OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Lluís Riudor i Carol

Lluís Riudor i Carol (1906-1989) fou un arquitecte i paisatgista català. Fill de l'arquitecte Ramon M. Riudor i de Carme Carol.
Fou director de Parcs i jardins de Barcelona entre 1940 i 1968, va ser l'iniciador del paisatgisme a Catalunya.

## Trajectòria

A la seva joventut va treballar per a l'arquitecte modernista Bernardí Martorell. Al front del departament de jardineria del consistori barceloní va realitzar obres com el Parc del Turó de la Peira (1936), el Parc de Monterols (1947), els Jardins de Moragas (1959), el Jardí d'Àustria (dins del Parc Güell, anys 1960), el Parc de Cervantes (1965), i diverses intervencions a la muntanya de Montjuïc encaminades a suprimir el barraquisme produït amb la immigració en la postguerra.
Com a arquitecte va realitzar diverses edificacions al Parc d'atraccions de Montjuïc, com el Parasol i el Quiosc Damm, en col·laboració amb Antoni Maria Riera i Clavillé (1966).
Fou autor de diverses obres de divulgació jardinística: Guia dels espais verds de Barcelona: aproximació històrica (1984), Apuntes de jardinería y paisaje (1989), El Árbol en jardinería y paisajismo: guía de aplicación para España y países de clima mediterráneo y templado (1992), Guía arbórea de aplicación al Barcelonés y Maresme (2010).

## Referències

* ↑ AA.VV.. Gaudí. Hàbitat, natura i cosmos. Barcelona: Lunwerg, 2001, p. 67. ISBN 84-7782-799-0.
* ↑ Añón Feliú, Carmen; Luengo, Mónica. Jardines de España. Madrid: Lunwerg, 2003, p. 80-85. ISBN 84-9785-006-8.
# Fort d'en Blario

El Fort d'en Blario és un edifici de Batea, un espai històric que forma part de la línia defensiva dels Algars. Mostra l'intent de la Generalitat de bastir una línia de foc d'artilleria sobre l'Aragó des de diferents posicions privilegiades. L'espai és una galeria fortificada des d'on una bateria d'artilleria oferia cobertura als complexos defensius de Batea, Maella i a les posicions de la Pobla. Per construir aquesta galeria, els soldats republicans, ajudats per la població local, van utilitzar els rails del ferrocarril i molt de formigó. Ofereix al visitant mostres de reutilització i extracció de metalls durant la postguerra.
L'agost de 1936 el Comitè de Milícies Antifeixistes de Barcelona va ordenar, en secret, la construcció d'una línia fortificada paral·lela als rius Cinca i Algars que permetés aturar l'enemic en cas de trencar el front aragonès. Aquesta obra va ser construïda entre l'agost de 1936 i els primers mesos de 1937 per milicians de la CNT i la FAI. Durant la Guerra Civil, 1936-1939, la vila de Batea es trobava a la rereguarda del fort de l'Ebre, ple d'hospitals de campanya. Actualment hi ha el Centre d'Interpretació Hospitals de Sang.

## Referències

* 1 2 «Fort d'en Blario». Memorial Democràtic. Gencat. Arxivat de l'original el 19 de setembre 2016. [Consulta: 7 gener 2017].
# Línia ER02 (Rodalia València)

Corredor ER-02 és el nom tècnic que reben els serveis de Mitjana Distància entre València Nord i Vinaròs, que pertanyen a la línia 50 de Mitjana Distància. No obstant, el tram que passa entre València i Castelló de la Plana està gestionat per Renfe Rodalia, i correspon a la linia C-6 del nucli de Rodalia València. El recorregut que efectuen aquestos serveis, excloent el tram de rodalia, comprén 77 km i un total de 5 parades al llarg de la línia. La línia passa per les poblacions de Benicàssim, Orpesa, Torreblanca, Alcalà de Xivert, Peníscola, Benicarló i Vinaròs.
# Galakhtionóvskaia

Galakhtionóvskaia (en rus: Галахтионовская) és un poble de la República de Komi, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 84 habitants.

## Referències

* ↑ «Всероссийская перепись населения 2010. Итоги переписи по Республике Коми. Том 1 Численность, размещение, возрастно-половой состав населения». Комистат, 2018. Arxivat de l'original el 2021-07-11. [Consulta: 6 juliol 2021].
* ↑ Коряков Ю.Б.. «База данных "Этно-языковой состав населённых пунктов России"». Arxivat de l'original el 2017-11-16. [Consulta: 6 juliol 2021].
# Frederic VII de Baden-Durlach

Frederic VII de Baden-Durlach (en alemany Friedrich VII Magnus von Baden-Durlach) va néixer a Ueckermünde (Alemanya) el 23 de setembre de 1647 i va morir a Karlsburg el 25 de juny de 1709. Era un noble alemany fill de Frederic VI de Baden-Durlach (1617-1677) i de Cristina Magdelena de Wittelsbach (1616-1662).
Per a la seva educació, com era habitual en l'època, el príncep Frederic va viatjar a França (1664-1666 i 67/68), a Itàlia (1668), als Països Baixos i a Anglaterra (1669). A més dels coneixements d'idiomes (llatí, italià, francès) se li atribueixen amplis coneixements de matemàtiques i d'arquitectura, i en canvi una aversió absoluta de la guerra.
Després de la mort del seu pare, el 1677 va assumir el govern del marcgraviat de Baden-Durlach. Es va veure involucrat en diferents conflictes bèl·lics, com la Guerra d'Holanda i la Guerra de Successió del Palatinat, en les quals la regió de l'Alt Rin, rebia constants incursions dels exèrcits francesos. El país va ser devastat i després de la Guerra dels Trenta Anys la població es va reduir de nou en una quarta part. Durant el període de 1689-1697 es va haver de refugiar a Basilea, igual com en els anys 1703-1705 i 1707 durant la Guerra de Successió Espanyola. Es va involucrar en la Guerra dels Nou Anys i, després del Tractat de Rijswijk el 1697, va rebre el títol de Marcgravi de Basilea, encara que només era un títol merament formal i mai va tenir poder real sobre la ciutat suïssa.
Frederic Magnus va intentar reconstruir el seu país i el 1699 va establir-hi uns 500 hugonots a les localitats de Neureut i la que porta el seu nom Friedrichstal, els quals van portar millores importants en el camp de l'agricultura, especialment en el cultiu del vi i del tabac.

## Matrimoni i fills

El 15 de maig de 1670 es va casar a Husum amb Augusta Maria de Schleswig-Holstein-Gottorp (1649-1728), filla de Frederic III de Holstein-Gottorp (1597-1659) i de Maria Elisabet de Saxònia (1610-1684). El matrimoni va tenir onze fills:
* Fredric Magnus, nascut i mort el 1672.
* Frederica Augusta (1673-1674)
* Cristina Sofia (1674-1676)
* Clàudia Magdalena (1675-1676)
* Caterina (1677-1746), casada amb Joan Frederic de Leiningen-Dagsburg-Hartenburg (1661-1722).
* Carles Guillem, (1679-1738), casat amb Magdalena Guillema de Württemberg (1677-1742).
* Joana Elisabet (1680-1757), casada amb Eberhard Lluís de Württemberg (1676-1733).
* Albertina Frederica (1682-1755), casada amb Cristià August de Holstein-Gottorp (1673-1726).
* Cristòfol (1684-1723)
* Carlota Sofia (1686-1689)
* Maria Anna (1688-1689)

## Bibliografia

* Johann Christian Sachs: Einleitung in die Geschichte der Marggravschaft und des marggrävlichen altfürstlichen Hauses Baden, Karlsruhe 1773, Bd. 5, S. 1 - 66
* Matthäus Merian (Herausgeber): Möglichst kürtzeste/ jedoch gründliche Genealogische Herführung/ Von uralter Her- und Ankunfft Beyder Hoch-Fürstlichen Häuser Baden und Holstein, Frankfurt a.M. 1672

## Enllaços externs

* Bildindex/Bild von Friedrich Magnus von Baden-Durlach im: Bildarchiv Foto Marburg - Bildindex der Kunst und Architektur
# Malbòu

Malbo és un municipi francès situat al departament de Cantal i a la regió d'Alvèrnia-Roine-Alps. L'any 2007 tenia 124 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Malbo era de 124 persones. Hi havia 56 famílies de les quals 20 eren unipersonals (20 homes vivint sols), 16 parelles sense fills i 20 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 107 habitatges, 52 eren l'habitatge principal de la família, 46 eren segones residències i 9 estaven desocupats. 97 eren cases i 6 eren apartaments. Dels 52 habitatges principals, 46 estaven ocupats pels seus propietaris, 5 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 1 estava cedit a títol gratuït; 1 tenia una cambra, 1 en tenia dues, 6 en tenien tres, 14 en tenien quatre i 30 en tenien cinc o més. 40 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 28 habitatges hi havia un automòbil i a 17 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Malbo el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 4 | 80 a 84 | 4 |
| 4 | 75 a 79 | 4 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 4 | 65 a 69 | 0 |
| 8 | 60 a 64 | 24 |
| 4 | 55 a 59 | 4 |
| 8 | 50 a 54 | 8 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 0 | 40 a 44 | 0 |
| 8 | 35 a 39 | 0 |
| 4 | 30 a 34 | 4 |
| 4 | 25 a 29 | 4 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 8 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 8 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 64 persones, 47 eren actives i 17 eren inactives. De les 47 persones actives 44 estaven ocupades (25 homes i 19 dones) i 3 estaven aturades (3 dones i 3 dones). De les 17 persones inactives 11 estaven jubilades, 2 estaven estudiant i 4 estaven classificades com a «altres inactius».

### Ingressos

El 2009 a Malbo hi havia 54 unitats fiscals que integraven 122 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 10.186 €.

### Activitats econòmiques

Dels 2 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de construcció i 1 d'una empresa d'hostatgeria i restauració.
Dels 2 establiments de servei als particulars que hi havia el 2009, 1 era una lampisteria i 1 restaurant.
L'any 2000 a Malbo hi havia 21 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 1.241 hectàrees.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Revenus fiscaux des ménages en 2008
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* ↑ Exploitations agricoles

## Enllaços externs

* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Malaysian Open 2015

* Aquest article tracta sobre el torneig de l'ATP. Si cerqueu el torneig de la WTA, vegeu «BMW Malaysian Open 2015».
El Torneig de Kuala Lumpur 2015, oficialment conegut com a Malaysian Open 2015, és un esdeveniment de tennis masculí disputat sobre pista dura que pertany a les sèries 250 de l'ATP. La setena edició del torneig es va celebrar entre el 26 de setembre i el 4 d'octubre de 2015 al Putra Stadium de Bukit Jalil, prop de Kuala Lumpur, Malàisia.
El tennista alacantí David Ferrer va guanyar el seu quart títol de l'any.

## Quadre individual masculí

| 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final |
| 1 | D. Ferrer | 7 | 6 | |
| RP | R. Štěpánek | 5 | 3 | | 1 | D. Ferrer | 6 | 6 | |
| | M. Kukuixkin | 6 | 6 | | | M. Kukuixkin | 3 | 4 | |
| | R. Albot | 3 | 2 | | | | | | | 1 | D. Ferrer | 3 | 6 | 6 |
| 4 | G. Dimitrov | 2 | 6 | 6 | | | | | | | B. Becker | 6 | 2 | 4 |
| | J. Sousa | 6 | 3 | 4 | 4 | G. Dimitrov | 4 | 6$^3$ | | | | | | |
| | B. Becker | 5 | 6 | 7 | | B. Becker | 6 | 7 | | | | | | |
| 6 | J. Chardy | 7 | 1 | 5 | | | | | | | | | | | 1 | D. Ferrer | 7 | 7 |
| 7 | N. Kyrgios | 6 | 6 | | | | | | | | | | | | 2 | F. López | 5 | 5 |
| | T. Ito | 3 | 2 | | 7 | N. Kyrgios | 7 | 7 | | | | | | |
| | N. Bassilaixvili | 5 | 6 | 3 | 3/WC | I. Karlović | 6$^4$ | 6² | | | | | | |
| 3/WC | I. Karlović | 7 | 4 | 6 | | | | | | 7 | N. Kyrgios | 6² | 6⁵ | |
| 8 | V. Pospisil | 7 | 3 | 6 | | | | | | 2 | F. López | 7 | 7 | |
| | M. Bagdatís | 6² | 6 | 3 | 8 | V. Pospisil | 7 | 3 | 2 | | | | | |
| Q | M. Zverev | 3 | 6$^4$ | | 2 | F. López | 6² | 6 | 6 |
| 2 | F. López | 6 | 7 | | | | | | |

## Quadre dobles masculins

| Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final |
| 1 | Raven Klaasen Rajeev Ram | 7 | 6 | |
| | Rameez Junaid Jonathan Marray | 6$^7$ | 4 | | 1 | Raven Klaasen Rajeev Ram | 6 | 6 | |
| 3 | Eric Butorac Scott Lipsky | 4 | 4 | | RP | František Čermák Radek Štěpánek | 3 | 4 | |
| RP | František Čermák Radek Štěpánek | 6 | 6 | | | | | | | 1 | Raven Klaasen Rajeev Ram | 6$^4$ | 2 |
| | Philipp Oswald Adil Shamasdin | 4 | 7 | [8] | | | | | | 2 | Treat Huey Henri Kontinen | 7 | 6 |
| 4 | Andre Begemann Artem Sitak | 6 | 6² | [10] | 4 | Andre Begemann Artem Sitak | 7 | 6² | [7] |
| | Santiago González Philipp Petzschner | 2 | 6 | [8] | 2 | Treat Huey Henri Kontinen | 6² | 7 | [10] |
| 2 | Treat Huey Henri Kontinen | 6 | 4 | [10] | | | | | |

## Enllaços externs

* Web oficial Arxivat 2015-09-26 a Wayback Machine. (anglès)
* Quadre individual masculí PDF
* Quadre dobles masculins PDF
Kuala Lumpur :
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015 :
ATP World Tour 2015
< 2014
2016 > :
ATP World Tour Finals, Londres :
# Man About the House

Man About the House va ser una sitcom britànica, emesa per la cadena ITV entre 1973 i 1976, creada i escrita per Brian Cooke i Johnnie Mortimer, i produïda per Thames Television.

## Argument

La sitcom narra la història de Chrissy i Jo, dues joves companyes de pis en el 6 de Myddleton Terrace, en el districte londinenc d'Earls Court, que un dia troben a un estrany, Robin Tripp, dormit en el bany després d'una festa. Mogudes per la necessitat d'afrontar el pagament del lloguer del pis, Robin es trasllada a viure amb elles, encara que han de dir-li als llogaters (els senyors Roper), que Robin és gai perquè acceptin la seva presència a l'apartament.
Robin és estudiant de cuina, i encara que des d'un principi pretén seduir Chrissy, sense deixar per això de flirtejar amb Jo, les noies segueixen la seva pròpia vida sentimental i aviat es trava una forta amistat entre els tres. El conflictiu amic íntim de Robin, Larry, aviat es mudarà a la golfa del mateix edifici, causant amb això nous problemes i embolics.
La sèrie conclou amb les noces de Chrissy i Norman, el germà de Robin.

## Repartiment

* Richard O'Sullivan - Robin Tripp
* Paula Wilcox - Chrissy Plummer
* Sally Thomsett - Jo
* Brian Murphy - George Roper
* Yootha Joyce - Mildred Roper
* Doug Fisher - Larry Simmonds
* Roy Kinnear - Jerry (temporades 3-5)
* Norman Eshley - Norman Tripp (temporada 6)

## Continuacions i versions

La sèrie va comptar amb dues spin off: George and Mildred, centrat en la vida de George i Mildred, i Robin's Nest, que narra la vida del protagonista després de contreure matrimoni.
A més es va fer una versió als Estats Units, titulada Three's Company i que es va emetre entre 1977 i 1984.

## La sèrie a Espanya

La sèrie es va emetre per la primera cadena de Televisió Espanyola entre l'11 d'abril de 1978 i el 5 de gener de 1979, aconseguint uns excel·lents resultats d'acceptació. Richard O'Sullivan i Paula Wilcox van aconseguir sengles TP d'Or en la seva edició de 1978, en les categories respectivament de millor actor estranger i millor actriu estrangera.

## Episodis

En total es van emetre 39 episodis de 25 minuts, dividits en 6 temporades.
| Temporades | Episodis | Emissió al Regne Unit |
| Temporada 1 | 7 | 1973 |
| Temporada 2 | 6 | 1974 |
| Temporada 3 | 7 | 1974 |
| Temporada 4 | 6 | 1975 |
| Temporada 5 | 6 | 1975 |
| Temporada 6 | 7 | 1976 |

## Referències

* ↑ Man about the House a televisionheaven.co.uk
* ↑ Un Hombre en Casa / Los Roper: Comedias clásicas británicas de los setenta, El Diario Vasco, 29 de gener de 2016
* ↑ George, Mildred y la familia Bellamy, La Vanguardia, 9 d'agost de 2017
* ↑ TP d'Or 1978

## Enllaços externs

* British TV Comedy Resources - Fitxa sobre la sèrie (anglès)
* British Sitcom Guide - Informació sobre la sèrie Arxivat 2008-10-07 a Wayback Machine. (anglès)
* Man About the House – George and Mildred book Arxivat 2018-09-02 a Wayback Machine. at Publisher's website.
* Man About the House al Screenonline del British Film Institute (anglès)
# Man-Proof

Man-Proof és una pel·lícula musical americana de Richard Thorpe, estrenada el 1938.

## Argument

Mimi Swift, la filla de la novel·lista Meg Swift, és enamorada del calavera Alan Wythe. Tot i que l'amic de Meg, el dibuixant de premsa Jimmy Kilmartin, intenti advertir Mimi que Alan no busca més que els diners i passar-ho bé, Mimi és sacsejada quan rep un telegrama en el qual la conviden a ser senyoreta d'honor al seu matrimoni amb l'hereva Elizabeth Kent. Mimi assisteix al matrimoni, desitjant de la felicitat a la parella, però s'embriaga i diu secretament a Alan de restar allunyat d'ella tot el possible.
Aquella nit, Jimmy retroba Mimi en un bar i li diu que oblidi Alan. La seva mare està d'acord i l'ajuda a obtenir un pis i un treball com a il·lustradora al diari on treballa Jimmy. Uns mesos més tard, Mimi està contenta del seu treball i ha guanyat el respecte de Jimmy. Quan Alan i Elizabeth tornen de la seva lluna de mel, Mimi va a la vesprada que organitzen. Demana a Alan que sigui el seu amic. Aquesta idea agrada a Alan i la convida a un partit de boxa alguns dies més tard. Meg i Jimmy, que assisteixen també al combat, observen Mimi i Alan i estan inquiets per a Mimi.
L'endemà els confessa que estima Alan i que desitja que es divorciï per casar-se de nou amb ella. Crida també Elizabeth i li diu que està enamorada d'Alan. Aquell vespre mateix, Elizabeth anima Alan a sortir sol. Va al pis de Mimi. Elizabeth arriba després i diu a Mimi que Alan és massa egoista per estimar algú. Quan Elisabeth marxa, Alan diu a Mimi que Elizabeth té raó i torna amb la seva dona. Mimi es precipita amb Jimmy. Per canviar-li les idees, Jimmy proposa a Mimi un llarg passeig amb cotxe fins a casa de Meg a Long Island en el transcurs del qual segellen la seva «amistat». Quan parlen a Meg de la seva nova amistat, Meg somriu i els fa comprendre que estan enamorats des del començament. La pel·lícula s'acaba amb un intercanvi de petons.

## Repartiment

* Myrna Loy: Swift
* Franchot Tone: Jimmy Killmartin
* Rosalind Russell: Elisabeth Kent Wythe
* Walter Pidgeon: Alan Wythe
* Nana Bryant: Meg Swift
* Leonard Penn: Bob
* John Miljan: Tommy Gaunt
* William Stack: Ministre
* Oscar O'Shea: Gus - Barman
* Dan Tobey: Anunciant
* Rita Johnson: Florence (escenes suprimides)
* Ruth Hussey: Jane (escenes suprimides)

## Referències

* ↑ «Man-proof». Imdb.
# Dionýz Ďurišin

Dionýz Ďurišin (16 d'octubre de 1929 – 1997) va ser un important teòric de la literatura i comparatista de nacionalitat eslovaca. Pertany a la tradició de l'Escola de Bratislava de Literatura Comparada. Va treballar en l'àmbit txec i eslovac d'aquesta disciplina i és reconegut per les seves aportacions als conceptes de "literatura mundial" (Weltliteratur) i "processos interliniars".
En la seva obra titulada Teoria de la Comparatística Literària de 1984 Durisin descriu el "procés literari" com les lleis internes del desenvolupament de la literatura. Un dels temes principals és la funció i finalitat dels estudis literaris i de la literatura comparada en particular tot dient "comprendre el fenomen literari no és senzillament descriure els seus elements constituents, o senyalar la seva afinitat mútua i interdependència dins de l'obra literària, sinó revelar les múltiples afinitats del fenomen literari i dels processos individuals amb el rerefons literari, cultural, artístic i social en el sentit més ampli de la paraula" Segons Durisin la finalitat última de la recerca literària no consisteix en la "mera reconstrucció de les lleis de la literatura nacional com una unitat orgànica literària-històrica, sinó també la comprensió de les lleis més generals que regeixen la literatura mundial." En el mateix llibre, Durisin assegura està seguint la seva tradició eslovaca de la crítica tot desenvolupant idees d'altres teòrics com Alexander Veselovsky i Viktor Zhirmunsky.

## Referències

* ↑ Theory of Literary Comparatistics, Veda, House of the Slovak Academy of Sciences, Bratislava, 1984, traducció de Jessie Jocmanova (p. 11)
* ↑ Theory of Literary Comparatistics, Veda, House of the Slovak Academy of Sciences, Bratislava, 1984, traducció de Jessie Jocmanova (p.2)

## Enllaços externs

* (castellà) Bosquejo de los puntos de partida fundamentales del estudio comparativo de la literatura Arxivat 2013-06-20 a Wayback Machine.
* (anglès) Dionyz Durisin and a Systemic Theory of World Literature
# Història de la programació lineal

Els fonaments matemàtics de la programació lineal es deuen en gran part al matemàtic nord-americà d'origen hongarès (Janos) John Von Neumann (1903-1957), que el 1928 va publicar el seu famós treball Teoria dels jocs. Aquesta teoria no estava lligada en principi amb la programació lineal, però més tard es demostrà que anaven relacionades, particularment en el concepte de dualitat.
Una altra aportació a la programació lineal va ser donada el 1932 per Wassily Leontief en què va fer un model industrial per a l'entrada i sortida de l'economia americana. Aquest model consistia en un conjunt de restriccions lineals, però aquest model mancava de funció objectiu a ser optimitzada.
L'enfocament general de la programació lineal es va considerar seriosament a finals dels anys trenta i principis dels quaranta, quan es va formular i resoldre diferents problemes.
Alguns d'aquests problemes de la programació lineal són els de Frank Lauren Hitchcock; especialment important és el que presentà l'any 1941, que seria conegut amb el nom del problema de transport. Posteriorment George Stigler va presentar el 1945 un altre tipus de problema, anomenat problema de la dieta.
Durant la Segona Guerra Mundial, a Anglaterra es va crear un grup de científics anomenat Grup d'Investigació d'Operacions Militars, que tenia com a funció trobar solucions als problemes militars tant en el pla tàctic com en l'estratègic. Alguns d'aquests problemes consistien a determinar la dimensió convenient dels combois militars, elaborar plans d'atac per fer més dany a l'enemic, problemes relacionats amb la planificació, etc.
Cal remarcar el nom de George B. Dantzing, ja que va ser una de les persones més importants en l'evolució de la programació lineal, ja que el 1947, va marcar un punt i a part amb el mètode del símplex. Aquest mètode va permetre resoldre problemes més grans i complexes, ja que, en ser possible la seva programació en computadores, es va reduir el temps i la dificultat de la resolució dels problemes més comuns en la indústria. Posteriorment, al generalitzar-se l'ús dels ordinadors personals es van posar a l'abast de tot el món paquets de programes eficients que resolien ràpidament problemes de mitjana complexitat i dimensions.
La programació lineal es va especialitzar durant els anys posteriors en problemes de control d'inventaris, assignació de recursos, línies d'espera, etc.

## Referències

* ↑ Recordando a John von Neumann en su aniversario 110
* ↑ Wassily Leontief a biografiasyvicdas
* ↑ El problema de la dieta: aplicaciones de programación lineal en la crianza animal a monografias.com
* ↑ Programación Lineal-Método Símplex pe Francisco Busquets
* ↑ Optimización y programación matemática, Víctor Yepes Junqueras

## Enllaços externs

* Programación lineal: su historia Arxivat 2016-10-23 a Wayback Machine.
* Autores al web de la Junta d'Andalusia