OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Foulenay

Foulenay és un municipi francès situat al departament del Jura i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2007 tenia 80 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Foulenay era de 80 persones. Hi havia 36 famílies de les quals 8 eren unipersonals (8 homes vivint sols), 8 parelles sense fills, 12 parelles amb fills i 8 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 53 habitatges, 35 eren l'habitatge principal de la família, 13 eren segones residències i 5 estaven desocupats. 52 eren cases i 1 era un apartament. Dels 35 habitatges principals, 32 estaven ocupats pels seus propietaris, 2 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 1 estava cedit a títol gratuït; 5 tenien tres cambres, 14 en tenien quatre i 16 en tenien cinc o més. 30 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 14 habitatges hi havia un automòbil i a 19 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Foulenay el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 4 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 4 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 4 | 70 a 74 | 0 |
| 12 | 65 a 69 | 8 |
| 0 | 60 a 64 | 8 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 4 | 50 a 54 | 8 |
| 12 | 45 a 49 | 0 |
| 0 | 40 a 44 | 0 |
| 0 | 35 a 39 | 0 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 4 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 37 persones, 29 eren actives i 8 eren inactives. De les 29 persones actives 28 estaven ocupades (15 homes i 13 dones) i 1 aturada (1 dona i 1 dona). De les 8 persones inactives 4 estaven jubilades, 1 estava estudiant i 3 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

L'únic establiment que hi havia el 2007 era d'una empresa d'hostatgeria i restauració.
L'any 2000 a Foulenay hi havia 4 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Foulenay a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Foulenay a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Francesc Quer i Selves

Francesc Quer i Selves (Sabadell -1858 - Lisboa, 1953) fou un ceramista català.
Es va formar a diversos tallers vallesans i completà la seva formació amb estades a París, València i a Rio de Janeiro. De nou a Barcelona, va començar la seva trajectòria professional com a director tècnic de la fàbrica Pujols i Bausis d'Esplugues de Llobregat. També treballà com a professor a l'Acadèmia barcelonina de belles arts, on va ensenyar a futurs ceramistes com Josep Llorens Artigas, Josep Aragay i Ricard Crespo. Durant la dècada de 1920 es va arruïnar tot intentant descobrir una nova fórmula per a la cocció del gres, i finalment el 1927 es va establir a Lisboa, on va rebre diversos encàrrecs i va morir el 1933.
El Museu del Disseny de Barcelona conserva una mostra de la seva obra, procedent de l'antic Museu de Ceràmica de Barcelona.

## Referències

* ↑ Vidal Maynou, Cecília. Xavier Nogués a les col·leccions del Museu : Biblioteca Museu Víctor Balaguer : exposició celebrada al Museu Víctor Balaguer, Vilanova i la Geltrú, del 17 de novembre de 2011 al 4 de març de 2012. Vilanova i la Geltrú: Biblioteca Museu Víctor Balaguer ; [Barcelona], DL 2011. ISBN 9788493653965.
* ↑ «MEL | Història». Arxivat de l'original el 2017-12-04. [Consulta: 2 agost 2017].
* ↑ Ceramología, Asociación de. Tradición y modernidad: la cerámica en el Modernismo (en castellà). Edicions Universitat Barcelona, 2006. ISBN 9788447530885.
* ↑ «Resultat de la cerca | Museu del Disseny de Barcelona». [Consulta: 4 juliol 2022].
# Gai Tici

Gai Tici és el nom dels següents personatges:
* Gai Tici (orador) o Gai Titi, cavaller i orador romà
* Gai Tici (polític) o Gai Titi, polític romà
# Françoiz Breut

Françoiz Breut, nom artístic de Françoise Breut, (Cherbourg; 10 de desembre de 1969) és una il·lustradora i cantant de pop francesa.
Breut va iniciar el seu camí a món de la música arran de la seva relació sentimental amb l'estrella de pop Dominique A, quan aquest li va proposar col·laborar a tres cançons del seu àlbum Si je connais Harry, de 1993. Dominique A va escriure i arranjar la majoria de les cançons del seu primer àlbum de 1997. Breut ha col·laborat també amb Yann Tiersen i Calexico. Actualment, viu a Brussel·les.

## Discografia

* 1997. 08648046495 Francoiz Breut
* 2000. Vingt à trente mille jours
* 2005. Une saison volée
* 2008. à l'aveuglette

## Enllaços externs

* Web oficial de Françoiz Breut.
* Web no oficial de Françoiz Breut.
# Françoisita-(Ce)

La françoisita-(Ce) és un mineral de la classe dels fosfats. És isoestructural amb la françoisita-(Nd).

## Classificació

Segons la classificació de Nickel-Strunz, la françoisita-(Ce) pertany a «08.EC: Uranil fosfats i arsenats, amb relació UO₂:RO₄ = 3:2» juntament amb els següents minerals: furalumita, upalita, françoisita-(Nd), arsenuranilita, dewindtita, kivuïta, fosfuranilita, yingjiangita, dumontita, hügelita, metavanmeersscheïta, vanmeersscheïta, arsenovanmeersscheïta, althupita, mundita, furcalita i bergenita.

## Característiques

La françoisita-(Ce) és un fosfat de fórmula química (Ce,Nd,Ca)(UO₂)₃(PO₄)₂O(OH)·6H₂O. Cristal·litza en el sistema monoclínic.

## Formació i jaciments

S'ha descrit només a les dues localitats tipus (colocalitats): a Suïssa i a Austràlia. El mineral tipus es conserva al Museu Geològic de Lausana.

## Referències

* ↑ «Françoisite-(Ce)» (en anglès). Mindat. [Consulta: 7 novembre 2015].
# Franklin (Texas)

Franklin és una ciutat i seu del Comtat de Robertson a l'estat de Texas. Segons el cens del 2000 tenia 1.470 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Franklin tenia 1.470 habitants, 533 habitatges, i 351 famílies. La densitat de població era de 616,9 habitants per km².
Dels 533 habitatges en un 36,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 44,5% hi vivien parelles casades, en un 17,8% dones solteres, i en un 34% no eren unitats familiars. En el 30,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 18,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,53 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,2.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 29% tenia menys de 18 anys, un 6,9% entre 18 i 24, un 25% entre 25 i 44, un 18,4% de 45 a 60 i un 20,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 80,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 27.400 $ i la renda mediana per família de 33.889 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.818 $ mentre que les dones 20.441 $. La renda per capita de la població era de 13.490 $. Aproximadament el 15,4% de les famílies i el 18,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Franklin». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Franklin». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2011-06-06. [Consulta: 12 agost 2010].
# Fricativa labiodental sorda

El fonema fricatiu labiodental sord es transcriu [f] en l'alfabet fonètic internacional, és a dir, la lletra efa minúscula. No està present a totes les llengües però sí a les més parlades del món.

## Característiques

* És una consonant pulmonar fricativa, perquè l'aire que surt dels pulmons pateix una turbulència quan arriba a la boca.
* És un so labiodental perquè es produeix sostenint les incisives superiors sobre el llavi inferior per modificar la columna d'aire.
* És un so oral central, ja que l'aire surt pel centre de la llengua.

## En català

El català té aquest fonema, que equival al so de ferro, i s'escriu amb la lletra F que pot ser sonoritzada en davant de consonant sonora.
Alfabet fonètic internacional :
Vocals :
Anterior
Quasi- anterior
Central
Quasi- posterior
Posterior
Tancada
•iy
•ɨʉ
•ɯu
•ɪʏ
•ɪ̈ʊ̈
ʊ
•eø
•ɘɵ
•ɤo
•e̞ø̞
•əɵ̞
•ɤ̞o̞
•ɛœ
•ɜɞ
•ʌɔ
•æ
ɐ
•aɶ
•äɒ̈
•ɑɒ
Quasitancada
Semitancada
Mitjana
Semioberta
Quasioberta
Oberta :
Consonants :
Les taules contenen símbols fonètics que potser no es mostrin correctament en alguns navegadors. :
# Fricativa postalveolar sonora

La consonant fricativa postalveolar sonora és un fonema que es transcriu [ʒ] en l'AFI, una z llatina minúscula amb cua que prové de les zetes medievals cursives. En la notació romànica es representava [ž]. Està present en algunes llengües del món. D'altres el superposen amb el corresponent so palatal. És una consonant pulmonar oral central. És un so sibilant fricatiu, perquè l'aire produeix una turbulència en el seu passatge per la boca. S'articula amb la llengua recolzada darrere les dents, gairebé tocant el paladar per a modificar la columna d'aire que ve dels pulmons. És un so sonor perquè fa vibrar les cordes vocals.
El català posseeix aquest fonema, que apareix com a sonorització de [ʃ] (Fricativa postalveolar sorda), com el so típic de la lletra J, o com el de G davant de les vocals E i I. Aquesta alternança de grafies pot presentar problemes per a l'ortografia. Cal recordar que la norma general és posar J davant A, O, U, i G amb la resta de vocals, si bé hi ha excepcions com manlleus o grups etimològics tals com -ject-, -jecc- (e.g. trajecte, injecció).
En valencià aquest fonema només està present en la sonorització de [ʃ]: peix blau ([pe(i)ʒ.blaw]). Amb les consonants "j" i "g" s'utilitza la variant africada [dʒ͡].

## Enllaços externs

* Informació acústica Arxivat 2009-12-13 a Wayback Machine., del projecte "Els sons del català".
Alfabet fonètic internacional :
Vocals :
Anterior
Quasi- anterior
Central
Quasi- posterior
Posterior
Tancada
•iy
•ɨʉ
•ɯu
•ɪʏ
•ɪ̈ʊ̈
ʊ
•eø
•ɘɵ
•ɤo
•e̞ø̞
•əɵ̞
•ɤ̞o̞
•ɛœ
•ɜɞ
•ʌɔ
•æ
ɐ
•aɶ
•äɒ̈
•ɑɒ
Quasitancada
Semitancada
Mitjana
Semioberta
Quasioberta
Oberta :
Consonants :
Les taules contenen símbols fonètics que potser no es mostrin correctament en alguns navegadors. :
# Fred Frith

Fred Frith (Heathfield, Sussex, 17 de febrer de 1949) és un multiinstrumentalista, compositor i improvisador anglès.
Probablement és més conegut pel seu treball amb la guitarra. Frith va ser membre dels grups Art Bears, Massacre i Skeleton Crew. Ha col·laborat amb músics com Robert Wyatt, Derek Bailey, the Residents, Lol Coxhill, John Zorn, Brian Eno, Mike Patton, Lars Hollmer, Bill Laswell, Iva Bittová, Jad Fair, el ARTE Quartett i Bob Ostertag. També ha compost diferents obres llargues incloent Traffic Continues i Freedom in Fragments. Frith ha produït gran part dels seus treballs i també ha produït els de molts altres músics incloent Curlew, the Muffins, Etron Fou Leloublan i Orthotonics.
Actualment Frith és Professor de Composició a Mills College d'Oakland, Califòrnia. Viu als Estats Units amb la seva esposa i els seus fills.
# Frontera entre Xile i Bolívia

La frontera entre Xile i Bolívia és la frontera internacional que separa els departaments de Bolívia de La Paz, Oruro i Potosí de les regions del Xile d'Arica i Parinacota, Tarapacá i Antofagasta, enmig de la serralada dels Andes. Comença a al trifini entre Xile, Bolívia i el Perú i acaba al trifini entre Xile, Bolívia i Argentina.

## Història

El traçat d'aquesta frontera fou fixat amb el tractat de pau signat entre Xile i Bolívia el 1904, després de la guerra del Pacífic que va veure com el 1883 Bolívia perdia la regió d'Antofagasta i amb ella el seu accés al mar. Aquest acord és qüestionat actualment per Bolívia, qui ha sotmès el cas al Tribunal Internacional de Justícia de la Haia. Aquesta demanda fou finalment desestimada pel Tribunal l'octubre de 2018 per 12 vots contra 3.

## Referències

* ↑ «Bolívia». The World Factbook. Central Intelligence Agency.
* ↑ ¿Cómo perdió Bolivia su única salida al mar? El histórico episodio que explica su centenario litigio con Chile, BBC News, 1 d'octubre de 2018
* ↑ Chile sostiene que frontera con Bolivia se definió en Tratado de Paz y Amistad de 1904, lanacion.com
* ↑ La Corte de La Haya rechazó la demanda de Bolivia contra Chile para negociar una salida al mar por 12 votos contra tres, infobae.com, 1 d'octubre de 2018

## Enllaços externs

* « Les frontières de la région de Tarapaca (Chili) », Anselmo Pomes, Les Cahiers d'outre-mer, n°222, 2003.
# Furna (Grisons)

Furna és un municipi del cantó dels Grisons (Suïssa), situat al districte de Prättigau/Davos.

## Referències

* ↑ «Liste officielle des communes de la Suisse - 01.01.2021» (en francès). Oficina Federal d'Estadística. [Consulta: 8 gener 2021].
# Gablet

Un gablet és un element decoratiu en forma de frontó triangular i en punta que se situa com a coronament de la portalada d'una església o catedral, preferentment gòtica. No és funcional.
Alguns autors suposen que fou una imitació en pedra de les construccions en fusta que formaven armadures, construccions que a l'edat mitjana es varen fer servir molt per a cobrir les voltes de monuments que restaven sense acabar per manca de recursos i que posteriorment l'art va simular amb pedra fent-lo servir com a ornamentació.
En el període arquitectònic esmentat, es mostra senzill i sever, delineat per una cornisa i, a vegades, decorat en el centre amb un trèvol, quadrifoli o multifoli.
En l'arquitectura grega clàssica i en el romànic, el timpà és una estructura arquitectònica similar.

## Referències

* ↑ «Gablet». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Diccionario de Arte I (en castellà). Barcelona: Biblioteca de Consulta Larousse. Spes Editorial SL (RBA), 2003, p.247. ISBN 84-8332-390-7 [Consulta: 30 novembre 2014].
# Gabitean

Els Gabitean van ser una família de nakharark (nobles) d'Armènia que tenien el seu feu hereditari al Gabiteanq, situat a la província de Vaspurakan.

## Referències

* ↑ «-Armenian Princely Families-». Arxivat de l'original el 2020-07-31. [Consulta: 30 novembre 2021].
# Gablenz

Gablenz (alt sòrab: Jabłońc) és un municipi alemany que pertany a l'estat de Saxònia. Limita amb els municipis de Jämlitz-Klein Düben (N) al districte de Spree-Neiße (Brandenburg), Bad Muskau (O), Krauschwitz (SO), Weißwasser (S) i Groß Düben (W).

## Ajuntament

| Partit | Regidors al Gemeinderat | Vots el 2009 | Vots el 2004 |
| CDU | 6 | 42,5% | 42,0% |
| SPD | 2 | 17,4% | 07,1% |
| Die Linke | 2 | 14,8% | 21,0% |
| UWVGK | 1 | 11,9% | – |
| Freie Wähler | 1 | 10,3% | 23,8% |
# Gaboltov

Gaboltov és un poble i municipi d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Prešov, al nord del país.

## Història

La primera referència escrita de la vila data del 1247.
# Fusteria Cornellà

La Fusteria Cornellà és una obra noucentista de Cornellà de Llobregat (Baix Llobregat) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Casa de planta baixa i pis, pintada de nou i destacant plenament les seves formes i ornamentacions. Coberta amb terrat pla, que destaca per les seves línies noucentistes dins d'una tendència neobarroca. Els florons sobre pilons que coronen la barana del terrat, les motllures ornades de sobre les finestres i les garlandes pintades i estucades que acompanyen ovals també estucats de la barana del terrat, són estilemes abarrocats. La preeminència de les balconades en les cases senyorials barroques troba en aquesta casa burgesa la resposta moderna del noucentisme. La balconada es combina amb una glorieta que magnifica la façana i centra la simetria d'aquesta a nivell del primer pis, tot i donant un caire higienista per les amples obertures de la glorieta orientada al sol del matí.

## Referències

* ↑ «Fusteria Cornellà». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 23 gener 2019].
# Fusté

Fusté és el nom dels següents personatges:
* Miquel Fusté i Ara (Barcelona, 1919-1966), antropòleg especialitzat en l'estudi de les restes humanes d'època prehistòrica, sobretot de la Corona d'Aragó.
* Josep Maria Fusté i Blanch (Linyola, Pla d'Urgell, 15 d'abril del 1941), futbolista català dels anys 60.
* Felícia Fusté i Viladecans (Barcelona, 1921), poetessa, pintora i traductora catalana.
* Josep Fusté i Ferré (Reus 1925 -) Músic
* Dámaso Berenguer y Fusté (L'Havana, Cuba 1873 - Madrid, Espanya 1953), militar i polític, fou president del govern espanyol (1930-1931)
# Galovany

Galovany és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Žilina, al centre-nord del país.

## Història

La primera menció escrita de la vila es remunta al 1600.
# Gai Cluvi Saxula

Gai Cluvi Saxula (en llatí Caius Cluvius Saxula) va ser un magistrat romà. Pertanyia a la família dels Cluvi, procedents de la Campània.
Va ser pretor l'any 175 aC per primera vegada i altre cop el 173 aC, però aquesta vegada pretor peregrí.

## Referències

* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita XLI, 22,33. XLII,1
# Gant-Wevelgem 1934

La Gant-Wevelgem 1934 fou la 1a edició de la cursa ciclista Gant-Wevelgem i es va disputar el 9 de setembre de 1934 sobre un recorregut de 120 km. El vencedor fou el belga Gustave Van Belle, que s'imposà en solitari. Els també belgues Maurice Vandenberghe i Jérôme Dufromont foren segon i tercer respectivament.

## Classificació final

| Cilista | Equip | Temps |
| 1 | Gustave Van Belle (BEL) | 3h 20' 00" |
| 2 | Maurice Vandenberghe (BEL) | + 20" |
| 3 | Jérôme Dufromont (BEL) | + 1' 10" |
| 4 | Emile David (BEL) | + 1' 20" |
| 5 | Richard Depoorter (BEL) | + 2' 40" |
| 6 | André Hallaert (BEL) | + 3' 00" |
| 7 | Joseph Devos (BEL) | + 3' 45" |
| 8 | Joris Rogghe (BEL) | + 3' 45" |
| 9 | Henri Pattyn (BEL) | + 3' 55" |
| 10 | André Pattyn (BEL) | + 4' 10" |

## Referències

* ↑ «Gent - Wevelgem 1995». sitiodeciclismo.net. [Consulta: 8 abril 2015].
* ↑ «1934 Gent - Wevelgem, Belgium». BikeRaceInfo. [Consulta: 21 gener 2018].
* ↑ «1er Gand-Wevelgem 1934». Memoire du cyclisme. Arxivat de l'original el 29 agost 2004.
* ↑ «1934 Gent - Wevelgem in Flanders Fields». First Cycling. [Consulta: 21 gener 2018].

## Enllaços externs

* Web de la cursa (anglès) (neerlandès)
# Gala Mestres Ricart

Gala Mestres Ricart (Vilanova i la Geltrú, 23 d'octubre de 1994) és una jugadora de bàsquet catalana.
Aler, començà a practicar basquetbol a la seva vila natal i es formà en categoria júnior al Club Bàsquet Femení Sarrià i al Club Bàsquet Femení Sant Adrià (2011-12). La temporada 2013-14 debutà a la Lliga Femenina 2 amb el Barça CBS. Posteriorment, jugà al Basket Almeda (2014-16) i al Santa Rosa de Lima-Horta (2016-17). La temporada 2017-18 jugà a la Lliga universitària canadenca amb el Mount Royal Cougars i tornà a la competició estatal la temporada següent competint al Club Baloncesto Arxil, també de la Lliga Femenina 2. Feu el seu debut a la Lliga Femenina el 2019 amb el Quesos El Pastor de Zamora i l'any següent fitxà pel Cadí la Seu. El desembre 2021 tornà al Recoletas Zamora de la nova Lliga Femenina Challenge. L'estiu de 2022 competí amb el Club Félix Pérez Cardozo de la Lliga paraguaya, amb el qual aconseguí la Lliga sudamericana. La temporada 2022-23 fitxà pel Club Joventut Badalona, amb el qual es proclamà campiona de la Lliga catalana Challenge i fou escollida MVP estatal de la Lliga Challenge. La temporada següent fitxà pel Baxi Ferrol.
També ha competit en la modalitat de 3x3, essent internacional amb la selecció espanyola.

## Referències

* ↑ Sánchez, Borja. «Gala Mestres, el primer fitxatge de l'Uni Ferrol». L'Esportiu, 09-05-2023. [Consulta: 2 novembre 2023].
* ↑ «Gala Mestres, segunda incorporación del Arxil» (en castellà). Faro de Vigo, 03-08-2018. [Consulta: 2 novembre 2023].
* ↑ «Gala Mestres, primera incorporació del Cadí-La Seu per a la pròxima temporada». Esport3, 05-06-2020. [Consulta: 2 novembre 2023].
* ↑ Martínez, Carlos. «¡Histórico logro! Félix Pérez Cardozo, campeón de la Liga Sudamericana de Básquet» (en castellà). Versus, 10-06-2022. [Consulta: 2 novembre 2023].
* ↑ Fandiño, X. «El Baxi ficha a Gala Mestres, la MVP nacional de Liga Challenge» (en castellà). Diario de Ferrol, 09-05-2023. [Consulta: 2 novembre 2023].
* ↑ Sánchez, Borja. «Gala Mestres s'afegeix a Geo Bahí en la llista de la selecció espanyola de 3x3 - 01 febrer 2021». L'Esportiu, 01-02-2021. [Consulta: 2 novembre 2023].

## Enllaços externs

* Fitxa de Gala Mestres Ricart - Competiciones FEB
# Gerard Gómez del Moral i Fuster

Gerard Gómez del Moral i Fuster (Barcelona, 17 d'octubre de 1989) és un polític català, diputat al Parlament de Catalunya en la XI Legislatura. També va ser portaveu nacional de les JERC en el període 2011-2016.
És llicenciat de periodisme per la Universitat Autònoma de Barcelona. Ha participat en el CIJAC de Santa Cecília i en diferents plataformes ciutadanes com la Plataforma Aturem la Guerra, la Plataforma en Defensa de l'Ebre, la Coordinadora de Casals Tio Canya o la Coordinadora d'Associacions per la Llengua catalana (CAL). Pertany al sindicat Intersindical-CSC i és soci d'Òmnium Cultural i del Futbol Club Barcelona.
El 2004 es va afiliar a les Joventuts d'Esquerra Republicana de Catalunya (JERC), on s'ocupà de les qüestions comunicatives al casal de Sarrià-Sant Gervasi. Del 2005 al 2007 fou secretari de comunicació de la Federació de Barcelona, i de 2007 al 2011 en va ser el portaveu. Al 23è Congrés Nacional celebrat el 26 i 27 de març de 2011 va ser escollit portaveu nacional de les JERC, responsabilitat que ostentà fins a l'any 2016. Militant d'Esquerra Republicana des de l'any 2007, fou elegit diputat a les eleccions al Parlament de Catalunya de 2015 dins les llistes de Junts pel Sí.

## Referències

* ↑ Qui sóc al bloc de Gerard Gómez
* ↑ El XXV Congrés Nacional de les JERC reelegeix a Gerard Gómez del Moral com a portaveu nacional Arxivat 2015-05-09 a Wayback Machine. al web de les JERC, 23 de març de 2015
# Gerdtremmelita

La gerdtremmelita és un mineral de la classe dels fosfats. Rep el nom en honor de Dr. Gerd Tremmel (1940-), col·leccionista i especialista en els minerals de Tsumeb, qui va presentar el material tipus per identificar-lo.

## Característiques

La gerdtremmelita és un arsenat de fórmula química (Zn,Fe)(Al,Fe)₂(AsO₄)(OH)₅. Cristal·litza en el sistema triclínic.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la gerdtremmelita pertany a «08.BE: Fosfats, etc. amb anions addicionals, sense H₂O, només amb cations de mida mitjana, (OH, etc.):RO₄ > 2:1» juntament amb els següents minerals: augelita, grattarolaïta, cornetita, clinoclasa, arhbarita, gilmarita, allactita, flinkita, raadeïta, argandita, clorofenicita, magnesioclorofenicita, dixenita, hematolita, kraisslita, mcgovernita, arakiïta, turtmannita, carlfrancisita, synadelfita, holdenita, kolicita, sabel·liïta, jarosewichita, theisita, coparsita i waterhouseïta.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a la mina Tsumeb, situada a la localitat homònima de la regió d'Otjikoto, a Namíbia. Es tracta de l'únic indret de tot el planeta on ha estat trobada aquesta espècie mineral.

## Referències

* ↑ «Gerdtremmelite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 11 maig 2019].