OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Corrent

«Corrent» té aquests significats:
* Electromagnetisme:
** Corrent elèctric, moviment de càrregues elèctriques normalment a través d'un cable o qualsevol altre material conductor.
** Corrent altern, tipus de corrent elèctric que canvia d'intensitat i/o sentit.
** Corrent d'anell, corrent elèctric transportat per partícules carregades atrapades en la magnetosfera d'un planeta.
** Corrent continu, tipus de corrent elèctric on el sentit del flux de càrregues elèctriques és constant.
** Corrent de Birkeland, corrent de camp magnètic alineat de la magnetosfera terrestre.
** Corrent de desplaçament, tipus de corrent postulat el 1865 per James Clerk Maxwell.
** Corrent de Foucault, fenomen elèctric descobert pel físic francès Léon Foucault l'any 1851.
** Corrent de Planck, unitat de corrent elèctric al sistema d'unitats naturals conegut com a unitats de Planck.
** Corrent trifàsic, corrent elèctric format per tres corrents alterns monofàsics interconnectats entre ells.
** Densitat de corrent, vector que té com a magnitud el corrent elèctric per unitat de superfície.
** Motor de corrent continu, motor elèctric que transforma energia elèctrica en mecànica mitjançant interaccions electromagnètiques.
* Dinàmica de fluids:
** Corrent oceànic o corrent marí, massa d'aigua marina en moviment respecte a l'aigua que l'envolta.
** Corrent circumpolar antàrtic, corrent principal de l'oceà Antàrtic i l'únic que dona la volta al món sencer.
** Corrent del Golf, corrent oceànic que duu aigua càlida des del Carib fins a les costes d'Europa Occidental.
** Corrent d'aigua intermitent
** Corrent de Humboldt, corrent marí superficial d'aigües fredes provinents de l'Oceà Antàrtic.
** Corrent de Kuroshio, corrent oceànic que flueix des de l'est del Japó en direcció nord-est i que creua l'Oceà Pacífic.
** Corrent d'Oyashio, corrent oceànica subàrtica que circula en sentit contrari a les agulles del rellotge.
** Corrent en jet, corrent d'aire fix de gran diàmetre que envolten la Terra en la troposfera.
** Corrent Liguro-Provençal, corrent marí que es forma al nord de l'illa de Còrsega.
** Corrent Magallànic, flux d'hidrogen neutre format per la interacció gravitacional de la Via Làctia i els Núvols de Magalhães.
* Política:
** Corrent comunista internacional, organització comunista internacionalista centralitzada.
** Corrent d'Acció i Pensament-Llibertat, agrupament polític uruguaià d'esquerra integrant del Front Ampli.
** Corrent de Demòcrates Fidels a l'Ideal de Thomas Sankara, partit polític sankarista de Burkina Faso (Àfrica)
** Corrent Nova Esquerra, grup polític grec format a finals de 1989.
** Corrent Revolucionari Occitan, moviment polític occità que va existir entre 1995 i 2001.
* Miscel·lània:
** Contracte de compte corrent bancari, contracte en virtut del qual una entitat bancària s'obliga a prestar al seu client el servei de caixa i de comptabilitat.
** Corrent de consciència, tècnica literària que intenta representar el punt de vista d'un personatge a partir d'un equivalent escrit del flux de pensament d'aquest individu.
** Gent corrent (Ordinary People), pel·lícula estatunidenca de l'any 1980.
Viccionari
# Fèlix Vivet i Trabal

Fèlix Vivet i Trabal (Torelló, 23 de gener de 1911 – Esplugues de Llobregat, 26 d'agost de 1936) fou un prevere català, salesià, mort com a màrtir en les persecucions de l'inici de la Guerra civil espanyola. És venerat com a beat per l'Església catòlica.
La seva família va traslladar-se a Barcelona, on estudià. Continuà estudis a Campello (Alacant) i ingressà a la Societat Salesiana el 1928, a Sarrià. Fou enviat a un col·legi d'Alcoi, i tres anys més tard anà a estudiar teologia a la Universitat Gregoriana de Roma.
Mentre era a Espanya per les vacances acadèmiques, esclatà la Guerra civil i es refugià a casa dels seus pares. El seu pare i un germà eren membres d'Acció Catòlica, i tots tres foren detinguts. Portats en un furgó a la rodalia, foren afusellats a una carretera, prop d'Esplugues de Llobregat. Fou beatificat l'11 de març de 2001 per Joan Pau II.

## Referències

* ↑ «Beato Félix Vivet Trabal, religioso y mártir». Arxivat de l'original el 2016-08-20. [Consulta: 9 agost 2016].
* ↑ 4 de agosto, a diferentes horas, por las calles de Barcelona
* ↑ Blessed Felix Vivet a catholicsaints.info

## Enllaços externs

* SALESIANOS MÁRTIRES DEL COLEGIO DEL SANTO ÁNGEL DE SARRIÁ EN BARCELONA Arxivat 2016-08-10 a Wayback Machine.
# Misericòrdia

* Per a altres significats, vegeu «Misericòrdia (desambiguació)».
La misericòrdia és una actitud bondadosa de compassió vers altri, generalment de l'ofès vers l'ofensor o des del més afortunat vers el més necessitat. En el cristianisme, és un dels principals atributs divins.

## En el cristianisme

Tradicionalment, la religió cristiana ha ensenyat la necessitat de, imitant la misericòrdia divina, portar a terme aquesta actitud en forma d'obres, tant espirituals com corporals. Les obres que hom recomana són:

### Obres de misericòrdia espirituals

* Ensenyar a qui no sap
* Donar bon consell a qui el necessita
* Corregir el qui s'equivoca
* Perdonar les injúries
* Consolar els afligits
* Tolerar els defectes del proïsme
* Pregar pels vius i els difunts

### Obres de misericòrdia corporals

* Donar menjar al qui té fam
* Donar beure al qui té set
* Vestir els despullats
* Visitar els malalts
* Assistir als presos
* Donar posada al pelegrí
* Sepultar els morts
El Papa Joan Pau II, reconeixent la importància de conèixer la Misericòrdia de Déu, hi va dedicar una encíclica, amb el nom de Dives in Misericordia (Ric en Misericòrdia). La corona o coroneta de la Divina Misericòrdia és la gran oració per demanar misericòrdia a Déu.

## Referències

* ↑ «Obres de Misericòrdia». Devocionari Català.

## Vegeu també

* Divina Misericòrdia (devoció)
* Coroneta de la Divina Misericòrdia (oració)

## Enllaços externs

* «El Papa Francisco explica que es la Misericordia - YouTube», 11-10-2016.
# Misericòrdia (desambiguació)

«Misericòrdia o la Misericòrdia» té aquests significats:
* Divina Misericòrdia, devoció centrada en la misericòrdia a amor de Déu
* Corona o Coroneta de la Divina Misericòrdia, oració per demanar misericòrdia a Déu
* Casa de Misericòrdia, edifici de Palma
* Casa de la Misericòrdia, diversos indrets
* Germanes de la Misericòrdia, ordre femenina de l'Església Catòlica fundada per Catherine McAuley a la Xina el 1831
* Misericòrdia, actitud bondadosa de compassió vers altri
* Misericòrdia (suport), moble propi dels cors cantaires
* Ermita de Misericòrdia, santuari de Reus
# La Bertrana

* Per a altres significats, vegeu «la Bertrana (les Preses)».
La Bertrana és un conjunt agrícola a poc menys d'un km al sud-oest del nucli de l'Esquirol (Osona). Mas d'antiga tradició que fou fins al segle xviii el mas que emparava l'església de Sta. Maria de Corcó, és a dir era la seu dels feligresos de les rodalies. Al segle xviii deixa de ser-ho perquè es traslladà la parroquial al nou nucli de l'Esquirol. En el fogatge de la parròquia i terme de Corcó de 1553 trobem a Bartomeu Bertran habitant del mas. Durant el segle xviii el mas s'amplià i es reformà. No obstant, encara conserva el regust d'antiga pairalia. El segle xix fou objecte de noves reformes com indica el portal de l'horta: "CONSTRUIDO POR FRAN 1870 CO BERTRANA Y ALIBES".

## Masia

Masia de planta rectangular coberta a dues vessants. El portal es troba orientat a llevant, és adovellat i descentrat del cos de l'edificació. A la part esquerra hi ha una eixida a nivell del primer pis, el portal té la llinda decorada. A migdia s'hi obren galeries d'arc de mig punt. Hi ha un mur que envolta la casa i dos portals que tanquen la lliça, un a tramuntana i l'altre a migdia. Hi ha també un recinte que tanca l'horta amb un portal d'arc rebaixat a la banda de tramuntana. La casa té diversos masoveries. L'estat de conservació és bo. El material constructiu bàsic és la fusta, la casa és habitada pels propietaris.
Relleu de pedra que emmarca una aixeta de la cuina. Presenta una forma rectangular amb motllures a la part superior i amb un petit bordó a la resta del rectangle. Al centre sobresurt un rostre de forma ovalada, dibuixant i resseguint els ulls, el nas i la boca, de la qual sobresurt una aixeta de llautó. Són dignes de ressaltar els cabells, molt rinxolats, que presenten un relleu més baix.
Conserva una imatge de la Puríssima Concepció, segons sembla provinent de la capella del mas la Orra de Sant Boi de Lluçanès.

## Capella

Capella de nau única sense absis i amb una capelleta al darrere de l'altar. El presbiteri és marcat. Coberta amb volta quadripartita i dividida en dos trams. La façana és orientada a ponent i l'absis a llevant. Està annexionada al cos de la casa. El portal és rectangular amb la llinda decorada, al damunt hi ha un òcul, el capcer és triangular, culminat per un campanar d'espadanya amb campana i datat de 1932. És construïda de pedra i arrebossada al damunt; té decoració d'estuc. L'interior és decorat amb pintures. L'estat de conservació és força bo.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Mas la Bertrana». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 26 setembre 2017].
# Morera (desambiguació)

«Morera» té aquests significats:
* Morera (Morus), gènere d'arbres caducifolis
* Biografies:
** Arnau de Morera (? -1348), jurisconsult valencià
** Emili Morera i Llauradó (1846-1918), historiador, estudiós de la Tàrraco antiga
** Enric Morera i Català (1964), polític valencià del Bloc Nacionalista Valencià i Compromís, diputat a les Corts Valencianes
** Maria Branyas Morera (1907-2024), supercentenària catalana.
** Enric Morera i Viura (1865-1942), músic
** Francesc Morera i Cots (1731-1793), compositor valencià del barroc
** Francesc Morera i Valls (1826-1886), escriptor tarragoní
** Francesc de Paula Morera i Gatell (1869-1951), arquitecte municipal de Lleida
** Jacint Morera i Pujals (1915-1989), pintor, dibuixant i caricaturista
** Jaume Morera i Galícia (1854-1927), pintor paisatgista
** Joan Morera i Ferrer (1887-?), empresari de Sant Sadurní d'Anoia establert a Xile
** Jordi Morera i Cortines (1947), alcalde de Tagamanent
** Josep Maria Morera i Buelti (1934), director teatral valencià
** Josep Agustí Morera i Font (1826-1886), actor d'origen valencià
** José Antonio Morera Torres Morera (1968), pilotari valencià
** Magí Morera i Galícia (1853-1927), escriptor, traductor i polític
** Maria Morera i Franco (1872-1954), actriu barcelonina
** Samuel Morera i Ribas (1889-1969), polític
* Toponímia:
** Morera (Badalona), barri de Badalona
** Morera (Gandia), despoblat del municipi de Gandia, a la Safor
** La Morera, municipi d'Extremadura
** La Morera de Montsant, municipi de la comarca del Priorat
** Museu d'Art Modern Jaume Morera, museu lleidatà, inaugurat el 1917
** Puig Morera, elevació al municipi de Mont-ras (Baix Empordà)
** Torrent de Can Morera, curs fluvial de l'Anoia
** Torrent de la Morera, curs fluvial de l'Alt Urgell
** Tossal de la Morera, muntanya entre els municipis d'Ivorra i Torà (la Segarra)
** Casa Lleó Morera, edifici modernista de Lluís Domènech i Montaner a Barcelona
** Cim de Coma Morera, cim a Toses, Ripollès
** Coll de Morera, accident del terreny a Alfara de Carles, Baix Ebre
** Estany Morera, llac a Torre de Cabdella, Pallars Jussà
Viccionari
# La Corominola (la Vall d'en Bas)

La Corominola és una obra de la Vall d'en Bas (Garrotxa) protegida com a bé cultural d'interès local.
És una antiga casa pairal de planta baixa i dues plantes pis. El conjunt es completa amb magatzems per a ús agrícola.

## Referències

* ↑ «La Corominola». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 3 novembre 2016].
# Lashana Lynch

Lashana Lynch (Londres, 27 de novembre de 1987) és una actriu britànica. És coneguda per les seves interpretacions a Still Star-Crossed i a Captain Marvel. Va ser seleccionada pel càsting de la vint-i-cinquena entrega de la série Bond on segons algunes informacions interpreta el nou agent 007. De fet, tot i no presentar-se formalment com la substituta de Daniel Craig a la saga, el 3 de novembre de 2020 n'apareixia la confirmació al Harper's Bazaar.

## Referències

* ↑ «Bond 25 to 'introduce' female version of 007 in 'pivotal' scene» (en anglès), 14-07-2019. [Consulta: 15 juliol 2019].
* ↑ «L'agent 007 serà una dona negra: Lashana Lynch». 3/24, 06-11-2020.
* ↑ Daley-Ward, Yrsa «Women of the Year: Lashana Lynch on making history as the first Black female 007». Harper's Bazaar, 03-11-2020 [Consulta: 6 novembre 2020].
# Lawrenceville (Geòrgia)

Lawrenceville és una població dels Estats Units a l'estat de Geòrgia. Segons el cens del 2000 tenia 29.837 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Lawrenceville tenia 22.397 habitants, 7.484 habitatges, i 5.313 famílies. La densitat de població era de 665,7 habitants/km².
Dels 7.484 habitatges en un 39,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 52,7% hi vivien parelles casades, en un 13,3% dones solteres, i en un 29% no eren unitats familiars. En el 23% dels habitatges hi vivien persones soles el 8,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,77 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,24.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,4% tenia menys de 18 anys, un 11% entre 18 i 24, un 35,3% entre 25 i 44, un 18,2% de 45 a 60 i un 9,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 32 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 103,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 43.299 $ i la renda mediana per família de 48.557 $. Els homes tenien una renda mediana de 34.263 $ mentre que les dones 26.903 $. La renda per capita de la població era de 19.649 $. Entorn del 8,7% de les famílies i l'11,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Lawrenceville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 3 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Lawrenceville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# La Millième Fenêtre

La Millième Fenêtre (en francès La finestra número mil) és una pel·lícula francesa dirigida el 1960 per Robert Ménégoz. Fou rodada a Clos-la-Garenne. Va participar fora de concurs a la selecció oficial del Festival Internacional de Cinema de Sant Sebastià 1960

## Argument

A la unitat urbana de París, una empresa de construcció manipula al propietari d'una casa que es nega a abandonar el local: segons el promotor, aquesta posició compromet la finalització de la implantació d'una ciutat amb mil finestrals.

## Repartiment

* Pierre Fresnay: Armand Vallin
* Jean-Louis Trintignant: Georges Desvignes
* Barbara Kwiatkowska: Ania
* Michel de Ré: Tourtet
* Michèle Méritz: Maggy Tourtet
* Françoise Fleury: Annie
* Julien Carette: Grand père Billois
* Jean-Paul Roussillon: Boutain
* Gérard Darrieu: Billois
* France Asselin: Yvonne
* Hubert Deschamps: Dumas
* Robert Le Fort: Palette
* Françoise Hornez: Mme Blot

## Referències

* ↑ La Millième Fenêtre Arxivat 2019-03-27 a Wayback Machine. a fresnes.94.fr
* ↑ Pel·lícules del Festival del 1960

## Bibliografia

* François Tranchant, Cinéma 60, numéro 48, juillet 1960, p. 122
* François Chevassu, La Saison cinématographique 60, décembre 1960, p. 189
# Lató

Lató (en grec antic Λατώ) va ser una ciutat antiga de Creta, segons Esteve de Bizanci. Està situada en uns turons del Golf de Mirabello.
Segurament la ciutat era molt antiga, i cap al segle vii aC, s'hi van instal·lar els doris, i les ruïnes existents són totes d'origen dòric d'entre els segles VI aC i IV aC. Va ser destruïda potser cap a l'any 200 aC, però el seu port, Lato pros Kamara, situat molt a prop d'Àgios Nikólaos, va ser utilitzat durant l'Imperi Romà.
Una tradició diu que el nom de la ciutat provenia de la deessa Leto, que en grec dòric es diu Lato, encara que algunes monedes que s'han trobat representen a la deessa Ilitia, que era adorada especialment a la ciutat. Sembla que la ciutat va estar en conflicte permanent amb Olunt.
Les seves ruïnes són a uns 3 km del poble de Kritsà i a uns 9 km terra endins. Queda una fortalesa de l'època dòrica, aproximadament del segle V aC.
Nearc, un dels generals d'Alexandre el Gran, va néixer a Lató.

## Referències

* ↑ Esteve de Bizanci. Ἐθνικά-Ethnica, s.v. Kamara
* 1 2 «Lato» (en anglès). Hellenic Ministry of Culture. Arxivat de l'original el 2007-04-03. [Consulta: 15 gener 2021].
* ↑ Hogan, C. Michael. «Lato Fieldnotes» (en anglès). The Modern Antiquarian. [Consulta: 15 gener 2021].
# Lauadèr deth Joeu

Lauadèr deth Joeu és una obra d'Es Bòrdes (Vall d'Aran) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

El Lauadèr d'Es Bòrdes es troba en el Camin Reiau, passat pel pont de Joeu. Construcció de secció rectangular bastida amb pedres planes i una "charpanta" de fusta que sosté un enllosat de pissarra de dos vessants, i "tresaigües" en els "penalèrs". La façana paral·lela a la "capièra" reforçada amb lloses, presenta una gran obertura d'accés al rentador, el qual és d'estructura allargassada recalçada amb ciment, i com és usual presenta la part superior disposada en esbiaix per a facilitar la feina. El Lauadèr conserva les antigues conduccions resoltes amb pedra, el safareig és ornat amb diverses motllures, i els paraments exteriors mostren parcialment l'antic arrebossat.

## Referències

* ↑ «Lauadèr deth Joeu». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 29 març 2019].
# Lazdijai

Lazdijai ( pronunciation (?·pàg.)) és una ciutat de Lituània situada a 7 km, aproximadament, de la frontera est amb Polònia. El 1990 Lituània va declarar la seva independència de la Unió Soviètica, i es van establir nous punts de control a la frontera entre Polònia i Lituània, cosa que va convertir Lazdijai en el centre que regula i supervisa aquestes operacions.
És el lloc de naixement del popular polític i productor lituà Arūnas Valinskas i del compositor russoestatunidec Joseph Achron.

## Ciutat agermanada

* Łuków, Polònia

## Enllaços externs

* Lloc oficial (lituà) Arxivat 2011-07-22 a Wayback Machine.
Comtat d'Alytus :
# Cercle polar

A la Terra, els cercles polars són els paral·lels que es troben a les latituds 66º 33' 39" N (cercle polar àrtic) i 66º 33' 39" S (cercle polar antàrtic). Les regions situades al llarg dels cercles polars experimenten, una vegada a l'any, un període de 24 hores seguides amb el Sol per sobre l'horitzó (durant el solstici d'estiu) i un altre de 24 hores seguides amb el Sol per sota l'horitzó (durant el solstici d'hivern). Els cercles polars delimiten les regions de l'Àrtida i l'Antàrtida de les zones temperades nord i sud, respectivament.

## Moviment dels cercles polars

La posició (latitud) dels cercles polars està determinada per la inclinació de l'eix de rotació de la Terra respecte a la perpendicular al pla de la seva òrbita al voltant del Sol. Aquest angle s'anomena obliqüitat de l'eclíptica i no és constant en el temps sinó que oscil·la de forma periòdica, la qual cosa és causada pel moviment de l'òrbita terrestre que resulta de les pertorbacions planetàries i pels moviments de precessió i nutació de la Terra. La variació d'aquest angle modifica la latitud dels cercles polars uns quants metres cada any.
El moviment de precessió fa que, en un temps de 20.500 anys, l'obliqüitat de l'eclíptica oscil·li entre els 22,1º i els 24,5º. Al cap de 20.500 anys més, l'angle torna a la posició inicial. Aquest cicle de 41.000 anys s'anomena cicle de Milankovitch, pel climatòleg serbi Milutin Milanković. Aquests 2,4º d'oscil·lació equivalen a una distància d'uns 270 km sobre la superfície de la Terra. Actualment, aquest angle és de 23° 26′ i decreix uns 0,47" (14,5 m) per any. El moviment de nutació provoca un altre cicle, aquest amb un període de només 18,6 anys i una amplitud angular de poc més de 9" (280 m a la superfície).
El moviment real de la latitud dels cercles polars és el resultat d'una complexa combinació d'aquests cicles. Actualment, els cercles polars s'estan movent en direcció als respectius pols una mitjana d'uns 14,5 metres cada any. En realitat, els cercles polars no es desplacen de forma regular la mateixa distància cada any sinó que aquesta distància varia uns quants metres d'un any a l'altre.

## Vegeu també

* Tròpics
* Línia equatorial
* Sol de mitjanit

## Enllaços externs

* Desplaçament del cercle polar àrtic a Suècia durant un període d'uns quants mil·lennis Arxivat 2005-03-14 a Wayback Machine. (castellà)
# Li Hanjun

Li Huanjun (xinès simplificat: 李汉俊, pinyin: Lǐ Hànjùn; Qianjiang, Hubei, abril de 1890 - 17 de desembre de 1927) va ser un membre fundador del Partit Comunista de la Xina.
Alineat al sector intel·lectual del partit, feu classes de marxisme, i traduí parcialment El capital al xinés.
Va ser a sa casa d'estil Shikumen, a la concessió francesa de Xangai, que tingué lloc la fundació del Partit Comunista de la Xina l'any 1921, durant el 1r Congrés Nacional del Partit. Un any després, el 1922, deixa el partit. Alineat llavors amb el Guomindang, s'oposà al trencament amb els comunistes el 1927, i seria assassinat poc després pel govern de la Nova Camarilla de Guanxi.
El seu germà Li Shucheng fou un alt quadre del Guomindang, governant la República de la Xina, i que seria el primer ministre d'agricultura amb la República Popular.

## Referències

* 1 2 3 «马克思主义老师» (en xinès), 15 maig007.
* ↑ Yeh, Wen-hsin. Provincial Passages: Culture, Space, and the Origins of Chinese Communism (en anglès). University of California Press, 1996-06-24. ISBN 978-0-520-91632-6.
* 1 2 Hayton, Bill. «China's Communist Party owes it all to colonialism». Unherd, 30-06-2021. [Consulta: 7 novembre 2022].
* ↑ Tamiatto, 2011.
* ↑ 王荣华主编. 上海大辞典 • 下册. 上海: 上海辞书出版社, 2013.
* ↑ 50-year history of CPPCC by He Luli (xinès)
* ↑ «The first minister of the Ministry of Agriculture, his ashes were put in the first showroom of Babaoshan after his death».

## Bibliografia

* Jérémie Tamiatto «La naissance du parti communiste chinois : le début de la « Grande Renaissance » ?». Bulletin de l'Institut Pierre Renouvin, février 2011, pàg. 81-90. DOI: 10.3917/bipr.034.0081.
# Dom Basili

Dom Basili fou un religiós cartoixà, vuitè general de l'orde, a la que va dirigir durant 23 anys (1150-1173).
La data de naixement és desconeguda però va morir el 18 de juliol de 1173. Va atorgar unes noves constitucions als cartoixans, que foren aprovades pel Papa Innocenci III. Va establir també la reunió anyal del capítol general de la Gran Cartoixa.