OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Federació de Ciclisme de les Illes Balears

La Federació de Ciclisme de les Illes Balears és un organisme esportiu, fundat l'any 1899 que administra i organitza tota l'activitat relacionada amb el ciclisme a les Illes Balears.
L'ens federatiu s'encarrega de promocionar, gestionar i fomentar l'esport del ciclisme, així com organitzar els campionats de Balears en totes les saves modalitats en carretera i pista.
Va ser fundada el 25 de juliol de 1899, al local social del Club Velocipedista d'Inca, amb el nom original d'Unió Velocipèdica Balear. L'any 1932 va adoptar el nom actual.

## Presidents

* Rafel Ramis Tugores (1924-1931)
* Joaquim Gual de Torrella (1931-1932)
* Guillem Vanrell (1932-1958)
* Antoni Llabrés Morey (1958-1963)
* Andreu Canals Perelló (1963-1969)
* Pere Canals Morro (1969-1973)
* Andreu Oliver Amengual (1973-1981)
* Bernat Capó Plomer (1981)
* Joan Serra Amengual (1981-1985)
* Mateu Canals Morro (1985-1986)
* Antoni Vallori Rotger (1986-2001)
* Andreu Canals Salvà (2001-2007)
* Artur Sintes Lluch (2007-2016)
* Xavier Bonnín Cortés (2016-2017)
* Fernando Gilet Sancenon (2017-)

## Referències

* ↑ «Federació Balear de Ciclisme». A: Dolç i Dolç, Miquel (coord.). Gran Enciclopèdia de Mallorca. Volum 5. Palma: Promomallorca, p. 188. ISBN 84-8661702-2.
* ↑ Palma Ciclista, 69, 27-07-1899.
* ↑ «Ciclisme, ciclistes i bicicletes a s'Arenal. Retrospectiva vista per la família Canals». Pregó de les festes de Sant Cristòfol. Pere Canals i Morro p. 65, 2011. Arxivat de l'original el 2022-02-21. [Consulta: 21 febrer 2022].
* ↑ «Canals: «Canviarem el tarannà de la Federació»». Diari de Balears, 15-03-2001.
* ↑ «Formada la nueva Junta Directiva de la Federació Balear» (en castellà). Ciclo21.com, 19-07-2016.
* ↑ «Gilet, nuevo presidente de la Federación Balear» (en castellà). Ciclo21.com, 29-08-2017.
* ↑ «Fernando Gilet es reelegido presidente de la Federación Balear de Ciclismo» (en castellà). Diario de Mallorca, 23-11-2020.

## Enllaços externs

* Pàgina de la Federació de Ciclisme de les Illes Balears
# Llac Nakuru

El llac Nakuru és un dels llacs alcalins de la Gran Vall del Rift, situat a una altitud de 1.754 m sobre el nivell del mar. Es troba al sud de Nakuru, a la Kenya central. Té una superfície de 5 a 45 km². Està protegit pel petit Parc Nacional del Llac Nakuru, que forma part dels Parcs nacionals de Kenya. Hi abunden les algues que atrauen grans quantitats de flamencs,que famosament voregen la costa. També hi ha altres aus a la zona, igual que els senglars, babuíns i altres mamífers grans. També s'han introduït els rinoceronts blancs i negres.
El nivell de les aigües del llac va baixar molt a la dècada de 1990 però posteriorment es va recuperar. Nakuru significa "lloc polsós" en la llengua Maasai. El seu Parc Nacional s'establí el 1961. El llac ha sigut protegit pel Conveni de Ramsar sobre zones humides.
L'abundància del llac d'algues atreu la gran quantitat de flamencs que famosament voregen la costa. Altres aus també floreixen a la zona, igual que els senglars, babuins i altres mamífers grans. També s'han introduït els rinoceronts blancs i negres.

## Referències

* ↑ «Small Grants Fund project on ecotourism potential at Kenya's Lake Nakuru». Ramsar, 28-03-2006. [Consulta: 7 novembre 2009].

## Enllaços externs

* National Geographic – "Mysterious Kenya Flamingo Die-Offs Tied to Toxins, Study Says" (November 2002)
# Llac Mweru Wantipa

* No s'ha de confondre amb llac Mweru.
El llac Mweru Wantipa (també anomenat "pantà de Mweru") és un sistema de llacs i pantà a la província del Nord de Zàmbia. En el passat s'ha considerat un llac misteriós, mostrant fluctuacions en el nivell de l'aigua i la salinitat que no s'explicaven completament per la variació dels nivells de pluja; se sap que s'asseca gairebé completament. Això s'agreuja per la seva llunyania i no rep la mateixa atenció de geògrafs i geòlegs que els seus veïns més grans i accessibles, com el llac Tanganyika, a 25 km a l'est, i el llac Mweru, a 40 km a l'oest, amb els quals de vegades es confon el seu nom.
El llac Mweru Wantipa és un llac de la vall del Rift situat en una branca del Rift d'Àfrica Oriental, que va des del riu Luapula fins al llac Tanganyika. La seva aigua és d'aspecte fangós, de vegades amb tonalitats vermelloses i 'lleugerament greixosa'. En el dialecte local "wa ntipa" significa "amb fang", per tant, "Mweru Wantipa" el distingeix del seu veí més gran, el llac Mweru, que té aigües més clares.

## Referències

* 1 2 W. V. Brelsford: “The Problem of Mweru-Wantipa”, The Northern Rhodesia Journal, Vol 2, No 5 (1954)
* ↑ Camerapix: "Spectrum Guide to Zambia", Camerapix International Publishers, Nairobi, 1996
# Febre d'Or

* No s'ha de confondre amb Febre de l'or.
* Aquest article tracta sobre període de la història de Catalunya. Si cerqueu la novel·la de Narcís Oller, vegeu «La febre d'or».
La Febre d'Or és un període de la història de Catalunya iniciada entre 1876 i 1878 en què els condicionants econòmics afavoriren la proliferació de la burgesia catalana per moviments especulatius el darrer quart del segle xix. Aquesta fou condicionada fortament a l'arribada de la fil·loxera a França, que afavorí les exportacions de vi de Catalunya a França. La bombolla econòmica s'accelerà en 1881 i impulsà de retruc la indústria catalana, fundant-se vint bancs, però el model especulatiu entrà en crisi amb l'esclat en febrer de 1882 de la crisi econòmica, que va començar a París i va durar set anys, amb el moment més crític en 1886, quan començà a redreçar-se amb les obres de l'Exposició Universal de Barcelona de 1888.
Narcís Oller escrigué la novel·la La febre d'or que descrigué i denominà aquest període, i a finals del segle xx, Gonzalo Herralde dirigí una pel·lícula basada en el llibre.

## Referències

* ↑ Reglá, Joan. Història de Catalunya. Volum 2. Editorial Aedos, 1972, p. 294.
* ↑ Freixas Dargallo, Jordi. Història del comerç a Catalúnya. Bruguera, 1966, p. 99.
* ↑ Cabana, Francesc. Història del Banc de Barcelona: 1844-1920. Edicions 62, 1978, p. 71. ISBN 8429714111.
* ↑ Roca i Albert, Joan. La formació del cinturó industrial de Barcelona. Institut Municipal d'Història de Barcelona, 1997, p. 220. ISBN 8482565257.
* ↑ Passat i present de Barcelona. Volum 3. Edicions Universitat Barcelona, 1991, p. 9. ISBN 8478755594.
* ↑ «Febre d'Or». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Fotografiant fades

Fotografiant fades (títol original en anglès: Photographing Fairies) és una pel·lícula de fantasia de Nick Willing estrenada l'any 1997. És l'adaptació de la novel·la de Steve Szilagyi Photographing Fairies. Ha estat doblada al català.

## Argument

Aquest film aborda el tema del folklore pagà, de la possessió, del paganisme, del animisme, dels al·lucinògens, de la parapsicologia i de les fades. S'inspira de l'afer de les fades de Cottingley.

## Repartiment

* Toby Stephens: Charles Castle, un fotògraf.
* Rachel Shelley: Anna-Marie Castle, la promesa de Charles
* Edward Hardwicke: Sir Arthur Conan Doyle, el famós autor de Sherlock Holmes.
* Ben Kingsley: Nicholas Templeton
* Frances Barber: Beatrice Templeton, la dona de Nicolas
* Miriam Grant: Ana Templeton, filla de Nicholas i Beatrice.
* Hannah Bould: Clara Templeton, filla de Nicholas i Beatrice.
* Emily Woof: Linda, cangur de la família Templeton.

## Rebuda

* Premis 1997: Festival de Sitges: Secció oficial llargmetratges a concurs
* Crítica
** "Notable òpera primera (...) llàstima que l'excés de sensibleria en l'última part malmeti el que podia haver estat una pel·lícula de culte"
** "Abstracte relat resolt amb gust exquisit que es queda a un pas de captivar del tot"

## Referències

* ↑ «Fotografiant fades». esadir.cat.
* ↑ «Photographing Fairies». The New York Times.
* ↑ Cueto, Roberto «Photographing Fairies». Cinemanía.
* ↑ Martínez, Luis «Photographing Fairies». El País.
# Fragaria viridis

Fragaria viridis és una espècie de maduixa nativa d'Europa i el centre d'Àsia.

## Descripció

Té baies molt petites amb bon gust. Tenen molt poc de l'aroma habitual de la maduixa, però una aciditat refrescant, i, a vegades maduren sense arribar a ser vermelles. Quan és tret de la planta, el calze en general adhereix i se separa amb un cruiximent notable.
Totes les maduixes tenen una base haploides de 7 cromosomes. Fragaria viridis és diploide, que té 2 parells d'aquests cromosomes per a un total de 14 cromosomes.

## Taxonomia

Fragaria viridis va ser descrita per Antoine Nicolas Duchesne i publicat el Histoire Naturelle donis Fraisiers 135. 1766.

### Etimologia

Fragaria: nom genèric que prové del llatí fraga, "fraga, fraula o maduixa", que es deriva de fragum, "fragant", on es refereix a la fragància de la fruita.
viridis: epítet llatí que significa "verd".

### Sinonímia

* Dactylophyllum ehrharti Spenn.
* Fragaria bargea Poit. & Turpin
* Fragaria bifera Duchesne
* Fragaria bifera (Duchesne ex Sm.) Duchesne ex Steud.
* Fragaria breslingea Duchesne ex Ser.'
* Fragaria calycina Loisel.
* Fragaria campana Poit. & Turpin
* Fragaria × cerino-alba Jord. & Fourr.
* Fragaria collina Ehrh.
* Fragaria collivaga Jord. & Fourr.
* Fragaria consobrina Jord. & Fourr.
* Fragaria drymophila Jord. & Fourr.
* Fragaria dumetorum Jord.
* Fragaria grandiflora Thuill.
* Fragaria heterophila Poit. & Turpin
* Fragaria hispida Duchesne
* Fragaria majaufea Duchesne ex Ser.
* Fragaria nigra Duchesne
* Fragaria nigra (Duchesne ex Sm.) Duchesne ex Steud.
* Fragaria pendula Duchesne
* Fragaria pendula (Weston) Duchesne ex Steud.
* Fragaria pistillaris Poit. & Turpin
* Fragaria pratensis L. ex Duchesne '
* Fragaria rubricaulis Jord. & Fourr.
* Fragaria silvulicola Jord. & Fourr.
* Fragaria soyeriana Jord. & Fourr.
* Fragaria suecica Jord. & Fourr.
* Fragaria thomasiana Jord. & Fourr.
* Fragaria vesca var. pratensis L.'
* Fragaria vesca var. viridis (Duchesne) Fiori
* Fragaria vesca subsp. viridis (Weston) Rivas Goday & Borja
* Fragaria zapateriana Pau
* Potentilla viridis (Duchesne) Prantl
* Potentilla zapateriana (Pau) T.Durand & B.D.Jacks.

## Referències

* 1 2 «F. viridis data from GRIN Taxonomy Database». Arxivat de l'original el 2015-09-24. [Consulta: 26 gener 2023].
* 1 2 Den Virtuella Floran Swedish site with good F. viridis photos.
* ↑ «Fragaria viridis». Tropicos.org. Missouri Botanical Garden. [Consulta: 18 agost 2014].
* ↑ En Nombres Botánicos
* ↑ En Epítetos Botánicos
* ↑ «Fragaria viridis». The Plant List. [Consulta: 18 agost 2014].

## Bibliografia

* Staudt, G. 1962. Taxonomic studies in the genus Fragaria typification of Fragaria species known at the time of Linnaeus. Canad. J. Bot. 40(6): 869–886.

## Enllaços externs

* Dades de F. viridis a GRIN Taxonomy Database
* Donin Virtuella Floran fotos F. viridis (en suedès).
# Fragassa de bosc

La fragassa de bosc (Potentilla sterilis) és una espècie de planta de la família Rosaceae, que s'assembla a les maduixes. Altres noms catalans són fragassa estèril, maduixera borda o potentil·la estèril.

## Descripció

La fracassa de bosc o falsa maduixa és una planta vivaç de 5 a 15 de cm, estolonífera de port semblant al de la maduixera (Fragaria vesca). Floreix de febrer a maig. Les seves flors són blanques, escotades amb forma de cor. Mesuren 8-12 cm de diàmetre i es troben agrupades d'1 a 3.
Les fruites, anomenades falses maduixes són petites. Són fruits secs i no s'assemblen a una maduixa. Porten menys aquenis que aquesta, d'aquí el nom de sterilis. Però els seus aquenis tenen un volum lleugerament superior, i són de color blanquenc o grogenc.
Les fulles tenen la dent terminal més curt que els seus dos veïns (contràriament a la maduixa). És una planta mel·lífera (productora de mel). No posseeix propietats medicinals particulars, contràriament als altres membres de la família de les potentil·les.

## Hàbitat

És una espècie present al Pirinieu a l'estatge montà (entre 300 i 1.500 metres d'altitud) però absent en les zones mediterànies més baixos. Aprecia la mitja ombra, els sòls bastant frescs i profunds, més aviat neutres. Es troba en els boscos barrejats de (roure pènol, faig i alzina), les tanques, les tales forestals, els camins, les landes, les gespes.

## Referències

* 1 2 3 «Potentilla sterilis». Flora Catalana. [Consulta: 16 desembre 2021].
* ↑ Vallès, Joan (dir.). «fragassa de bosc». A: Noms de plantes: Corpus de fitonímia catalana. Barcelona: TERMCAT, Centre de Terminologia,, 2014 (Diccionaris en Línia).
* ↑ «Boscos de roure pènol (Quercus robur), higròfils i eutròfics, pirenaicocantàbrics». Generalitat de Catalunya. [Consulta: 16 desembre 2021].
# Lema

* Per a altres significats, vegeu «Lema (desambiguació)».
Un lema és una frase que expressa la motivació, intenció, objectiu o que descriu la forma de conducta d'una persona, d'un grup, d'una institució, d'un estat, un país, una família, etc. Un lema pot expressar-se en qualsevol idioma, però el més comú és utilitzar el llatí o la llengua pròpia del lloc. A vegades s'utilitza com a sinònim de «lema» la paraula italiana motto. adsf adsf dfsa adf asf dasf

## Referències

* ↑ Pericot, Montserrat Fullola. Breu història de la Universitat de Barcelona. Edicions Universitat Barcelona, 2014-11-18, p. 34. ISBN 978-84-475-3890-4.
* ↑ Definición de «lema», en Word Reference.
* ↑ Olimpia, A.; Ramos, G. y Seco, M. (1999). Diccionario del español actual. pp. 3149, 3151. Madrid: Aguilar.
# Lliga General de Cercles Culturals Esquerrans

La Lliga General de Cercles Culturals Esquerrans, (xinès simplificat: 中国左翼文化界总同盟, pinyin: Zhōngguó Zuǒyì Wénhuà Jièzǒng Tóngméng, literalment 'Aliança General de Cercles Culturals Esquerrans de la Xina'), abreujat habitualment com a Wenzong (xinès simplificat: 文总, pinyin: Wénzǒng), va ser una federació d'entitats culturals formada a partir de la creació de la Lliga d'Escriptors Esquerrans, a la Xina de la dècada del 1930. El seu secretari fon Yang Hansheng.
L'entitat era independent, tot i estar relacionada amb les activitats de l'aleshores clandestí Partit Comunista. Al seu si s'incloïen les diferents lligues professionals que existien, com la Lliga de Dramaturgs Esquerrans, la Lliga d'Artistes Esquerrans o la Lliga de Científics Socials, sent la més nombrosa la dels Escriptors.

## Referències

* ↑ Vivian Shen, The Origins of Left-wing Cinema in China, 1932-37, Routledge, 2005, p. 19 .
* 1 2 3 Wang, Chi Wong. The Left League Decade": Left-wing Literary Movement in Shanghai,1927-1936 (tesi). Universitat de Londres, 1986, p. 146. 0731545.
* ↑ 中共上海市委党史研究室 / 上海鲁迅纪念馆 / 孔海珠：《“文总”与左翼文化运动》，上海人民出版社 2016-8-1版，页数: 280，上海左翼文化研究丛书，ISBN 9787208140004
# Lliga Gaèlica

Conradh na Gaeilge (pronunciació [ˈkɔnˠɾˠə nə ˈgeːlʲɟə]) (nom irlandès de la Lliga Gaèlica) és una organització "per a mantenir la llengua irlandesa parlada a Irlanda." Es va fundar a Dublín el 31 de juliol de 1893 per Douglas Hyde, un protestant de Frenchpark (comtat de Roscommon) amb l'ajuda d'Eugene O'Growney, Eoin MacNeill, Luke K. Walsh i altres. Fou una evolució de l'anterior Unió Gaèlica i esdevingué la principal institució promotora del renaixement gaèlic. El primer diari de la Lliga fou An Claidheamh Soluis ("L'espasa de llum") de la qual fou el principal editor Pádraig Pearse.
Tot i que era apolítica, la lliga va atraure molts nacionalistes irlandesos d'orientacions diverses, més que no pas l'Associació Atlètica Gaèlica. Fou a través de la lliga que molts dels futurs rebels i líders polítics es trobaren per primer cop, i patrocinaren la fundació d'altres grups com els Voluntaris Irlandesos. La majoria dels signants de la Proclamació de Pasqua n'eren membres.
Després de la fundació de l'Estat Lliure d'Irlanda, l'organització va perdre bona part del seu rol en la vida pública. Posteriorment ha dirigit la campanya per a l'aprovació de la Llei de Llengües Oficials de 2003 que dona força protecció legal als parlants d'irlandès i creà el càrrec de l'An Coimisinéir Teanga (Comissionat de Llengües).
Conradh na Gaeilge es troba entre les organitzacions responsables de coordinar la campanya per tal que l'irlandès sigui considerada llengua oficial de la Unió Europea.
Més recentment, l'organització s'ha vist embolicada en una disputa amb el Fine Gael sobre la política d'aquest partit destinada a acabar amb l'estatut de la llengua irlandesa com a assignatura obligatòria per a obtenir el Leaving Certificate. Conradh na Gaeilge ha incitat als votants de les següents eleccions generals a fer-ho només per candidats que es mostrin a favor del manteniment de l'estatut actual de la llengua irlandesa.
L'organització té branques arreu d'Irlanda i és força implicada en el desenvolupament del festival anual An tOireachtas i de la Seachtain na Gaeilge. Recentment, Conradh na Gaeilge ha obert centres d'assessorament legal lliure (Ionaid Saor Chomhairle Dlí) a Dublín i Galway en companyia de la FLAC.

## Referències

* ↑ Cinneadh an AE: Céim fhíorthábhachtach stairiúil don Ghaeilge, go hidirnáisiúnta agus in Éirinn Arxivat 2007-03-22 a Wayback Machine. (llengua irlandesa) Foras na Gaeilge press release, 13 de juny de 2005.
* ↑ CAITH DO VÓTA AR SON PÁIRTITHE ATÁ AR SON NA GAEILGE (irlandès) — Conradh na Gaeilge press release, 22 de maig 2006

## Enllaços externs

* Conradh na Gaeilge (gaèlic irlandès)
# Francesc Caballero i Muñoz

Francesc Caballero i Muñoz (València, 1894 - València, 1982) va ser un poeta valencià. Participà en els concursos literaris organitzats per l'Ajuntament de València i Lo Rat Penat i milità a Unió Valencianista Regional.
Va col·laborar a les revistes Pàtria Nova, El Poble Valencià, Pensat i Fet i El Camí, en aquesta última amb el pseudònim Daniel Tossal. Va pertànyer a l'equip de redacció de Taula de Lletres Valencianes. L'any 1932 va ser un dels signataris de les Normes de Castelló. Després de la guerra civil espanyola se separà del valencianisme i publicà poesia de temàtica fallera i inequívocament franquista.

## Obra

* 1915 Jardí espiritual
* 1919 Camins de llum

## Bibliografia

* Eduard J. Verger. Antologia dels poetes valencians III. El segle xx, primera part. Institució Alfons el Magnànim. València, 1988.
* Santi Cortés Carreres València sota el règim franquista (1939-1951) Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 1995 p. 140
# Formiguer del Mato Grosso

El formiguer del Mato Grosso (Cercomacra melanaria) és una espècie d'ocell de la família dels tamnofílids (Thamnophilidae).

## Hàbitat i distribució

Habita els boscos àrids de les terres baixes, del nord i est de Bolívia, oest del Brasil i nord del Paraguai.

## Referències

* ↑ «Formiguer del Mato Grosso». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 10/05/2021(català)
# Formiguer dorsiclapat

El formiguer dorsiclapat (Hylophylax naevius) és una espècie d'ocell de la família dels tamnofílids (Thamnophilidae).
Habita el sotabosc de la selva pluvial, vegetació secundària de les terres baixes fins als 1100 m, des del sud-est de Colòmbia, sud de Veneçuela i Guaiana, cap al sud, a través de l'est de l'Equador i est del Perú fins al nord i l'est de Bolívia i Brasil amazònic.

## Referències

* ↑ «Formiguer dorsiclapat». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 10/05/2021(català)
# Futbol a Tanzània

El futbol és l'esport més popular a Tanzània.
Dues federacions regeixen el futbol al país, la Tanzania Football Federation i la Zanzibar Football Association. Cada federació administra les seves pròpies competicions.

## Competicions

* Tanzània:
** Tanzanian Premier League (Ligi Kuu Tanzania Bara)
** Tanzanian First Division League (Ligi Daraja la Kwanza)
** Tanzanian Second Division League (Ligi Daraja la Pili)
** Regional Champions League (Ligi ya Mabingwa wa Mikoa)
** Copa tanzana de futbol
** Tanzania Community Shield
* Zanzíbar:
** Zanzibar Premier League
** Copa de Zanzíbar de futbol
** Zanzibari Charity Shield
* Desaparegudes:
** Lliga de Tanganyika de futbol
** Copa Tusker de Tanzània

## Principals clubs

Clubs amb més títols nacionals a 2021.

### Tanzània

* Young Africans FC
* Simba SC
* Maji Maji FC
* Pan African FC
* Coastal Union FC

### Zanzíbar

* Mlandege FC
* KMKM FC
* Malindi SC
* Miembeni SC
* Small Simba SC

## Jugadors destacats

Fonts:
* Juma Pondamali

## Principals estadis

| # | Estadi | Capacitat | Ciutat |
| 1 | Estadi Nacional de Tanzània | 60.000 | Dar es Salaam |
| 2 | CCM Kirumba Stadium | 35.000 | Mwanza |
| 3 | Kambarage Stadium | 30.000 | Shinyanga |
| 4 | Uhuru Stadium | 23.000 | Dar es Salaam |

## Vegeu també

* Federació de Futbol de Tanzània
* Federació de Futbol de Zanzíbar
* Selecció de futbol de Tanzània

## Referències

* ↑ Mapa Mundial
* ↑ «BBC SPORT | Football | African | Trautmann honour echoed in Tanzania». BBC News, 02-11-2004.
* ↑ Muga, Emmanuel. «BBC Sport - Trautmann mourned in Tanzania too». Bbc.co.uk, 20-07-2013. [Consulta: 15 agost 2013].
* ↑ Muga, Emmanuel. «BBC Sport - Tanzanian FA to "focus on football development"». Bbc.co.uk. [Consulta: 15 novembre 2013].
* ↑ Salim, Salim «Zanzibar’s road to FIFA is tough and rough». , 2 December 2013 [Consulta: 13 December 2013]. Arxivat 12 de desembre 2013 at Archive.is «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2013-12-12. [Consulta: 18 abril 2021].
* ↑ «Tanzania - List of Champions». RSSSF.
* ↑ «Tanzania - List of Cup Winners». RSSSF.
* ↑ «Zanzibar Champions». RSSSF.
* ↑ «Zanzibar - List of Cup Winners». RSSSF.
* ↑ «Africa Greatest All-Time 23 member team(excluding Cameroon, Ghana, Ivory Coast, South Africa, Nigeria and North Africa)». soccerfootballwhatever.blogspot.com. [Consulta: 9 febrer 2019].
# Francisco Antonino Vidal

Francisco Antonino Vidal (San Carlos, 1827 - Montevideo, 1889), va ser un polític i metge uruguaià, president constitucional entre 1880 i 1882, i entre març i maig de 1886.
Als 17 anys va viatjar a París, on es va graduar de metge, amb una tesi sobre el mal de Pott.
Respecte a la seva trajectòria política, pot dir-se que Vidal era un metge tan eminent com mal governant. Va ser ministre el 1865 i, durant la Guerra de la Triple Aliança contra Paraguai, Venancio Flores el va investir de poders dictatorials. Després va ser diputat i senador. Va tornar interinament a la presidència: el 1870 en lloc de Lorenzo Batlle, i dues vegades en lloc de Lorenzo Latorre. Després de la renúncia de Latorre, Vidal va ser elegit president el 1880 per l'Assemblea, però va renunciar en 1882 davant de Máximo Santos. El 1886 va tornar a la Presidència interina i va renunciar novament per donar-li lloc a Santos. Va finalitzar el seu càrrec com a diputat per Paysandú.

## Enllaços externs

* Presidència de l'Uruguai Arxivat 2011-02-24 a Wayback Machine. (castellà)
* El naixement de l'Uruguai modern la segona meitat del segle xix Arxivat 2014-10-06 a Wayback Machine. (castellà)
# Leucèmia mieloide

La leucèmia mieloide és un tipus de leucèmia que afecta el teixit mieloide.
Els tipus inclouen:
* Leucèmia mieloide aguda
* Leucèmia mieloide crònica
* Leucèmia megacarioblàstica aguda
* Neoplàsia blàstica de cèl·lules dendrítiques plasmocitoides
# Leucèmia monocítica aguda

La leucèmia monocítica aguda (LMA-L5) és un tipus de leucèmia mieloide aguda. En l'LMA-L5 més del 80% de les cèl·lules leucèmiques són de llinatge monocític. Aquest càncer es caracteritza per un domini de monòcits a la medul·la òssia. Hi ha una sobreproducció de monòcits que el cos no necessita a la perifèria.

## Diagnòstic

Per tal de complir els criteris de l'Organització Mundial de la Salut (OMS) per a l'LMA-L5, un pacient ha de tenir més del 20% de blasts a la medul·la òssia, i d'aquests, més del 80% ha de ser de llinatge monocític (monoblasts).

## Tractament

L'LMA-L5 es tracta amb quimioteràpia intensiva (com ara antraciclines) o amb trasplantament de medul·la òssia.

## Referències

* ↑ «Acute Myeloid Leukemia - Signs and Symptoms».
* ↑ «Acute Monocytic Leukemia - an overview | ScienceDirect Topics».