# Dinastia Idríssida

* Per a altres significats sobre dinastia idríssida, vegeu «Idríssides del Iemen».
La dinastia idríssida fou una nissaga alida, de la branca hassanita, que regnà al Marroc i Tlemcen del 789 al 974. Fundada la dinastia per Idris I, els nets d'aquest es repartiren el territori però aviat les guerres civils, les revoltes amazigues i les intervencions omeia i fatimita la van destruir del tot. La dinastia deu el seu nom a Idris I. Va ser reconegut com a imam per la tribu dels awrabes que l'havien acollit i pels alguns àrabs que l'havien acompanyat al seu exili. Els Idríssides de Tlemcen, governaren a Tlemcen des de vers el 813 fins al 931 i els hammúdides, una branca dels idrissídes va regnar més tard a l'Emirat de Màlaqa. Encara existeixen descendents idríssides: un d'aquesta va arribar a formar una dinastia a Sabya al sud de la Tihama (Regió d'Asir) i nord del Iemen (vegeu Idríssides del Iemen).

## Llista de sobirans

* Idrís (I) ibn Abd-Al·lah al-Àkbar, imam d'Ualili o Walila (Velila, Volubilis) 788-793, casat amb Hanza
* Idrís (II) ibn Idrís, imam d'Ualili o Walila (Velila, Volubilis), 793-807, imam i emir (rei) de Fes 807-828
* Muhàmmad ibn Idrís 828-836
* Alí (I) ibn Muhàmmad 836-849
* Yahya (I) ibn Muhàmmad 849-863
* Yahya (II) ibn Yahya 863-866
* Abd-ar-Rahman ibn Abi-Sahl al-Judhamí, notable de Fes, usurpador
* Alí (II) ibn Úmar 866-883
* Abd-ar-Razzak, usurpador sufrita vers 883
* Yahya (III) ibn al-Qàssim 883-905
* Yahya (IV) ibn Idrís ibn Úmar 905-917 (només a Fes 917-920)
* Alí III ibn Yahya III 917-925 (pretendent rebel)
* Mussa ibn Abi-l-Àfiya, xeic dels miknasa, governador del Magrib 917-925
* xeic Rayhan, d'un grup zanata, governador fatimita de Fes, 920-925
* Al-Hàssan al-Hajjam ibn Muhàmmad ibn al-Qàssim 925-927
* Mussa ibn Abi-l-Àfiya, xeic dels miknasa, governador 927-937 (segona vegada)
* Al-Qàssim Gannun ibn Muhàmmad ibn al-Qàssim 937-949
* Abu-l-Ayx Àhmad ibn al-Qàssim Gannun 949-955
* Al-Hàssan ibn al-Qàssim Gannun 955-974 i 985

## Branques idríssides

* al-Hàssan
** al-Hàssan
*** Abd-Al·lah Kàmil (conegut com a Sàhib Fajj)
**** Idrís I
***** Idrís II
****** Dàwud
****** Úmar > origen dels xorfes hammudís
****** al-Qàssim, emir d'al-Basra (Marroc)
******* Yahya
******** Muhàmmad
********* Yahya
********** Ibrahim
*********** Yahya
************ Yahya
************* Hammud
************** Alí
*************** Muhàmmad
**************** Abd al-Wahid
***************** Abd-ar-Rahman > origen dels xorfes tahirís
***************** Alí > origen dels xorfes xabihís
**************** Abd-Al·lah > origen dels xorfes imranís
**************** Muhàmmad > origen dels xorfes talibís ghalibís
****** Issa
****** Abd-Al·lah > origen dels xorfes dabbagís
****** Yahya
****** Muhàmmad
******* Yahya > origen dels xorfes kattanís
******* Alí
******** Maixix
********* Mussa > origen dels xorfes xafxawanís
********* Yamlah > origen dels xorfes lihyanís i dels xorfes wazzanís
********* Abd-ad-Salah
******** Yunus
********* Abd-Al·lah > origen dels xorfes raisunís
********* Abd-ar-Rahman > origen dels xorfes rahmanís

## Referències

* ↑ Najībābādī, Akbar Shāh K̲h̲ān. History of Islam (en anglès). Vol .3. Darussalam, 2001, p. 161. ISBN 996089293X.
* ↑ els shorfa Tahiriyun, Shabihiyun, Imraniyun i Talibiyun Ghalibiyun es van unir per formar els shorfa Djutiyun