# Barra (heràldica)

La barra, en heràldica, és una peça honorable que travessa el camper de l'escut de dalt a baix diagonalment, des del cantó superior sinistre (és a dir, dret per al qui el mira) fins al cantó inferior destre (és a dir, esquerre), i delimitada per dues línies paral·leles.
Quan és única, té una amplària d'un terç de l'escut, amplària que va disminuint segons el nombre de barres (la quantitat de barres cal definir-la en el blasonament). Quan són la meitat d'amples que la barra ordinària, o bé quan en són cinc o més, s'anomenen llistes. La barra aprimada al màxim s'anomena barreta (si, a més a més, és abscissa i reduïda a la cinquena part de la seva longitud, s'anomena travessa en barra) i es poden agrupar de dos en dos (geminat) o de tres en tres (trina).
Cal no confondre-la amb el pal, peça heràldica vertical com les quatre que apareixen a l'escut de Catalunya, conegut popularment, de forma errònia, com les Quatre Barres.
* Escut del Líban: de gules, una barra d'argent carregada d'un cedre de sinople
* Escut de sable amb dues barres d'argent
* Escut amb tres llistes de gules ressaltant sobre el tot
* Escut amb una barreta de gules ressaltant sobre el tot

## Origen i significació

Segons la tradició, aquesta peça heràldica representa la bandolera o banda de cuir que es portava entorn del cos des de l'espatlla esquerra fins al costat dret, on s'ajuntaven els dos caps, i on habitualment s'aguantava l'escut i, també, les armes de foc.
És una peça honorable bastant rara, considerada de «segon ordre» per alguns autors. El seu ús més freqüent és com a brisura, ressaltant sobre el tot (és a dir, «barrant» la resta de càrregues del camper), i acostuma a ser un senyal de bastardia.

## «En barra»

Diem que estan en barra les càrregues allargades posades en el sentit diagonal de la barra, o unes al costat de les altres en el sentit de la barra. Aplicat a la partició de l'escut, s'anomena tercejat en barra el dividit en tres parts mitjançant línies rectes diagonals que van en el sentit de la barra.
* Escut de Baviera, fusat en barra d'argent i atzur
* Escut de la Vajol, amb una mitra posada en barra
* Escut amb tres bitlletes posades en barra
* Escut tercejat en barra de sable, argent i atzur

## Barrat

Quan el camper de l'escut és cobert d'una repetició de barres, alternativament, de metall i de color, en nombre parell, parlem d'un escut barrat. Si les barres passen de vuit, llavors en diem llistat. Les càrregues, per la seva banda, també poden ser barrades i llistades.

## Contrabarra

Una contrabarra és una barra dividida diagonalment en banda en dues meitats, una de metall i una de color. També tenim, en el cas de les barres reduïdes d'amplària, les contrallistes i les contrabarretes. Un escut amb el camper cobert de contrabarres o contrallistes s'anomena contrabarrat (o contrallistat).

## Peces compostes

La barra, sencera o reduïda a la meitat superior o inferior (semibarra), es pot unir amb altres peces senceres o mitges per formar una multitud de peces compostes: barra faixa, barra peu, barra semipal, semibarra pal, semibarra faixa, cap barra, etc.

## Modificacions de la barra

    (una tria)
* abaixada: quan no ocupa la part central sinó que està col·locada més avall de l'escut;
* abscissa: quan no toca les dues vores, inferior i superior, de l'escut;
* alçada: quan no ocupa la part central sinó que està col·locada més amunt de l'escut;
* bastillada: quan té la vora inferior formada per merlets;
* bretessada: quan té els perfils formats per merlets simètrics;
* corbada: quan té els perfils corbats cap amunt o cap avall;
* cotissada: quan està acostada de dues cotisses;
* dentada: quan té els perfils formats per dents d'angles aguts; si té dents petites i nombroses se'n diu dentelada;
* desplaçada: quan té una meitat desplaçada cap amunt o cap avall i només es manté en contacte amb la part sense desplaçar mitjançant un punt d'unió;
* engrelada: quan té els perfils formats per petits semicercles units amb les puntes cap enfora;
* entada: quan té els perfils torçats en forma de clavilles, de manera que les clavilles d'un perfil corresponen als espais buits de l'altre;
* esbrancada: quan té els perfils amb aparença de tronc, amb una mena de merlets oblics situats a banda i banda;
* fusada: quan està formada per fusos (mobles romboïdals);
* mancada: quan no arriba a dalt de tot (mancada al cap) o a baix de tot (mancada a la punta);
* merletada: quan té la vora superior formada per merlets;
* ondada: quan té els perfils torçats en forma d'ondes;
* patent: quan s'exampla per totes dues extremitats;
* retreta: quan, sortint del cap, no arriba més enllà del punt d'honor (retreta al cap) o, sortint de la punta, no arriba més enllà del llombígol (retreta a la punta);
* viperada: quan té els perfils formats per dents d'angles quadrats.
* Barra abaixada ondada
* Barra abscissa
* Barra bastillada
* Barra corbada avall
* Barra engrelada
* Barra entada
* Barra merletada
* Barra ondada

## Notes

* ↑ Tot i que el DIEC, diccionari normatiu català, admet barra com a equivalent de pal i de faixa: "barra 8 2 f. [genealogia i heràldica] Pal o faixa d'un escut. Les barres catalanes. La bandera de les quatre barres".«barra». Diccionari de la llengua catalana de l'IEC. Institut d'Estudis Catalans. [Consulta: 9 setembre 2015]

## Vegeu també

* Banda, la peça honorable que discorre en sentit diagonal però en sentit oposat a la barra, del cantó superior destre a l'inferior sinistre.
* Faixa, la peça honorable que discorre en sentit horitzontal.
* Pal, la peça honorable que discorre en sentit vertical.