OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Miwok de la sierra del nord

El miwok de la sierra del nord (també anomenat Sacian) és una de les llengües miwok parlades a Califòrnia, a l'alt de les valls del Mokelumne i Calaveras. El 1994 tenia sis parlants.

## Referències

* ↑ Cens dels EUA del 2000 per a tot el grup Miwok de la Sierra
* ↑ Ethnologue: Northern Sierra Miwok

## Bibliografia

* Callaghan, Catherine A. 1987. Northern Sierra Miwok dictionary. Berkeley: University of California Press.
* Freeland, L. S. 1951. Language of the Sierra Miwok. (Publications in Anthropology and Linguistics, Memoir 6.) Bloomington, IN: Indiana University Press.
* Golla, Victor. 2011. California Indian languages. Berkeley: University of California Press.
* Northern Miwok Indians. "Rodriguez-Nieto Guide" Sound Recordings (California Indian Library Collections), LA007, LA140. Berkeley: California Indian Library Collections, 1993. "Sound recordings reproduced from the Language Archive sound recordings at the Language Laboratory, University of California, Berkeley".

## Enllaços externs

* Northern Sierra Miwok al Survey of California and Other Indian Languages
* Plains Miwok, California Language Archive
* OLAC resources in and about the Northern Sierra Miwok language
* Northern Sierra Miwok, World Atlas of Language Structures Online
* Telclat miwok a Languagegeek
# Graettinger

Graettinger és una població dels Estats Units a l'estat d'Iowa. Segons el cens del 2000 tenia 900 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Graettinger tenia 900 habitants, 396 habitatges, i 241 famílies. La densitat de població era de 451,3 habitants/km².
Dels 396 habitatges en un 27% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 51,3% hi vivien parelles casades, en un 7,6% dones solteres, i en un 39,1% no eren unitats familiars. En el 35,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 17,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,25 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,9.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,2% tenia menys de 18 anys, un 7,4% entre 18 i 24, un 25,2% entre 25 i 44, un 21,2% de 45 a 60 i un 19,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 83,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 28.988 $ i la renda mediana per família de 36.591 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.726 $ mentre que les dones 17.721 $. La renda per capita de la població era de 15.520 $. Entorn del 3,9% de les famílies i el 9,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Graettinger». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Graettinger». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Vaca Serrana de Terol

La vaca Serrana de Terol és una raça vacuna pròpia del sud d'Aragó. La raça procedeix de Bos taurus primigenius, de perfil recte o subconcau en frontal i supranassal, i animals de formes recollides, brevilíneas o escurçades. Durant segles han destacat per la seua rusticitat, adaptant-se a un mitjà difícil, aprofitant escassos recursos pasturables en zones de dura climatologia, sent una aportació essencial per a les tasques agrícoles del camp. La raça Serrana del Maestrat es distribueix principalment, per la comarca de Gúdar-Javalambre, al maestrat aragonès on està adaptada a la seua dura climatologia i orografia i originàriament estava distribuïda per tot el Maestrat, l'aragonés i el valencià. La raça serrana del Maestrat és de capa negra o acastanyada, amb orla de color blanc al voltant del musell. De banyes ben desenvolupades en forma de lira baixa, de color negre en les seues terminacions i sent també negres les seues mucoses i les seues peülles.

## Enllaços externs

* El comité de razas incluye a la vaca Serrana Negra Arxivat 2007-10-30 a Wayback Machine. El Periódico de Aragón 11/05/2007
* D. FERNANDO OROZCO PIÑÁN GUÍA de CAMPO de las RAZAS AUTÓCTONAS ESPAÑOLAS pàgs. 150 - 156 ISBN 978-84-491-0946-1
# Maine de Biran

Marie-François-Pierre Gonthier de Biran conegut com a Maine de Biran (Brageirac, 1766 — París, 1824) fou un filòsof i polític occità. Va ser membre del cos legislatiu (1811) i de la càmbra de diputats durant la Restauració francesa així com conseller d'estat (1816) i diputat (1818). La seva oposició a Napoleó Bonaparte va marcar gran part de la seva carrera política.
Com a filòsof destacà per la seva instrospecció i la seva valoració de l'esforç. Inicià un corrent espiritualista que marca la filosofia francesa de principis del segle xix, allunyada de l'empirisme i del sensualisme.

## Obres

* Nouveaux essais d'anthropologie (1823-24)
* Journal intime (1927) (publicació pòstuma)

## Referències

* ↑ «Maine de Biran». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# El Nacional

«El Nacional» té aquests significats:
# Manel Plana i Farran

Manel Plana i Farran (Lleida, 18 de juliol de 1972 és un advocat i polític català, senador per Lleida en la X Legislatura.

## Biografia

Es llicencià en dret i en ciències empresarials en la Universitat de Lleida, on és professor associat en el Departament d'AEGERN de la Facultat de Dret i Economia.
Militant de la Unió de Joves i d'Unió Democràtica de Catalunya des de l'any 2000 fins a l'any 2015, fou conseller nacional d'UDC i vicepresident de la Intercomarcal d'UDC de les Terres de Lleida.
A les eleccions municipals de 2007 fou escollit regidor de l'ajuntament d'Aitona i membre del Consell Comarcal del Segrià. A les eleccions municipals espanyoles de 2011 fou escollit regidor de l'ajuntament de Rosselló (Segrià). Alhora fou escollit senador per Lleida a les eleccions generals espanyoles de 2011. Fou membre titular de la Diputació Permanent i secretari quart de la Mesa del Senat d'Espanya. També fou portaveu de la Comissió d'Agricultura del Senat.

## Referències

* ↑ Manel Plana i Farran a unio.cat
* ↑ Fitxa del Senat
# Girgòus

Girgols és un municipi francès situat al departament de Cantal i a la regió d'Alvèrnia-Roine-Alps. L'any 2007 tenia 76 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Girgols era de 76 persones. Hi havia 32 famílies de les quals 12 eren unipersonals (8 homes vivint sols i 4 dones vivint soles), 8 parelles sense fills, 8 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 67 habitatges, 34 eren l'habitatge principal de la família, 27 eren segones residències i 7 estaven desocupats. 64 eren cases i 2 eren apartaments. Dels 34 habitatges principals, 29 estaven ocupats pels seus propietaris, 3 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 2 estaven cedits a títol gratuït; 5 tenien dues cambres, 2 en tenien tres, 14 en tenien quatre i 13 en tenien cinc o més. 22 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 14 habitatges hi havia un automòbil i a 11 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Girgols el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 4 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 8 | 70 a 74 | 0 |
| 4 | 65 a 69 | 12 |
| 4 | 60 a 64 | 4 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 12 | 45 a 49 | 4 |
| 0 | 40 a 44 | 4 |
| 4 | 35 a 39 | 4 |
| 4 | 30 a 34 | 0 |
| 0 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 4 |
| 0 | 15 a 19 | 4 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 41 persones, 31 eren actives i 10 eren inactives. De les 31 persones actives 28 estaven ocupades (17 homes i 11 dones) i 3 estaven aturades (2 homes i 1 dona). De les 10 persones inactives 2 estaven jubilades, 3 estaven estudiant i 5 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Els 2 establiments que hi havia el 2007 eren d'empreses de construcció.
Dels 2 establiments de servei als particulars que hi havia el 2009, 1 era un guixaire pintor i 1 fusteria.
L'any 2000 a Girgols hi havia 10 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers

## Enllaços externs

* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Grama

Grama, agram o gram (Cynodon dactylon) és una herba adventícia que també té molt ús com a component de la gespa.
Etimològicament Cynodon dactylon significa dent de gos (en francès chiendent) que és el nom dedicat al dia 23 del mes de pluviós del calendari revolucionari francès. Amb tot no és segur que chiendent correspongui exactament a l'agram o a una altra poàcia d'un altre gènere morfològicament similar.
En temps antics gram en llengua catalana era sinònim d'herbei, no necessàriament constituït per l'espècie Cynodon dactylon.

## Descripció botànica

Planta que pertany a la família abans coneguda com a gramínies i actualment amb el nom de Poaceae. Pertany al gènere Cynodon.
És una herba perenne d'un pam d'alçada proveïda de rizoma. Fulles lanceolades i inflorescència formada per de 3 a 5 espigues disposades com els dits de la mà. Cada espigueta té una sola flor. Llavors petites.
Té una dotació cromosòmica de n = 9.

## Danys

Planta invasora que amb les llaurades encara s'estén més, ja que qualsevol petit tros d'arrel pot reproduir la planta sencera. És una mala herba comuna en plantacions de cítrics. Com que es tracta d'una planta de clima relativament càlid els seus danys es veuen territorialment limitats.

## Control

Difícil si es fa amb llaurades, quan s'usen herbicides cal fer diversos tractaments del tipus sistèmic per eliminar-la.

## Distribució

En les zones càlides de la conca mediterrània i en general en climes subtropicals de tot el món.

## Altres usos

* Planta medicinal: se li atribueixen propietats diürètiques i emol·lients
* Com a gespa és coneguda comercialment com a Bermuda grass. Té l'inconvenient de tornar-se groga a l'hivern en climes amb glaçades, en canvi és molt resistent a la secada.

## Referències

* ↑ (en castellà) Contribución al conocimiento cariológico de las Poaceae en Extremadura (España), 1990, pàg. 153-205 [Consulta: 4 gener 2021].
# Guillano Grot

Guillano Grot (nascut el 15 de març de 1983) és un futbolista neerlandès que juga com a Davanter pel FC Lienden.

## Carrera esportiva

Va néixer a Paramaribo, Surinam, i es va criar a Arnhem, Països Baixos. Va començar a jugar al Vitesse 1892, abans d'anar al NEC el 2000. Va jugar un any amb els de Nijmegen, abans de marxar al club amateur De Treffers el 2001, on s'hi va estar quatre anys. La temporada 2003-2004 fou cedit a un club de la regional alemanya, el 1. FC Bocholt.
El 2005 va tornar al NEC, on hi jugà entre 2005 i 2007. El 2006, fou cedit a l'SBV Excelsior. El juliol de 2007 va deixar el NEC, i signà amb el Helmond Sport. L'agost de 2008, fou cedit al FC Inter Turku. Va guanyar la lliga finesa de 2008. El desembre de 2008, Grot va signar un contracte de dos anys amb el FC Inter, fins al desembre de 2010.

## Referències

* ↑ «Opgeluchte Grot naar Helmond Sport». VI, 08-05-2007 [Consulta: 27 novembre 2010].
* ↑ «Grot voor drie maanden naar Finse koploper». VI, 31-07-2008 [Consulta: 27 novembre 2010].

## Enllaços externs

* Grot on VI.nl
* Guardian Football Arxivat 2012-09-17 a Wayback Machine.
# Gran cubicuboctàedre

En geometria, el gran cubicuboctàedre és un políedre uniforme no convex indexat com a U$_{14}$. Té 20 cares (8 triangles, 6 quadrats i 6 octagrames), 48 arestes i 24 vèrtexs. Les cares quadrades i les octagràmiques són paral·leles a les d'un cub, mentre que les triangulars són paral·leles a les d'un octàedre: d'aquí prové el nom de cubicuboctàedre. El prefix gran serveix per a distingir-lo del petit cubicuboctàdre, que també té les cares en les direccions mencionades anteriorment. El seu dual és el gran icositetràedre hexacrònic.

## Referències

* ↑ Maeder, Roman. «14: great cubicuboctahedron». MathConsult.
* ↑ Webb, Robert. «Great Cubicuboctahedron». Stella: Polyhedron Navigator.

## Vegeu també

* Llista de políedres uniformes

## Enllaços externs

* Weisstein, Eric W., «Great cubicuboctahedron» a MathWorld (en anglès).
* Uniform polyhedra and duals
# Gort an Choirce

Gort an Choirce (en anglès Gortahork) és una vila d'Irlanda, al comtat de Donegal, a la província de l'Ulster. És un dels districtes de la Gaeltacht de Cloch Cheann Fhaola juntament amb An Fál Carrach.

## Situació de l'irlandès

Hi ha 1.599 persones vivint al districte electoral de Gort an Choirce dels que el 81% són parlants nadius d'irlandès, un dels districtes electorals amb major proporció de parlants d'irlandès.

## Nom

El nom oficial de la vila és Gort an Choirce (anglicitzat a Gortahork). És conegut com la Parròquia de Críost Rí (Crist Rei) en la divisió catòlica o Tullaghobegley East en la divisió protestant.

## Història

S'afirma que Charlie McGee d'Inishbofin, a uns quatre quilòmetres de la costa de Gort an Choirce, fou la primera persona que va morir durant l'aixecament de Pasqua de 1916. McGee, membre de la Royal Irish Constabulary (RIC), va rebre un tret mentre era de servei a Castlebellingham (Comtat de Louth). Va ser dut a casa seva i fou enterrat a Gort an Choirce, on una làpida del RIC jeu sobre la seva tomba.
En 2006 Coláiste Uladh (Ulster College) celebrà el seu centenari. Entre els seus alumnes hi destacaren Pádraig Pearse, Joseph Mary Plunkett i Roger Casement – tres destacats participants de l'aixecament de 1916.

## Arts

Gort an Choirce ha estat la seu del Festival de Cinema Documental Guth Gafa des de 2006. El festival té lloc en maig i el primer any es van mostrar 30 films de 15 països diferents.
Gort an Choirce és esmentat en les estrofes inicials de la popular cançó de Christy Moore Lisdoonvarna.

## Personatges destacats
### Nadius

* Cathal Ó Searcaigh, poeta
* Micí Mac Gabhann, autor del llibre Rotha Mór an tSaoil
* Breandán Mac Cnáimhs, traductor i presentador de RTÉ

### Residents inclosos

* Gerry Adams, President del Sinn Féin
* Phil Mac Giolla Bhain, periodista

## Referències

* ↑ Placenames (Ceantair Ghaeltachta) Order 2004
* 1 2 Colaiste Uladh 1906-2006 Coláiste Uladh by Seosamh Ó Ceallaigh.
* ↑ Guth Gafa Documentary Film Festival website
* ↑ http://www.triskelle.eu/lyrics/lisdoonvarna.php?index=080.010.040.060
* ↑ Sunday Independent Life, 15 de juny de 2008

## Enllaços externs

* Gortahork Population Stats 2006
# Goruixka

Goruixka (en rus: Горушка) és un poble de l'óblast de Nóvgorod, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 8. Pertany al districte de Màlaia Víxera.

## Referències

* ↑ «Схема территориального планирования Маловишерского муниципального района». Федеральная государственная информационная система территориального планирования (ФГИС ТП).
* ↑ «Oputi» (en anglès). GeoNames. Arxivat de l'original el 2022-07-06. [Consulta: 6 juliol 2022].
# Halifax

* Per a altres significats, vegeu «Halifax (desambiguació)».
Halifax és una ciutat canadenca, capital i ciutat més gran de la província de Nova Escòcia, i el centre econòmic de les Províncies Atlàntiques. El 1995 la ciutat de Halifax va ser amalgamada amb un nombre de barris per a crear Halifax Regional Municipality (HRM). El 2013, el HRM tenia una població de 413.710 habitants.

## Fills il·lustres

* Charles Brenton Huggins (1901 - 1997) metge, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1966.
* Roland Richardson (1878-1949), matemàtic, professor de la universitat de Brown.

## Referències

Capitals federal, provincials, i territorials del Canadà :
ABEdmonton
BCVictoria
MBWinnipeg
NBFredericton
NLSt. John's
NSHalifax
ONToronto
PECharlottetown
QCCiutat de Quebec
SKRegina
Territoris:
NT Yellowknife
NU Iqaluit
YT Whitehorse :
# Habitatge de les Arenes-1 (Castellar del Vallès)

L'Habitatge de les Arenes és una obra del municipi de Castellar del Vallès (Vallès Occidental) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya, juntament amb altres dues situades en l'indret de "Les Arenes", apartat del centre del municipi.

## Descripció

Habitatge situat en la zona d'estiueig de les Arenes, als afores del poble i prop dels marges del riu Ripoll. Donat el desnivell del terreny, l'edifici presenta a la façana principal dos cossos, planta i golfes. A la façana posterior el soterrani adquireix les funcions de la planta. L'ornamentació de l'edifici segueix els paràmetres modernistes amb inclusió d'elements gòtics.
La façana principal presenta una distribució simètrica destacant l'acabament de la mateixa que segueix una organització esglaonada amb formes arrodonides als cantons, aquesta es ressegueix amb una petita cornisa feta amb maó vist. Destaca també l'òcul central, que correspon a la zona de les golfes, el qual s'inscriu en un rombe i està decorat amb elements vegetals.
Adossats a la façana, i en l'espai que resta entre la porta i les finestres, s'han disposat dos bancs d'obra amb el respatller que mostra un perfil de formes ondulants. La part posterior de la façana segueix la mateixa decoració excepte a la zona del pis en la que destaca un seguit de finestrals en els quals s'utilitza l'arc ogival.

## Referències

* 1 2 3 «Habitatges de les Arenes». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 16 desembre 2015].
# Heffingen

Heffingen (luxemburguès Hiefenech) és una comuna i vila a l'est de Luxemburg, que forma part del cantó de Mersch. Comprèn les viles de Heffingen i Reuland.

## Població

| Nacionalitat | Població | % |
| luxemburguesos | 618 | 75,00% |
| Forasters | 206 | 25,00% |
| - portuguesos | 94 | 11,41% |
| - francesos | 6 | 0,73% |
| - italians | 20 | 2,43% |
| - belgues | 26 | 3,16% |
| - alemanys | 13 | 1,58% |
| - iugoslaus | 4 | 0,49% |
| - altres | 43 | 5,22% |

## Evolució demogràfica

| Any | Població |
| 15/02/2001 | 824 |
| 01/01/2002 | 850 |
| 01/01/2003 | 859 |
| 01/01/2004 | 858 |
| 01/01/2005 | 880 |
# Guerra de Successió

«Guerra de Successió» té aquests significats:
* Guerra de Successió Austríaca (1740 - 1748), conflicte bèl·lic desfermat per les rivalitats sobre els drets hereditaris de la Casa d'Àustria a la mort de Carles VI, emperador Romanogermànic
* Guerra de Successió Espanyola (1701 -1713 /1715), conflicte bèl·lic internacional afectà el conjunt d'Europa, i part de les colònies europees a Amèrica
* Guerra de Successió bavaresa o Guerra de Successió de Baviera (1778-1779), conflicte entre Àustria i Prússia, a causa de les oposades pretensions pel que fa a diverses parts del regne de Baviera després de la mort sense fills de Maximilià Josep, elector de Baviera
* Guerra de Successió Bretona (1341 -1364), conflicte bèl·lic a Bretanya inscrit dins de la Guerra dels Cent Anys en la que, a la mort sense fills mascles de Joan III de Bretanya es va decidir la successió del Ducat de Bretanya
* Guerra de successió de Màntua o guerra de successió de Montferrat, conflicte armat sorgit el 1628 amb la mort sense hereus directes de Vicenç II Gonzaga, duc de Màntua i Montferrat
* Guerra de Successió del Palatinat o Guerra de Successió Anglesa, guerra lliurada a Europa i Amèrica del 1688 al 1697, entre el Regne de França i la Lliga d'Augsburg
* Guerra de Successió de Polònia (1733 - 1738), guerra d'abast europeu per a determinar la successió d'August II com a rei de la Confederació de Polònia i Lituània
* Guerra de Successió Portuguesa, conflicte bèl·lic que va tenir lloc entre el 1580 i el 1583 per la pugna del tron portuguès entre el rei castellà, Felip II, António de Portugal i Caterina de Bragança
* Guerra de successió castellana, diversos significats
* Guerra de Successió Muradita o Revolucions de Tunis, guerres de successió a Tunis en els segles XVII i XVIII
# Hansaliyya

La confraria hansaliyya fou una confraria religiosa apareguda al Marroc i que es va establir més tard a Algèria, a la regió de Constantina. Va tenir origen en una zàwiya fundada al segle xii per un amazic del Sus, però que no va agafar gaire importància fins al segle xvii, quan va ser refundada; el 1730 es va estendre a Constantina, on, d'aleshores ençà, va tenir el seu centre.

## Bibliografia

* Encyclopaedia of Islam, Brill Publishers, Leiden, s.v. «Hansaliyya».
# Antipoesia

L'antipoesia és un tipus de poesia rupturista, creada i sobretot desenvolupada per l'escriptor xilè Nicanor Parra (1914-2018). D’aquesta manera, Parra va crear una nova forma de fer poesia, més directa, col·loquial i proveïda de dites populars que es va oposar a la imperant al seu país a mitjan segle xx, encapçalada fonamentalment per Pablo Neruda, Vicente Huidobro i Pablo de Rokha. Nascuda com a resposta a la poesia moderna, l’antipoesia es considera afí a les preferències temàtiques i estètiques de la literatura postmoderna.

## Referències

* ↑ Morales, Leonidas. «Parra, Nicanor». [Consulta: 5 abril 2015].
* ↑ Hahn, Óscar. «Nicanor Parra, un antipoeta contra el orden establecido», 23-01-2018. [Consulta: 19 novembre 2018].
# Antoni Caus i Vidal

Antoni Caus i Vidal (Barcelona, 1963) és un poeta i narrador català. Fill de cabaler de la Segarra emigrat a Barcelona, va canviar la gran ciutat per la Cortinada amb el nou mil·lenni. Casteller per vocació (va ser cap de colla dels Castellers de Barcelona) va estudiar filologia.
El seu primer llibre, el poemari Caçadors solitaris va passar gairebé inadvertit entre el públic. En el seu llibre més recent, La síndrome de l'escola fa un salt en el camp de la narrativa en format de relats curts.

## Obra publicada

* 2010 : Caçadors solitaris (premi Recull del concurs Miquel Martí i Pol 2010)
* 2011 : No hi ha temps per a escriure contes dolents (conte, guanyador el 4t Concurs de Literatura Exprés)
* 2013 : Repetició i diferència (edició limitada de 25 exemplars)
* 2017 : La síndrome de l'escala (Editorial Andorra, recopilació de 16 narracions breus)
* 2023 : Paraigua maleta bolic (Editorial Andorra)

## Referències

* ↑ «(Auto)biografia del perdedor». BonDia Andorra. A. Luengo, 20-03-2017. [Consulta: 15 setembre 2017].
* ↑ «La Síndrome de l'escala de Antoni Caus Vidal». allevents.in. Arxivat de l'original el 15 de setembre 2017. [Consulta: 15 setembre 2017].
* 1 2 «Tenim poeta». El Periòdic d'Andorra. A. L. ESCALDES-ENGORDANY, 02-05-2013. [Consulta: 15 setembre 2017].
* ↑ «DIA DE LA POESIA». Comú d'Encamp, Andorra. Josep Pedrals. Arxivat de l'original el 15 de setembre 2017. [Consulta: 15 setembre 2017].
* ↑ «Lliurament de premis del 4t Concurs de Literatura Exprés». Govern d'Andorra, 19-04-2011. [Consulta: 15 setembre 2017].
* ↑ «La masculinitat d'ara». El Periòdic d'Andorra. Maricel Blanch, 21-03-2017. [Consulta: 15 setembre 2017].
* ↑ «Paraigua maleta bolic – Editors d'Andorra». [Consulta: 22 abril 2024].

## Enllaços externs

* Entrevista a Antoni Caus a ivoox (en català)
# Argos (fill d'Arèstor)

En la mitologia grega, Arèstor era considerat generalment el pare d'Argos Panoptes. Tot i així, també es deia que era fill d'Arèstor Argos, el constructor de la nau Argo (en les versions en què era considerat un personatge diferent d'Argos, fill de Frixos).