OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Hèrcules II d'Este

Hèrcules II d'Este, també anomenat Hèrcules II de Ferrara o Hèrcules II de Mòdena (1508 - Ferrara, Ducat de Ferrara, 3 d'octubre de 1559), membre de la Casa d'Este, fou el duc de Ferrara i Mòdena entre 1534 i 1559.

## Família

Va néixer el 5 d'abril de 1508 sent fill del duc Alfons I d'Este i la seva segona esposa, Lucrècia Borja. Fou net per línia paterna d'Hèrcules I d'Este i Elionor de Nàpols, i per línia materna del Roderic de Borja, futur papa Alexandre VI, i la seva amistançada Vannozza Cattanei. Fou germà, entre d'altres, del cardenal Hipòlit d'Este i d'Alfons d'Este.
Es casà el 28 de juny de 1528 a la ciutat de París amb la princesa Renata de França, filla del rei Lluís XII de França i Anna de Bretanya. D'aquesta unió nasqueren:
* Anna d'Este (1531 - 1607), casada el 1548 amb Francesc de Guisa i el 1566 amb Jaume de Savoia-Nemours
* Alfons II d'Este (1533 - 1597), duc de Ferrara i Mòdena
* Lluís d'Este (1538 - 1586), cardenal
* Lucrècia Maria d'Este (1535 - 1598), casada el 1570 amb Francesc Maria II della Rovere
* Elionor d'Este (1537 - 1581)

## Ascens al poder

A la mort del seu pare, ocorreguda el juny de 1534, Hèrcules fou nomenat duc de Ferrara i Mòdena, resolent els problemes inicials del seu pare amb el Papat. Quan Enric II de França inicià les seves activitats militars a la península Itàlica, ràpidament Hèrcules II formà una Lliga contra Carles V del Sacre Imperi Romanogermànic juntament amb els Estats Pontificis i el mateix Regne de França, si bé la concentració de les tropes franceses entorn del Regne de Nàpols (clar objectiu francès) desagradà Hèrcules II. Aquest, gràcies a la mediació de Cosme I de Mèdici, arribà a un acord amb l'imperi Espanyol, garantint la integritat dels seus dominis a canvi d'expulsar de la seva cort la majoria profrancesa.
Gràcies al dot i renda vitalícia concedit a la seva esposa per part de Francesc I de França, rei i cunyat de Renata, aquesta aconseguí reunir al voltant de la seva cort artistes i intel·lectuals com Bernardo Tasso i Fulvio Pellegrini Morato. Sota la pressió, però, de la Cúria romana va expulsar del Ducat de Ferrara i Mòdena autors acusats d'heretgia com Joan Calví, i instaurà la inquisició als ducats, convertint els seus dominis en un dels principals centres de difusió de la Reforma a Itàlia.
Morí el 1559 a la ciutat de Ferrara, on està actualment enterrat.

## Vegeu també

* Maistre Jhan
# Coupe Banque Nationale 2015

El Torneig de Quebec 2015, oficialment conegut com a Coupe Banque Nationale 2015, és un esdeveniment de tennis femení sobre pista de moqueta interior que pertany als International Tournaments de la WTA. La 23a edició del torneig es va celebrar entre el 12 i el 20 de setembre de 2015 al PEPS Sport Complex de la Ciutat del Quebec, Quebec, Canadà.

## Quadre individual femení

| 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final |
| | A. Tatishvili | 6 | 3 | 6 |
| | L. Chirico | 2 | 6 | 4 | | A. Tatishvili | 6 | 5 | 3 |
| LL | N. Broady | 6 | 6 | | LL | N. Broady | 3 | 7 | 6 |
| | A. Glatch | 4 | 2 | | | | | | | LL | N. Broady | 4 | 2 | |
| | J. Ostapenko | 3 | 6 | 7 | | | | | | | J. Ostapenko | 6 | 6 | |
| Q | J. Pegula | 6 | 2 | 6$^3$ | | J. Ostapenko | 6 | 6 | | | | | | |
| | S. Karatantcheva | 3 | 3 | | | P. Kania | 0 | 1 | | | | | | |
| | P. Kania | 6 | 6 | | | | | | | | | | | | | J. Ostapenko | 2 | 2 |
| 5 | A. Beck | 6 | 6 | | | | | | | | | | | | 5 | A. Beck | 6 | 6 |
| | A. Hlaváčková | 4 | 4 | | 5 | A. Beck | 6 | 6 | | | | | | |
| Q | A. Hesse | 6 | 3 | 4 | 4 | L. Hradecká | 0 | 3 | | | | | | |
| 4 | L. Hradecká | 1 | 6 | 6 | | | | | | 5 | A. Beck | 6 | 2 | 6 |
| 7 | E. Rodina | 3 | 3 | | | | | | | 2 | M. Lučić-Baroni | 2 | 6 | 4 |
| Q | S. Crawford | 6 | 6 | | Q | S. Crawford | 6 | 4 | 1 | | | | | |
| PR | T. Paszek | 3 | 3 | | 2 | M. Lučić-Baroni | 4 | 6 | 6 |
| 2 | M. Lučić-Baroni | 6 | 6 | | | | | | |

## Quadre dobles femenins

| Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final | Final |
| 1 | Liudmila Kitxenok Nadia Kitxenok | 3 | 4 | |
| | Naomi Broady Amandine Hesse | 6 | 6 | | Naomi Broady Amandine Hesse | 7 | 5 | [6] |
| 3 | María Irigoyen Paula Kania | 3 | 6 | [10] | María Irigoyen Paula Kania | 5 | 7 | [10] |
| | Mandy Minella Jeļena Ostapenko | 6 | 3 | [4] | | | | | 3 | María Irigoyen Paula Kania | 6 | 3 | [10] |
| | Barbora Krejčíková An-Sophie Mestach | 7 | 6 | | | | | | | Barbora Krejčíková An-Sophie Mestach | 4 | 6 | [12] |
| | Lucie Hradecká Mirjana Lučić-Baroni | 5 | 3 | | Barbora Krejčíková An-Sophie Mestach | 6 | 6 | |
| | Annika Beck Evgeniya Rodina | 6 | 7 | | Annika Beck Evgeniya Rodina | 3 | 1 | |
| 2 | Tatjana Maria Anna Tatishvili | 0 | 5 | | | | | |

## Enllaços externs

* Web oficial (francès) (anglès)
* Quadre individual femení PDF
* Quadre dobles femenins PDF
Ciutat del Quebec :
1993
1994
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
2017
2018 :
WTA Tour 2015
< 2014
2016 > :
WTA Finals, Singapur  · WTA Elite Trophy, Zhuhai :
# Katsuhiko Ishibashi

Katsuhiko Ishibashi Ishibashi Katsuhiko (石橋 克彦) (1944) és un sismòleg que ha escrit extensament sobre les àrees de sismicitat i sismotectònica en i al voltant de les illes japoneses. És professor al Centre de Recerca per a la Seguretat Urbana i Seguretat a l'Escola Postgrau de Ciències a la Universitat de Kobe, el Japó. El professor Ishibashi recentment ha encunyat o batejat el terme genpatsu-shinsai, de provinent de les paraules japoneses que signifiquen "energia nuclear" i "desastre de terratrèmol".

## Vegeu també

* Cinturó de foc del Pacífic

## Referències

* ↑ «Katsuhiko ISHIBASHI». Arxivat de l'original el 2007-08-04. [Consulta: 21 novembre 2010].
* ↑ «Insight: Where not to build nuclear power stations». Arxivat de l'original el 2008-05-12. [Consulta: 21 novembre 2010].
# Dorotea d'Alexandria

Dorotea d'Alexandria (mort ca. 320) va ser una dona noble, morta com a màrtir i venerada per l'Església catòlica com a santa. Probablement, però, és una figura llegendària i no va existir en realitat, confonent-se en la seva llegenda elements de les de Caterina d'Alexandria i Dorotea de Cesarea.

## Historicitat i llegenda

Eusebi de Cesarea, a la Historia ecclesiastica (VIII, 14), narra que Maximí Daia era a Alexandria i conegué una noble dona cristiana, per la que va sentir-se fortament atret. La dona, famosa per la seva riquesa, saviesa i castedat, no va voler acceptar les seves pretensions i li va fer saber que preferia morir a pecar, ja que havia consagrat la seva virginitat a Déu. Havent fracassat, Maximí se'n venjà condemnant-la a l'exili i confiscant-li els béns o, segons altres fonts, a ésser decapitada.
Eusebi no diu el nom de la dona, però Rufí, sense fonament, ens diu que es deia Dorotea i que no va morir màrtir sinó que, en ésser exiliada, va marxar a Aràbia. A partir d'aquest relat llegendari, sense més proves històriques, alguns investigadors posteriors, com Cesare Baroni, van identificar aquesta Dorotea amb Caterina d'Alexandria, però d'altres van refusar aquesta atribució.
Cap al segle xvi, i confosa amb la santa Dorotea de Cesarea, va ser inclosa en alguns martirologis amb festivitat el 6 de febrer, com la santa homònima. No obstant això, no ha estat mai al Martirologi romà.

## Bibliografia

* Eusebi de Cesarea. Historia ecclesiastica. VIII, 14.
* Santi e beati. "Santa Dorotea di Alessandria"
# Nenasa

Nenasa (Nenašša) era una ciutat hitita situada al sud-est del llac de la Sal a mig camí entre el llac i la ciutat de Tuwanuwa. Els documents trobat a la ciutat de Kültepe l'anomenen Ninassa.
La ciutat va ser conquerida per Labarnas I, juntament amb Tuwanuwa, Landa, Buruixkhanda, Listra i altres ciutats properes. En temps d'Hattusilis I la ciutat es va rebel·lar, però quan el rei es va dirigir contra ella, es va rendir immediatament. Els kashka van atacar la ciutat en temps de Tudhalias el Jove o potser de Subiluliuma I.

## Referències

* ↑ Barjamovic, Gojko. A Historical Geography of Anatolia in the Old Assyrian Colony Period. Copenhaguen: The Carsten Niebuhr Institute of Ancient Near Eastern Studies University of Copenhagen, Museum Tusculanum Press, 2011, p. 327-331. ISBN 9788763536455.

## Bibliografia

* Amélie Kuhrt: The ancient Near East, c. 3000-330 BC, Vol. 1, Routledge, London, 1995. ISBN 0-415-01353-4 (anglès)
# Ali Al-Beshari

Ali Al-Beshari (àrab: علي البشاري) (1962) és un exfutbolista libi de la dècada de 1980.
Fou internacional amb la selecció de futbol de Líbia. Pel que fa a clubs, destacà a Al Ahly Bengasi.

## Referències

* ↑ Ali Al-Beshari Arxivat 2015-07-23 a Wayback Machine. at Fifa.com.
* ↑ «من ذاكرة نجوم ليبيا الجزء الثاني (البشاري)». Arxivat de l'original el 2017-05-17. [Consulta: 4 agost 2019].
# Nene

«Nene, Nenè, Nenê, Néné o Nené» té aquests significats:
* Riu Nene, curs fluvial a Anglaterra
* Nenè, pel·lícula italiana del 1977
* Personatges:
** Nené Sakurada, personatge de la sèrie d'animació Shin-chan
** Anderson Luiz de Carvalho, futbolista brasiler
** José Ángel Rodríguez de la Peña, futbolista càntabre
** Tamagnini Nené, futbolista portuguès
** Adriano Néné, futbolista de Cap Verd
** Nenê, jugador de bàsquet brasiler
# Hèril

Hèril (en llatí Herillus, en grec antic Ἥριλλος) va ser un filòsof estoic romà nascut a Cartago, deixeble de Zenó de Cítion.
No es va limitar en les seves opinions a seguir literalment al mestre, sinó que algunes de les seves doctrines diferien (i s'oposaven) a les de Zenó. Per ell el bé principal era el coneixement ἐπιστήμη. Aquest concepte va ser atacat fins i tot per Ciceró, que diu que les seves idees eren jamdiu fracta etecxtincta (fa molt de temps rebutjades i acabades) i també per Cleantes.
Va escriure alguns llibres, que segons Diògenes Laerci eren curts però amb molta força: Περὶ ἀσκήσεως, Περὶ παθῶν, Περὶ ὑπολήψεως, Νομοθέτης, Μαιευτικός, Ἀντιφέμων διδάσκαλος, Διασκενάζων, Εὐθύνων, Ἑρμῆς, Μήδεια, Διαλογοι, i Θέσεις ἠθικαί.

## Referències

* ↑ [https://quod.lib.umich.edu/m/moa/acl3129.0002.001/418?rgn=full+text;view=image;q1=HerillusSmith,+William+(ed.).+Dictionary+of+Greek+and+Roman+Biography+and+Mythology.+Vol.+II.++Boston:+Little,+Brown,+&+Comp.,+1867,+p. 408. ]
# Katsuhiro Kusaki

Katsuhiro Kusaki (Osaka, Prefectura d'Osaka, 12 d'abril de 1962) és un futbolista japonès natural d'Osaka però criat a la Prefectura de Kyoto. Kusaki disputà dos partits amb la selecció japonesa.

## Enllaços externs

* National Football Teams
* Japan National Football Team Database
# Dorotea d'Anhalt-Zerbst

Dorotea d'Anhalt-Zerbst (en alemany Dorothea von Anhalt-Zerbst) va néixer a Zerbst (Alemanya) el 25 de setembre de 1607 i va morir a Hitzacker el 26 de setembre de 1634. Era filla del príncep Rodolf d'Anhalt-Zerbst (1576-1621) i de Dorotea Hedwig de Brunsvic-Wolfenbüttel (1587-1609).
El 26 d'octubre de 1623 es va casar a Zerbst amb August de Brunsvic-Lüneburg (1579-1666), fill del duc Enric III (1533-1598) i d'Úrsula de Saxònia-Lauenburg (1545-1620). El matrimoni va tenir cinc fills:
* Enric August (1625-1627)
* Rodolf (1627-1704), casat primer amb Cristina de Barby (1634-1681), i després amb Rosine Menthe (1663-1701).
* Sibil·la (1629-1671), casada amb Cristià de Schleswig-Holstein-Glücksburg (1627-1698).
* Clara Augusta (1632-1700). casada amb Frederic de Würtemberg-Neustadt (1615-1682)
* Antoni Ulric (1633-1714), casat amb Elisabet Juliana de Schleswig-Holstein-Sonderburg-Norburg (1634-1704).

## Referències

* ↑ «Dorotea d'Anhalt-Zerbst». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.

## Bibliografia

* Wilhelm Havemann: Geschichte der Lande Braunschweig und Lüneburg, Dieterich, 1855, S. 712
* Eduard Vehse: Geschichte der Höfe des Hauses Braunschweig in Deutschland und England, Hoffmann und Campe, 1853, S. 164
# Nicolas Laharrague

Nicolas Laharrague, nascut el 30 d'octubre de 1981 a Tarba, és un jugador de rugbi a XV francès, que evoluciona al lloc de mig d'obertura o de tres-quarts centre.
És el germà de Julien Laharrague, que juga des del març de 2007 a Aironi Rugby.

## Historial
### En club

* Stadoceste tarbais fins al 2000
* US Dax 2000-2002
* USAP des de 2002

### A la selecció nacional

* Internacional sub18 : escolar 1998 i 1999.
* Internacional sub19 : Campió del món l'any 2000 a Dijon (França)
* Internacional sub21 : participació en el campionat del món 2002 a Sud-àfrica. Guanyador del Torneig IV nations 2002 grand chelem.
* Internacional amb la selecció de França A : 2 partits l'any 2005 contra Itàlia (1 cop de càstig, 3 transformacions) i Irlanda A.
* Internacional : 2 partits el 2007 al torneig de Nova Zelanda

## Palmarès
### En club

* Finalista de la H-Cup 2003 contra le Stade toulousain. (Subcampió d'Europa)
* Finalista del Top 16 2004 contra l'Stade français.
* Campio del Top 14 2009.

### A la selecció nacional

Campió del món sub19, l'abril de 2000. Campió de la grand chelem VI nations sub21 el 2002.

## Enllaços externs

* (francès) Estadístiques a itsrugby.fr
* (francès) Fitxa a l'USAP Arxivat 2007-10-14 a Wayback Machine.
# Ali Akbar Khitai

Ali Akbar Khitai fou un escriptor persa que visqué pels volts de 1516.
En aquesta data va acabar una obra descrivint la Xina, escrita en persa (Khitay-nama) dedicada al sultà otomà Selim I i que després al morir (1520) va ser dedicada a Solimà I el Magnífic. Descriu la Xina per observació personal i dades recollides sobre el terreny, sense ser una descripció d'un viatge.

## Referències

* Ralph Kauz: One of the Last Documents of the Silk Road: The Khataynameh of Ali Akbar The Silkroad Foundation Newsletter
# Nenagh

Nenagh (pron.: /niːˈnɑː/ o /ˈniːnə/, localment /ˈneɪnə/; en irlandès Aonach Urmhumhan o simplement An tAonach)) és una ciutat de la República d'Irlanda, capital del comtat de Tipperary nord. Originàriament era un mercat i el seu nom en gaèlic vol dir "La fira d'Ormond".

## Agermanaments

* Tonnerre

## Galeria d'imatges

* Torre del castell de Nenagh
* Restes de l'abadia franciscana
* Vista dels carrers de Nenagh

## Referències

* ↑ http://www.logainm.ie/1165378.aspx

## Enllaços externs

* Nenagh - The Friendly Town (Portal oficial)
* Nenagh Town Council Arxivat 2014-12-22 a Wayback Machine.
* Nenagh Arts Centre
* Ormond Historical Society Arxivat 2013-05-29 a Wayback Machine.
# Hèrcules III d'Este

Hèrcules III d'Este o Hèrcules III de Mòdena (Mòdena, Ducat de Mòdena 1727 - Treviso, República d'Itàlia 1803) fou un membre de la Casa d'Este que va esdevenir duc de Mòdena entre 1780 i 1796, moment en el qual fou destronat.

## Família

Era fill del duc Francesc III d'Este i Carlota d'Orleans. Fou net per línia paterna del també duc Reinaldo III d'Este i Carlota Felicitat de Brunsvic-Lüneburg, i per línia materna de Felip III d'Orleans i Francesca Maria de Blois. Fou germà, entre d'altre, de Maria Teresa d'Este, casada amb Lluís de Borbó-Penthièvre, i de Maria Fortunata d'Este, casada amb Lluís Francesc de Borbó-Conti.

## Núpcies i descendents

Es casà el 16 d'abril de 1741 a la ciutat de Massa amb Maria Teresa Cybo Malaspina, hereva del Ducat de Massa i Carrara. D'aquesta unió nasqueren:
* Reinaldo d'Este (1753)
* Maria Beatriu d'Este (1750-1829), casada el 1771 amb Ferran III d'Àustria, amb la qual van iniciar el nou llinatge d'Àustria-Este.
Es casà el 1790, en un matrimoni morganàtic, amb Chiara Marini, la seva amant durant dècades, amb qui va tenir un fill natural:
* Hèrcules d'Este (1770-1795), marquès de Scandiano

## Ascens al poder

El seu primer casament amb Maria Teres Cybo comportà l'annexió del Ducat de Massa i Carrara al Ducat de Mòdena en ser nomenat Hèrcules III duc de Mòdena el 1780 a la mort del seu pare.
Continuà les reformes iniciades pel seu pare, construint diversos ponts a la Via Emília al seu pas per Rubiera i Mòdena, i millorar les comunicacions terrestres amb els estats veïns. El 1785 fundà l'Acadèmia Estense de Belles Arts, en la qual desenvoluparen els seus treballs artistes com Lazzaro Spallanzani, Giambattista Venturi, Girolamo Tiraboschi i Lodovico Ricci, entre d'altres.
La invasió francesa del ducat durant el maig de 1796 provocà la seva fugida a Venècia, on fou capturat per les tropes de Napoleó Bonaparte. L'ocupació francesa comportà la pèrdua del ducat i la seva annexió a la República Cispadana. Amb la signatura del Tractat de Campo Formio (1797) i Lunéville (1801) se li assignaren territoris a Brisgòvia per la pèrdua del ducat, si bé mai prengué possessió d'ells. Establert a Treviso, morí en aquesta ciutat el 14 d'octubre de 1803.
La seva filla Maria Beatriu d'Este, en finalitzar el domini francès del nord d'Itàlia, reclamà els drets del seu pare en nom del seu marit, el qual fou proclamat duc de Mòdena el 1814 amb el nom de Ferran III de Mòdena.

## Enllaços externs

* (anglès) http://genealogy.euweb.cz/welf/welf10.html
# Corrals de Gurp

Els Corrals de Gurp són uns corrals ramaders del terme municipal de Tremp, a l'antic terme de Gurp de la Conca, al Pallars Jussà.
Estan situats a ponent i damunt mateix del poble de Gurp, en unes balmes naturals que ja en època prehistòrica acolliren la població del lloc, i que modernament han fet el servei de corrals dels abundosos ramats ovins de la zona. Constitueixen un marc paisatgístic excepcional per al poble de Gurp. L'obertura de més al sud-oest s'anomena l'Escaleta; després venen, de sud-oest a nord-est, la cova d'en Muntaner, la cova d'en Geneva i la cova d'en Peixeco, sota la roca dels Corrals. Després baixa per aquell lloc el barranc del Gitader, i a continuació encara hi ha dues balmes grosses més, sota la roca de les Vedrines, que tanquen el conjunt pel nord-oest.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya.
# Marc Ulpi Trajà (sènior)

Marc Ulpi Trajà Major (Marcus Ulpius Traianus Maior; n. al voltant del 30 – m. abans del 100; sobrenom en llatí: Maior, "el vell, major") va ser un senador romà que va viure en el segle i. Va ser el pare de l'emperador romà Trajà.

## Bibliografia

* Bennett, Julian. Trajan: Optimus Princeps, Routledge, 1997. ISBN 0-415-16524-5

## Enllaços externs

* Trajà fill a De Imperatoribus Romanis (anglès)
* L'Ocupació Militar del nord d'Àfrica en la República Tardana i el Baix Imperi Romà a través del regnat d'Adrià a De Imperatoribus Romanis (anglès)
# Kaus Australis

Kaus Australis (Èpsilon Sagittarii / ε Sgr / 20 Sgr) és l'estrella més brillant de la constel·lació de Sagitari encara que tingui la denominació de Bayer «èpsilon», la cinquena lletra de l'alfabet grec. El seu nom té un origen mixt: Kaus prové de l'àrab i significa «arc», mentre que Australis prové del llatí i significa «del sud». És una estrella binària amb un component molt lluminós de magnitud aparent 1,79 i un altre molt més tènue de magnitud 14.
Situada a 145 anys llum en direcció al centre de la Galàxia, Kaus Australis A està catalogada com una gegant blanc-blavosa de tipus espectral B9.5III amb una temperatura superficial de 9.200 K. La seva lluminositat és 375 vegades més gran que la solar, més alta que la que caldria esperar per a una gegant de les seves característiques, cosa per la qual també ha estat classificada com a gegant lluminosa. El seu radi, calculat a partir de la mesura directa del seu diàmetre angular, és 7 vegades major que el radi solar. Esgotat i al seu combustible d'hidrogen, probablement té un nucli d'heli inert que s'està contraient i escalfant abans de començar la seva fusió a carboni i oxigen.
Kaus Australis presenta un baix contingut en metall, això pot ser a causa del fet que aquests es troben a la part interna de l'estrella, invisibles a l'observació directa en virtut d'un embolcall exterior de gas format per la seva alta velocitat de rotació, 70 vegades major que la del Sol.

## Referències

* ↑ «Rotational velocities and spectral types of some A-type stars». Publications of the Astronomical Society of the Pacific, 01-08-1972, pàg. 584. DOI: 10.1086/129336.
* ↑ Michael W. McElwain «Characterization of Dusty Debris Disks: The IRAS and Hipparcos Catalogs» (en anglès). Astrophysical Journal, 2, 10-05-2007, pàg. 1556-1571. DOI: 10.1086/509912.
* ↑ Claus Fabricius «The Tycho double star catalogue» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 1, 01-03-2002, pàg. 180–189. DOI: 10.1051/0004-6361:20011822.
* ↑ Andrea Fabiana Torres «Fundamental parameters of B supergiants from the BCD system. I. Calibration of the (λ_1, D) parameters into Teff» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 1, 27-03-2009, pàg. 297–320. DOI: 10.1051/0004-6361/200811147.
* 1 2 3 4 5 Floor van Leeuwen «Validation of the new Hipparcos reduction» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 2, 2007, pàg. 653–664. DOI: 10.1051/0004-6361:20078357.
* ↑ «Rotational velocities of A-type stars in the northern hemisphere. II. Measurement of v sin i» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 3, 01-10-2002, pàg. 897-911. DOI: 10.1051/0004-6361:20020943.
* ↑ Ralf-Dieter Scholz «Astrophysical supplements to the ASCC-2.5: Ia. Radial velocities of ∼55000 stars and mean radial velocities of 516 Galactic open clusters and associations». Astronomische Nachrichten, 9, 01-11-2007, pàg. 889-896. DOI: 10.1002/ASNA.200710776.
* ↑ kausaustralis.html Kaus Australis (e-Sky)
* ↑ australis & NbIdent = 1 & Radius = 2 & Radius.unit = arcmin & submit = submit id Dades astronòmics de Kaus Australis (SIMBAD)
* 1 2 ~ Kaler / sow / kausaus.html Kaus Australis (Stars, Jim Kaler)
# Loncodèctids

Els loncodèctids (Lonchodectidae) és un grup extint de pterosaures dins del clade Pterodactyloidea. Diversament s'ha considerat que es troba dins de Ctenochasmatoidea, Azhdarchoidea i Pteranodontia. Destaquen per la seva alta dentició cònica.
Tant Lonchodectes com l'espècimen no anomenat «Chang'e» mostren que els loncodèctids tenien proporcions d'extremitats similars a les dels azhdarcoïdeus i que eren probablement caçadors terrestres. Tenen denticions més aviat especialitzades, però es creu que la dieta Lonchodectes era variable, similar a les gavines. Prejanopterus posseeix una mandíbula superior corbada que pot implicar un estil de vida més especialitzat.

## Referències

* 1 2 3 Unwin, 2003, p. 139-190.
* ↑ Witton, M.P.; Martill, D.M.; Green, M «On pterodactyloid diversity in the British Wealden (Lower Cretaceous) and a reappraisal of “Palaeornis” cliftii Mantell, 1844.» (en anglès). Cretaceous Research, 30, 2009, pàg. 676–686.
* ↑ Andres, B.; Myers, T. S. «Lone Star Pterosaurs» (en anglès). Earth and Environmental Science Transactions of the Royal Society of Edinburgh, 2013, pàg. 1. DOI: 10.1017/S1755691013000303.
* ↑ Pterosaurs: Natural History, Evolution, Anatomy, Mark P. Witton (2013)
* ↑ Mark P., Witton. Pterosaurs: Natural History, Evolution, Anatomy (en anglès), 2013.

## Bibliografia

* Unwin. «On the phylogeny and evolutionary history of pterosaurs». A: Evolution and Palaeobiology of Pterosaurs (en anglès). Londres: Geological Society, 2003 (Geological Society Special Publication (217)). ISBN 978-1862391437.
Pterosauromorpha :
Regne: Animalia
Filum: Chordata
Classe: Sauropsida
Clade: Avemetatarsalia :
Pterosauromorpha :
Pterodactylomorpha :
Lophocratia :
Ornithocheiroidea :
Pteranodontoidea :
Vegeu també: Cronologia de la investigació del pterosaure • Filogènesi dels pterosaures • Llista de gèneres de pterosaures :
# Lonchothrix emiliae

Lonchothrix emiliae és una espècie de mamífer rosegador de la família de les rates espinoses. És endèmica de la conca de l'Amazones (Brasil). Es tracta d'un animal nocturn i herbívor. El seu hàbitat natural són els herbassars de sorra blanca i els boscos de galeria. Està amenaçada per la desforestació del seu entorn natural.
Aquest tàxon fou anomenat en honor de l'ornitòloga germanobrasilera Maria Elizabeth Emilia Snethlage.

## Referències

* ↑ Patton, J. L.; Pardiñas, U. F. J.; D'Elía, G. Mammals of South America, Volume 2: Rodents (en anglès). University of Chicago Press, 2015, p. 943. ISBN 9780226169576.
* ↑ Patton, J.; Weksler, M. Lonchothrix emiliae. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 12 abril 2015.
* ↑ Beolens, B.; Watkins, M.; Grayson, M. The Eponym Dictionary of Mammals (en anglès). Johns Hopkins University Press, 2009, p. 125. ISBN 978-0801893049.