OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Henri Grégoire (historiador)

Henri Grégoire (Huy, 1881 - Brussel·les 1964) fou un eminent acadèmic dedicat a l'estudi de l'Imperi Romà d'Orient, pràcticament el fundador dels estudis bizantins a Bèlgica. Es passà la major part de la seva carrera docent a la Universitat Lliure de Brussel·les. Impartí classes a The New School for Social Research el 1938 i durant la Segona Guerra Mundial passà a ensenyar a l'École lliure de hautes études de The New School. Fou editor de quatre revistes (Byzantion, Nouvelle Clio, Annuaire de l'Institut de Philologie et d'Histoire Orientales et Slaves i Flambeau) i publicà prolíficament: el 1953 tenia 575 títols en la seva bibliografia. Grégoire és especialment recordat pels seus estudis sobre la poesia èpica medieval, en particular el Digenís Acrites.

## Referències

* 1 2 3 _____ (juliol 1966). «Memoirs of fellows and corresponding fellows of the Mediaeval Academy of America - Henri Grégoire» (anglès). Speculum, 41:3: 594-602 a JSTOR
# Agreesos

Els agreesos (grec antic: Ἀγραῖοι, llatí: Agraei) eren un poble del nord-oest d'Etòlia a la frontera amb Acarnània, amb el Mont Tíamos com a frontera. El seu territori, travessat pel riu Aqueloos, es deia Agraida (grec antic: Ἀγραΐς, -ίδος, segons Tucídides; Ἀγραία, segons Estrabó), i afrontava al nord-oest amb Amfilòquia i al nord amb el país dels dòlops.
Al començament de la guerra del Peloponès apareixen governats per un rei nadiu, de nom Salinti, aliat d'Ambràcia. Demòstenes, general atenès aliat dels acarnanis, va derrotar els ambracis el 426 aC. Dos anys després Demòstenes va atacar els agreesos i Salinti va haver d'aliar-se amb Atenes. Un temps després ja apareixen com a sotmesos als etolis i al segle següent van integrar-se a la Lliga Etòlia. Es creu que els aperantis, que vivien a Aperàntia, eren una tribu d'aquest poble. Eren un poble diferent dels agrians.
Les ciutats principals eren Èfira i Agrínion.

## Notes

* ↑ Esteve de Bizanci els anomena Ἀγραεῖς.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Agraei». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 1-XII-2020].
# Choi Suk

Choi Suk (xinès tradicional: 財叔, xinès simplificat: 财叔, pinyin: Cái shū) va ser un popular manhua de Hong Kong. Fon creat per Hui Guan-man el 1958, i va ser una de les sèries de còmic de Hong Kong més populars de la història, deixant-se de publicar a mitjans de la dècada del 1970.
Choi Suk va ser el còmic més venut entre el final dels anys cinquanta i principis dels seixanta. La sèrie evolucionà des d'un format tradicional, el lianhuantu, cap a noves narratives. Alhora, la trama canviava i s'ajustava als canvis socials i modes en diferents períodes, fent associats a problemes socials. Va ser l'última sèrie de còmic que es feu popular abans de l'arribada de les emissions de televisió.
Les primeres entregues del còmic eren de caràcter humorítisc. Posteriorment, la història es va enfocar cap a la temàtica bèl·lica, centrant-se en la guerra contra l'ocupació japonesa i la trama es va fer més seriosa. Tot i la conversió del personatge protagonista en un heroi bèl·lic, hi hauria una última etapa influenciada per les pel·lícules d'espies japoneses, on Choi utilitzaria armes futuristes, i que tingué poc d'èxit del públic.
La primera pel·lícula basada en el personatge es feu el 1962, i va ser protagonitzada per un actor molt famós al Hong Kong del moment, Chow Tat-wah. El 1991 es va fer una segona adaptació cinematogràfica, que en anglés es va anomenar The Raid. La pel·lícula va ser dirigida per Ching Siu-tung i Tsui Hark, i la va protagonitzar Dean Shek en el paper de Choi Suk.

## Referències

* ↑ Lent, John A. Asian Comics. Univ. Press of Mississippi, 2015-01-05. ISBN 978-1-62674-294-9.
* ↑ «Hui Guan-man». Lambiek. [Consulta: 25 maig 2021].
* ↑ «Japanese Elements in Hong Kong Comics: History, Art, and Industry». CUHK Research Portal. [Consulta: 23 maig 2021].
* 1 2 3 4 5 6 Wong, Wendy Siuyi. The Disappearance of Hong Kong in Comics, Advertising and Graphic Design. Springer, 2018-10-23, p. 45-46. ISBN 978-3-319-92096-2.
* ↑ Johnson-Woods, Toni. Manga: An Anthology of Global and Cultural Perspectives. A&C Black, 2010-04-15, p. 338-339. ISBN 978-0-8264-2938-4.
* 1 2 Wong, Wendy Siuyi. [2002] (2001) Hong Kong Comics: A History of Manhua. Princeton Architectural Press. New York. ISBN 1-56898-269-0
* ↑ 楊維邦; 黃少儀. 香港漫畫圖鑑1867-1997. 中華書局(香港)有限公司, 2017-07-17. ISBN 978-988-8420-95-7. «《財叔》(一九五八),橫度三十二開本,每本一角。許冠文在出版二毫裝書《笑話笑畫》的同時,也出版了《財叔》,非常暢銷。首十期的《財叔》以傻兵從軍的搞笑形式亮相,其後逐漸演變為一位游擊老英雄的抗戰事蹟。»
# Vall Klang

La Vall Klang (en malai: Lembah Klang, en xinès:巴生河流域, pinyin: Ba shēng hé liúyù), és una àrea que abasta Kuala Lumpur i els seus suburbis, ciutats i pobles veïns a l'estat de Selangor, a Malàisia. Està geogràficament delimitat al nord i est per les Muntanyes Titiwangsa i a l'oest per l'Estret de Malaca. L'aglomeració urbana té una població total de més de 4 milions de persones (2004), i és el cor de la indústria i el comerç d'aquest país. En l'últim cens, la població a la vall de Klang s'havia ampliat a 4,7 milions; el 2006, la població en aquesta àrea es va estimar en 6 milions. A la vall Klang hi viuen un gran nombre d'emigrants d'altres estats de Malàisia i de treballadors estrangers, en gran part d'Indonèsia, Índia i Nepal.
El nom de la vall s'origina en el Riu Klang, el principal riu que hi flueix, estretament relacionat amb el desenvolupament primerenc de la zona com un conjunt de pobles miners d'estany al segle xix.
No hi ha designació oficial dels límits que conformen la vall Klang, però sovint se suposa que abasten les següents àrees:
* Kuala Lumpur i els suburbis
* Ciutats i pobles als voltants de Kuala Lumpur
* Putrajaya
* Algunes zones de Selangor

## Referències

* ↑ Ooi, Keat Gin, 1959-. Historical dictionary of Malaysia. Lanham, Md.: Scarecrow Press, 2009. ISBN 978-0-8108-5955-5.
* ↑ «World Gazetteer: Malaysia - largest cities (per geographical entity)», 09-02-2013. Arxivat de l'original el 2013-02-09. [Consulta: 8 febrer 2021].
* ↑ Staff, ExpatGo; Staff, ExpatGo. «What exactly is Klang Valley?» (en anglès americà), 17-12-2014. [Consulta: 8 febrer 2021].
# Vuk Stefanović Karadžić

Vuk Stefanović Karadžić (ʋûːk stefǎːnoʋitɕ kâradʒitɕ, en ciríl·lic Вук Стефановић Караџић -Tršić, prop de Loznica, llavors Imperi Otomà (actual Sèrbia), 7 de novembre de 1787 - 7 de febrer de 1864 a Viena, llavors Imperi Austrohongarès) fou un filòleg i lingüista serbi, reformador de la llengua sèrbia. El seu nom en serbi significa llop. La seva mare va escollir el nom perquè el seu germans i germanes van morir de tuberculosi.

## Biografia

Va néixer al poble de Tršić. Va prendre part en els aixecaments serbis contra el domini otomà. A conseqüència d'això va haver de fugir a Viena, on va conèixer al també filòleg eslovè Jernej Kopitar. Impulsat per ell, i amb la seva ajuda professional, va emprendre la tasca d'introduir la llengua popular al llenguatge literari serbi i reformar l'ortografia d'aquest. Una de les seves majors aportacions va ser la reforma de l'alfabet ciríl·lic serbi, amb l'eliminació de lletres que havien quedat obsoletes en representar sons que ja no es feien servir en l'idioma, i amb la introducció d'altres noves. Després de la seva reforma de la llengua, el serbi és un llenguatge molt més simplificat.
Una cita que se li sol atribuir, i que introdueix l'essència del serbi modern, és:
| « | Escriu com parles, llegeix com escrius. | » |
No obstant això, l'autoria d'aquest principi ortogràfic és del filòleg alemany Johann Christoph Adelung, tot i que Karadžić es va valdre d'aquest per impulsar la seva reforma. Fou un dels intel·lectuals que va establir Kosovo com la llar del nacionalisme serbi.

## Obres principals

* Tractat sobre l'idioma serbi (1814).
* Diccionari de l'idioma serbi (1a edició el 1818, 2a edició el 1852).
* Nou Testament (traducció al serbi) (1a part el 1824, 1a edició completa el 1847, 2a edició el 1857).
* Contes populars serbis (1821, 1853, 1870 i més).
* Poemes folklòrics serbis vol. 1 (1841).
* Poesia èpica sèrbia (1845 i més).
* Deutsch-Serbisches Wörterbuch (diccionari alemany-serbi) 1872.
* Biografia de hajduk Veljko Petrović (Житије Хајдук-Вељка Петровића).

## Referències

* ↑ En serbi: Пиши као што говориш и читај како је написано. (Piši kao što govoriš i čitaj kako je napisano.)
* ↑ Aleksandar Pavlović i Srđan Atanasovski «From Myth to Territory: Vuk Karadžić, Kosovo Epics and the Role of Nineteenth-Century Intellectuals in Establishing National Narratives» (en anglès). The Hungarian Historical Review, 5, 2, Nationalism & Discourses of Objectivity: The Humanities in Central Europe in the Long Nineteenth Century, 2016 [Consulta: 26 març 2022].
# Vukhtim

Vukhtim (en rus: Вухтым) és un poble (un possiólok) de la República de Komi, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 755 habitants.

## Referències

* ↑ «Всероссийская перепись населения 2010. Итоги переписи по Республике Коми. Том 1 Численность, размещение, возрастно-половой состав населения». Комистат, 2018. Arxivat de l'original el 2021-07-11. [Consulta: 6 juliol 2021].
* ↑ Коряков Ю.Б.. «База данных "Этно-языковой состав населённых пунктов России"». Arxivat de l'original el 2017-11-16. [Consulta: 6 juliol 2021].
# Voq

Voq(també conegut com "el fill de ningú") és un personatge fictici de la sèrie Star Trek: Discovery interpretat per l'actor Shazad Latif.
És un klingon albí i fervent seguidor de T'Kuvma, que l'acull a la seva casa. Després de la mort de T'Kuvma a la batalla de les estrelles binàries, esdevé el líder del seus seguidors tot i que és traït temps després quan arriba Kol i és abandonat a bord de la danyada nau Sarcophagus.
Mesos després és rescatat per L'Rell que el sotmet a un dolorós procés per assemblar-se a un humà, Ash Tyler, un presoner dels klingon i infiltrar-se a la federació com espia. En acabar el procés, la personalitat de Voq queda amagada sota la personalitat d'Ash i només apareixerà quan L'Rell li reciti una pregària klingon.
Completada la transformació és tancat a una presó klingon on acaba coincidint amb el capità Gabriel Lorca qui l'allibera i el porta a la USS Discovery. En aquesta nau tornarà a coincidir amb L'Rell quan aquesta és capturada en una altra missió.

## Referències

* ↑ «Voq» (en anglès). StarTrek.com. [Consulta: 5 febrer 2018].
* 1 2 «Voq» (en anglès). Memory Alpha.
* ↑ «Voq» (en anglès). Memory Beta, non-canon Star Trek Wiki.
* ↑ «'Star Trek: Discovery' Secret Voq Actor Finally Reveals Everything» (en anglès). Inverse.
* ↑ «Why Ash Tyler is more than an ‘outdated classic male action hero’». The Verge.
* ↑ «Star Trek Discovery: The Truth About Ash Tyler» (en anglès). ScreenRant, 21-01-2018.

## Enllaços externs

* Lloc web oficial
# Wolfbrigade

Wolfbrigade (anteriorment Wolfpack) és un grup suec de hardcore punk format l'any 1995 per Jocke Rydbjer, Frank Johansen, Erik Norberg, Marcus «M. Psykfall» Johansson i el vocalista Tomas Jonsson (conegut per ser part del grup de crust punk Anti Cimex).

## Trajectòria

El cantant Tomas Jonsson es va veure obligat a deixar el grup el 1998 i va ser substituït per Mikael «Micke» Dahl. Al mateix temps, el grup va canviar el seu nom de Wolfpack a Wolfbrigade per a evitar l'associació amb un grupuscle neonazi suec que portava aquell nom. El 2002, el bateria Frank Johansen va marxar i va ser substituït per David «Dadde» Stark. La banda es va separar el 2004 per falta de motivació i perquè Mikael «Micke» Dahl requeria d'una intervenció quirúrgica per problemes als plecs vocals. A més, quatre dels membres van crear un nou grup, Today's Overdose.
A començament de 2007, Wolfbrigade va anunciar que es reformava i va treure un àlbum de retorn, Prey to the World. Més endavant, el grup va publicar Comalive el 2008 i Damned el 2012.

## Discografia
### Com a Wolfpack
#### Àlbums

* A New Dawn Fades (1996)
* Lycanthro Punk (1997)
* Allday Hell (1999)

#### EP i compartits

* Bloodstained Dreams (1995)
* Hellhound Warpig (1997)
* compartit amb Skitsystem (1998)

### Com a Wolfbrigade
#### Àlbums

* Progression/Regression (2001)
* In Darkness You Feel No Regrets (2003)
* Prey to the World (2007)
* Comalive (2008)
* Damned (2012)
* Run with the Hunted (2017)
* The Enemy: Reality (2019)
* Life Knife Death (Metal Blade Records, 2024)

#### EP

* Split with Audio Kollaps (2001)
* A D-beat Odyssey (2004)
* Anti-Tank Dogs (2022)

#### Recopilacions

* The Wolfpack Years (2003)

## Referències

* ↑ «Wolfbrigade Interview» (en anglès americà). Blow The Scene, 06-01-2012. [Consulta: 18 desembre 2022].
* ↑ «Wolfbrigade - Anti-Tank Dogs EP [Review]» (en anglès americà), 07-09-2022. [Consulta: 18 desembre 2022].
* ↑ Giménez, Tania. «WOLFBRIGADE» (en castellà). Queens of Steel, 15-07-2017. [Consulta: 18 desembre 2022].
* ↑ «The Enemy: Reality» (en anglès). Blabbermouth.net, 08-12-2019. [Consulta: 18 desembre 2022].
* ↑ «WOLFBRIGADE Unleashes Life Knife Death Title Track», 04-09-2024.
* ↑ Djordje Miladinović. «Exclusive: Wolfbrigade Reveal The Release Date Of Anti-Tank Dogs 7″». Thoughts Words Action, July 8, 2022. [Consulta: August 13, 2022].
# Wishek

Wishek és una població dels Estats Units a l'estat de Dakota del Nord. Segons el cens del 2000 tenia 1.122 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Wishek tenia 1.122 habitants, 466 habitatges, i 290 famílies. La densitat de població era de 298,8 hab./km².
Dels 466 habitatges en un 24,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 57,5% hi vivien parelles casades, en un 3,2% dones solteres, i en un 37,6% no eren unitats familiars. En el 35% dels habitatges hi vivien persones soles el 23% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,15 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,77.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 18,2% tenia menys de 18 anys, un 5% entre 18 i 24, un 18,4% entre 25 i 44, un 19,8% de 45 a 60 i un 38,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 54 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 81,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 30.208 $ i la renda mediana per família de 36.696 $. Els homes tenien una renda mediana de 25.441 $ mentre que les dones 17.875 $. La renda per capita de la població era de 17.111 $. Entorn del 4,4% de les famílies i el 6,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Wishek». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Wishek». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 9 agost 2010].
# Wismar

Wismar, oficialment Ciutat Hanseàtica de Wismar, és una ciutat alemanya de l'estat federal de Mecklemburg-Pomerània Occidental, situada a la costa de la Mar Bàltica, a la badia de Wismar, que gaudeix de la protecció de l'illa de Poel. Històricament va pertànyer a la Lliga Hanseàtica i actualment està inclosa a la Llista del Patrimoni de la Humanitat a Europa. El 2013 tenia 42.219 habitants.
En l'actualitat és un centre industrial i un port marítim important, al qual va establir-se al mig dels anys 1995 un clúster d'empreses de transformació de la fusta que és el més gran d'Europa.
# Wishmaster

Wishmaster és el tercer àlbum de la banda Nightwish. Als Estats Units va ser llançat per Century Media el 6 de febrer de 2001. Va assolir el número 1 a les llistes de vendes finlandeses; el 21 a Alemanya i el 66 a França. El 2019 Metal Hammer el va classificar com el 18è millor àlbum de power metal de tots els temps.

## Llista de cançons

* She Is My Sin (4:46)
* The Kinslayer (3:59)
* Come Cover Me (4:34)
* Wanderlust (4:50)
* Two For Tragedy (3:51)
* Wishmaster (4:23)
* Bare Grace Misery (3:39)
* Crownless (4:26)
* Deep Silent Complete (3:57)
* Dead Boy's Poem (6:47)
* FantasMic (8:18)
** Part 1
** Part 2
** Part 3
* Sleepwalker (bonus track) (2:56)

## Referències

* ↑ «Nightwish - Wishmaster (CD) - Discogs». [Consulta: 23 setembre 2021].
* ↑ «Nightwish releases to hit the USA». Nightwish's Official Website, 22-02-2001. Arxivat de l'original el 2 gener 2010.
* ↑ «Nightwish - Wishmaster (album)». Finnishcharts.com. Media Control Charts.
* ↑ «Album – Nightwish, Wishmaster» (en alemany). Charts.de. Media Control Charts. Arxivat de l'original el 3 setembre 2014.
* ↑ «Nightwish - Wishmaster (album)» (en francès). Lescharts.com. Media Control Charts.
* ↑ «The 25 greatest power metal albums». Future plc, 14-11-2019.
# Wo de xuanlü

Wo de xuan lü (xinès simplificat: 我的旋律, pinyin: Wǒ dí xuán lǜ, literalment 'La meua melodia') és un manhua creat per Lu Ming. Relata una història del gènere fantàstic on el rock dur té un paper important.
Les persones que han mort per suïcidi van després de la seua mort a la pradera del paradís. Així tres suïcides formen un grup de rock dur i troben que els falta un membre que toque la guitarra elèctrica. Per a aconseguir-lo apareixen al món dels vius per fer que una persona se'ls unisca intentant provocar-li el suïcidi.
Fou publicat a la República Popular de la Xina per primera vegada a la revista Shaonian Manhua el 2001, després el 2002 per l'editorial Casa Editorial Popular de les Belles Arts i el 2004 per Beijing Total vision. El 2006 es publicà per primera vegada a Europa per l'editorial francesa Xiao Pan, i després per l'editorial espanyola Iced Lands Books.
La redacció de Manga-news el puntuà amb un 14.5/20, Manga Sanctuary amb un 6 i Planète BD puntuà el primer volum en un 2/4 i el segon amb un 3/4.

## Referències

* 1 2 3 «陆明 “铁与火”3D独立漫画作品展». sina, 09-12-2014 [Consulta: 31 desembre 2017].
* 1 2 3 4 «Melodie d'enfer». Manga-news. [Consulta: 31 desembre 2017].
* ↑ «Lu Ming». Tebeosfera. [Consulta: 31 desembre 2017].
* ↑ «Melodie d'enfer». Manga Sanctuary. [Consulta: 31 desembre 2017].
* ↑ «Mélodie d'enfer T1». Planète BD. [Consulta: 31 desembre 2017].
* ↑ «Mélodie d'enfer T2». Planète BD. [Consulta: 31 desembre 2017].
# Xavier Musquera

Xavier Musquera (Barcelona, 26 de desembre de 1942 - Barcelona, 9 de desembre de 2009) fou un dibuixant de còmics, un expert en enigmes històrics i en societats secretes.

## Biografia

Xavier Musquera, neix a Barcelona, el 23 de desembre de 1942. Va publicar les seves primeres il·lustracions a l'edat de setze anys. Va dibuixar per diverses editorials, Ediciones Toray i Editorial Ferma, entre d'altres. Per la revista Terror Fantàstic va realitzar la portada a tot color del número 15 del desembre de 1972, aquesta va ser l'única portada il·lustrada i a tot color, també l'any 1972, va col·laborar amb algunes il·lustracions interiors. D'altres portades, són les realitzades per la col·lecció de terror, Terror y Espanto d'Ediciones Dronte. Per la revista Cimoc i va dibuixar diversos còmics. Passats els setanta anys, encara continuava dibuixant i els seus últims treballs varen ser el 2009 per la revista Enigmas.
A l'àmbit literari, va publicar diversos llibres, alguns dels títols són: Ocultismo Medieval, El Secreto del pergamino o bé El despertar del hombre. Xavier Musquera, signava els seus treballs amb: X. Musquera o bé Chriss, pel còmic eròtic.
Va morir el 9 de desembre de 2009.

## Obra i Personatges

Llistat de publicacions on Xavier Musquera, i va participar en part o en la seva totalitat.
| Anys | Títol | Guionista | Format | Editorial | Continuïtat | Notes |
| 1964 | Hazañas del Oeste | Varis | Quadern vertical | Ediciones Toray, S.A. | Serie | Als números: 56, 167 i 183 |
| 1962 | Combate / Combate blindado | Richard War | Quadern vertical | Editorial Ferma | Sèrie | Al número, 138 |
| 1966 | Extra Combate | Ricky Dickinson | Quadern vertical | Editorial Ferma | Sèrie | Al número, 24 |
| 1963-1970 | Oeste | Alex Ringo | Quadern vertical | Editorial Ferma | Sèrie | Al número, 122 |

## Referències

* 1 2 3 4 5 Bernal & DC, Jesús «Còpia arxivada» (revista) (en castellà). Tebeolandia. Colectivo D.Tebeos, nº 8, novembre 2013, pàg. 64. Arxivat de l'original el 27 de desembre 2013. ISSN: 1135-447x [Consulta: 28 gener 2014].
* ↑ «X. MUSQUERA» (en castellà). Tebeosfera. [Consulta: 28 gener 2014].

## Bibliografia i Fonts

* Bernal & DC, Jesús «Còpia arxivada» (revista) (en castellà). Tebeolandia. Colectivo D.Tebeos, nº 8, novembre 2013, pàg. 64. Arxivat de l'original el 27 de desembre 2013. ISSN: 1135-447x [Consulta: 28 gener 2014].

## Enllaços externs

* Fitxa de l'autor a Lambiek (anglès)
* Fitxa de l'autor a Tebeosfera
# Xavier Muro i Bas

Xavier Muro i Bas (Sabadell, segle XX) és un jurista i professor universitari, que exercí de secretari general del Parlament de Catalunya entre 2016 i 2021.
Es va llicenciar en Dret el 1980 i en Filosofia el 1985 per la Universitat de Barcelona. És tècnic de l'administració general de la Diputació de Barcelona i secretari d'ajuntament en excedència des que es va incorporar al Parlament.
Lletrat del Parlament des del 1992, el 2000 va esdevenir la direcció de Govern Interior al Parlament de Catalunya. Del 1992 al 2012 va ésser professor de Dret Constitucional a la Universitat Pompeu Fabra. Des del 4 d'octubre del 2016 esdevingué secretari general en substitució de Pere Sol, que va dimitir del càrrec després d'estar en funcions argumentant motius personals.
Abans que el Parlament votés la llei del referèndum sobre la independència de Catalunya va advertir la presidenta, Carme Forcadell, de les conseqüències legals de fer-ho, en interpretar que la sentència del Tribunal Constitucional d'Espanya i l'aprovació de la llei entraven en conflicte. També es va negar a publicar al Butlletí Oficial del Parlament la proposició de llei del referèndum.
El 2020, Muro va decidir personalment d’executar la retirada de l’acta de diputat del president de la Generalitat de Catalunya, Quim Torra, en el cas de la pancarta del Palau de la Generalitat perseguit per la Junta Electoral espanyola. Mesos més tard, l’agost d’aquell mateix any, Muro va negar-se a publicar una resolució aprovada pel ple del Parlament contra el rei espanyol.
El 22 de juny de 2021 la presidenta del Parlament, Laura Borràs, proposà la seva substitució per Esther Andreu, decisió que es feu efectiva l'1 de juliol.

## Referències

* ↑ Álvarez, Carol «Xavier Muro, el 'no' inflexible del experto de la Mesa». El Mundo, 07-09-2017 [Consulta: 4 març 2019].
* ↑ «Xavier Muro será el nuevo secretario general del Parlament». CatalunyaPress, 04-10-2016 [Consulta: 4 març 2019].
* ↑ Ríos, Pere. «Xavier Muro, el lletrat que es va encarar a Forcadell». El País, 08-09-2017. [Consulta: 4 març 2019].
* ↑ «Xavier Muro, el braç protector de la justícia espanyola al parlament». [Consulta: 12 març 2024].
* ↑ «Borràs destitueix Xavier Muro com a secretari general del parlament i nomena Esther Andreu». Vilaweb. [Consulta: 25 juny 2021].
# Xudeydi

Ahmed Ismail Hussein (somali: Axmed Ismaaciil Xuseen) (Berbera, 15 d'abril de 1928 - Londres, 7 d'abril de 2020), conegut amb el nom de Hudeydi (somali: Xudeydi), va ser un músic somali. També és conegut com a Boqorkii Cuudka o ‘el Rei de l'ud’.
Quan Hudeydi tenia 14 anys, el seu pare el va portar a una festa a Aden, al Iemen, on va conèixer a un home àrab que tocava l'ud. Va començar a aprendre a tocar l'instrument amb Abdullahi Qarshe, que va aconsellar al pare de Hudeydi que li comprés al seu fill un oud i un pic en comptes d'una ploma i un llibre. No obstant, el professor de Hudeydi li va aconsellar que aprengués la bateria per com colpejava l'escriptori.
Hudeydi va tocar a Somàlia durant els anys cinquanta i seixanta. Durant un temps, els oficials somalians van intentar prohibir la música com a distracció i van titllar els músics de diables. El 1973, Hudeydi es va traslladar al Regne Unit, on feia funcions privades per a casaments familiars i va ser professor de música.
Va morir el 7 d'abril de 2020 a Londres a causa de la COVID-19, vuit dies abans del seu 92è aniversari.

## Referències

* ↑ BBC News (consulta 10-04-2020
* ↑ «Xudeydii oo London ku Geeriyooday» (en somali).
* ↑ «BBC - Radio 3 World on Your Street - Musicians' Stories». BBC. [Consulta: 4 abril 2014].
* ↑ «Somalia: Legendary musician succumbs to COVID-19 in London». Garowe Online. [Consulta: 8 abril 2020].