OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Topologia traça

Sigui $(X,{\mathcal {T}})\,$ un espai topològic, i $Y\subset X$. Es defineix la topologia traça (també topologia de subespai o topologia induïda) sobre $Y$, com la topologia menys fina que fa contínua a la injecció canònica: $i:Y\longrightarrow X$, tal que $i(y)=y,\forall y\in Y$. Es denota per ${\mathcal {T}}|_{Y}$, i es prova que ${\mathcal {T}}|_{Y}=\{Y\cap A:A\in {\mathcal {T}}\}$. A més a més, si l'aplicació $i:Y\hookrightarrow X$ és oberta, es diu que $Y$ és un subespai obert, i que $Y$ és un subespai tancat si $i:Y\hookrightarrow X$ és tancada.

## Exemples

* La topologia traça de $\mathbb {N}$ com a subespai de $\mathbb {R}$ amb la topologia ordinària és la topologia discreta.

## Propietats

Propietats de la topologia traça sobre un subespai $Y\subseteq X$:
* Un conjunt $U'\subseteq Y$ és obert en la topologia ${\mathcal {T}}|_{Y}$ si, i només si, existeix un obert $U\in {\mathcal {T}}$ tal que $U'=Y\cap U$.
* Un conjunt $U'\subseteq Y$ és tancat en la topologia ${\mathcal {T}}|_{Y}$ si, i només si, existeix un tancat $U$ de $X$ tal que $U'=Y\cap U$.
* Si $B\subseteq Y\subseteq X$, llavors ${\mathcal {T}}|_{B}=({\mathcal {T}}|_{Y})|_{B}$.
* Si $Y$ és un subespai obert de $X$, un conjunt $U'\subseteq Y$ és obert en $Y$ si, i només si, és obert en $X$.
* Si $Y$ és un subespai tancat de $X$, un conjunt $U'\subseteq Y$ és tancat en $Y$ si, i només si, és tancat en $X$.

## Propietats hereditàries

Una propietat topològica ${\mathcal {P}}$ es diu que és hereditària si els subespais d'un espai topològic que cumpleix ${\mathcal {P}}$ també cumpleixen ${\mathcal {P}}$.
Exemples de propietats que són hereditàries:
* Els axiomes de separació T$_0$, T$_1$ i T₂ (Hausdorff).
* El primer i segon axioma de numerabilitat.
* Ser metritzable.
La compacitat i la propietat de ser normal són exemples de propietats que no són hereditàries. Els subespais oberts hereden la separabilitat i els subespais tancats hereden la propietat de ser de Lindelöf.

## Bibliografia

* Bourbaki, Nicolas, Elements of Mathematics: General Topology, Addison-Wesley (1966)
* Willard, Stephen. General Topology, Dover Publications (2004) ISBN 0-486-43479-6

## Enllaços externs

* The subspace topology, a Metric and Topological Spaces. (anglès)
* Exemples de subespais en Topologia induïda (subespai) (castellà)

## Referències

* ↑ Llopis, José L. «Topologia induïda (subespai)» (en castellà). Matesfacil. ISSN: 2659-8442 [Consulta: 8 octubre 2019].
* ↑ Llopis, José L. «Propietats topològiques hereditàries» (en castellà). Matesfacil. ISSN: 2659-8442 [Consulta: 10 octubre 2019].
# Topologia química

La topologia química és una àrea d'estudi de la química supramolecular que tracta de les propietats de les molècules o de les supramolècules que no poden representar-se en dues dimensions perquè formen nuus o estan encadenades.
Els orígens de la topologia química es remunten a un article publicat el 1961 pels químics estatunidencs Harry Lloyd Frisch (1928–2007) i Edel Wasserman (1932), dels Laboratoris Bell, titulat "Chemical Topology" al Journal of the American Chemical Society. Malgrat que en aquest article exposaren molts conceptes importants, els autors assenyalaren que la gènesi és anterior, encara que no sempre hi ha hagut un registre escrit d'aquests primers orígens.
Normalment, es descriu l'estructura d'una molècula indicant (a) l'ordre en què els àtoms s'uneixen, (b) els tipus d'enllaços químics que els connecten i (c) la disposició espacial al voltant de centres rígids com els àtoms asimètrics i dobles enllaços; a més, es pot considerar les possibilitats d'isomeria rotacional consistent amb aquestes característiques. Per a la majoria de composts químics aquesta descripció és inequívoca. Tanmateix, per d'altres no n'hi ha prou i en les quals s'ha de considerar la topologia. És el cas del catenans.
A efectes d'estructura molecular, la topologia es refereix a les propietats que romanen invariables per a les diferents ordenacions espacials coherents amb (a), (b) i (c). En la transició contínua d'una disposició a una altra, els enllaços químics no es pot trencar ni formar, ni tan sols temporalment. Tampoc es permet que els enllaços es desplacin, un procés que equival a una separació transitòria. Tanmateix, les longituds i els angles d'enllaç es poden distorsionar arbitràriament.

## Referències

* 1 2 3 Frisch, H. L.; Wasserman, E. «Chemical Topology 1» (en anglès). Journal of the American Chemical Society, 83, 18, 01-09-1961, pàg. 3789–3795. DOI: 10.1021/ja01479a015. ISSN: 0002-7863.
* ↑ Fenlon, Edward E. «Open Problems in Chemical Topology» (en anglès). European Journal of Organic Chemistry, 2008, 30, 01-10-2008, pàg. 5023–5035. DOI: 10.1002/ejoc.200800578. ISSN: 1434-193X.
# Timor Portuguès

Timor Portuguès —Timor Português (portuguès) — va ser una Colònia portuguesa corresponent territorialment al que avui és el Timor Oriental. Durant aquest període, Portugal va compartir la possessió de l'illa de Timor amb les Índies Orientals Neerlandeses i, més endavant, amb l'estat independent d'Indonèsia. Els primers europeus que van arribar a la regió foren els portuguesos el 1515. Els frares dominics s'hi van establir el 1556 i el territori fou declarat colònia portuguesa el 1702. Un cop encetat el procés de descolonització instigat per Lisboa el 1974, Indonèsia va envair el territori el 1975 i va posar fi al domini portuguès. La invasió no va ser acceptada mai pels altres països, raó per la qual el Timor Portuguès va existir oficialment fins a la independència del Timor Oriental l'any 2002.
# Timoradza

Timoradza és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Trenčín. La primera menció escrita de la vila es remunta al 1355.

## Referències

* ↑ «Trenčiansky kraj (Slovakia): Districts, Towns and Municipalities - Population Statistics, Charts and Map». [Consulta: 21 desembre 2021].
* ↑ «História – Obec Timoradza». [Consulta: 22 desembre 2021].
# Timosina

Les timosines són petites proteines polipèptids que es troben en molts teixits animals. Es diuen timosina per que van ser perquè originàriament es van aïllar del tim d'un vedell, però ara se les ha trobades en molts altres teixits. Se'n van identificar setze que es van dividir en tres «famílies»: α, β, i γ, de les quals tres es troben en l'home: Tβ4, Tβ10 i Tβ15.
Les timosines són bioactiues, i dues, en particular, les timosines α1 i β4, són prometedores per a un ús medical, en via de passar del laboratori a l'aplicació clínica. Per a certes malalties, les timosines es van classificar com a modificadors de la resposta biològica (biological response modifier). La timosina β4, presents en tots els teixits humans –excepte els glòbuls vermells– té activitats cicatritzadores i antiinflamatòries.

## Referències

* ↑ Sosne, G.; Rimmer, D.; Kleinman, H.K.; Ousler, G. «Thymosin Beta 4: A Potential Novel Therapy for Neurotrophic Keratopathy, Dry Eye, and Ocular Surface Diseases». A: Thymosins (en anglès). Elsevier Science, 2016, p. 277-306. ISBN 978-0-12-805234-1.
* ↑ Hannappel, E; Huff, T «The thymosins. Prothymosin alpha, parathymosin, and beta-thymosins: structure and function.». Vitamins and hormones, 66, 2003, pàg. 257–96. PMID: 12852257.
* 1 2 Sosne et alii, 2016, p. 277.
* ↑ Low, TL; Goldstein, AL «Thymosins: structure, function and therapeutic applications.». Thymus, 6, 1-2, 1984, pàg. 27–42. PMID: 6087503.

## Bibliografia

* Aa.vv. Thymosins (en anglès). Elsevier Science, 2016, p. 277-306. ISBN 978-0-12-805234-1.
# Timoteo Viti

Timoteo Viti, també conegut com a Timoteo della Viti o Timoteo da Urbino (Urbino, 1469 - Urbino, 1523), va ser un pintor italià del Renaixement.
Nascut a Urbino, Viti era net del pintor Antonio Alberti i son pare també va ser pintor. Segons la historiografia, va entrar amb poc més de vint anys al taller bolonyès de Francesco Raibolini, dit Francesco Francia. En aquesta ciutat se li atribueix com a obra juvenil una Crucifixió al fresc al convent camaldulenc de Santa Cristina (actualment seu de la Universitat de Bolonya).
De retorn a Urbino, li van ser encarregats dos retaules per a la catedral, que representen la Mare de Déu amb sants (1514, Galleria Nazionale delle Marche, Urbino; Pinacoteca di Brera, Milà). Hi palesa un cert classicisme bolonyès unit a certes influències de les escoles d'Umbria i de les Marques. Alguns anys abans havia fet una de les seues obres mestres per a l'altar major de l'església Sant'Angelo Minore de la ciutat de Cagli: la gran taula del "Noli me tangere" on hom aprecia punyents ecos de l'estil de Rafael.
Va intentar adequar-se a les novetats introduïdes per Perugino i Rafael, però gairebé sense reeixir-hi (pintures per al templet de les muses del Palau Ducal, avui dia a la Galeria Corsini de Florència; Aparició de Crist a la Magdalena, 1512, Cagli, Sant'Angelo). Va ser amic de Rafael, a qui va ajudar a pintar els frescos de Santa Maria della Pace, a Roma.

## Referències

* ↑ i diverses variants: Vito, Vite etc Getty Union Artist Name Index
# Timoteu (escriptor)

Timoteu (en llatí Timotheus, en grec antic Τιμόθεος) fou un escriptor atenenc autor d'una obra biogràfica de la que Diògenes Laerci en fa alguns extractes referits (que se sàpiga) a Plató, Espeusip, Aristòtil i Zenó d'Elea.
L'època en què va viure és desconeguda, però se sospita que podia ser al segle III aC o segle II aC.

## Referències

* ↑ 5.Timotheus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. Vol. III Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 1150
# Tornar a casa (pel·lícula de 2013)

Tornar a casa (originalment en anglès, Heart of the Country) és una pel·lícula dramàtica estatunidenca de 2013 escrita i dirigida per John Ward i protagonitzada per Jana Kramer i Gerald McRaney. A la història, quan el món d'uns rics famosos de Nova York està trasbalsat, ella haurà de recolzar-se en la família i les arrels del sud que va deixar fa temps. Està basat en una novel·la de Ward i Rene Gutteridge. S'ha doblat al català per TV3, que la va emetre per primer cop el 8 d'octubre de 2022.
La pel·lícula es va rodar a Wilmington (Carolina del Nord). Tracy Moore de Common Sense Media va atorgar a la pel·lícula tres estrelles de cinc.

## Repartiment

* Jana Kramer com a Faith
* Gerald McRaney com a Calvin
* Randy Wayne com a Luke
* Shaun Sipos com a Lee
* Anne Hawthorne com a Olivia

## Referències

* ↑ Kosikowski, Ashlea. «Wilmington native talks about directing, filming 'Heart of the Country'». WECT. [Consulta: 28 desembre 2017].
* ↑ «Pel·lícules - Tornar a casa». TV3. [Consulta: 9 octubre 2022].
* ↑ «Tornar a casa». ésAdir. [Consulta: 18 desembre 2022].
* ↑ Voorheis, Mike «Wilmington native heads home to film feature 'Heart of the Country'». , 16-02-2012.
* ↑ Moore, Tracy. «Heart of the Country». Common Sense Media. [Consulta: 28 desembre 2017].
# Torrent de Fontfreda (Berguedà)

El Torrent de Fontfreda és un afluent per l'esquerra del Torrent de les Canals de Catllarí. La totalitat del seu curs transcorre per les Canals de Catllarí, enclavament del municipi de Montmajor.

## Xarxa hidrogràfica

La xarxa hidrogràfica del Torrent de Fontfreda està integrada per un total de 10 cursos fluvials. D'aquests, 5 són subsidiaris de 1r nivell 1 4 ho són de 2n nivell.
La totalitat de la xarxa suma una longitud de 7.096 m. que transcorren íntegrament per l'enclavament de les Canals de Catllarí

## Referències

* ↑ Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». www.gencat.cat. Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 01-01-2015.
* 1 2 3 Mapa de l'ICC
* 1 2 «Xarxa de rius de les conques principals de Catalunya». Arxivat de l'original el 2010-09-22. [Consulta: 27 maig 2010].
# Torre del Conde (Canàries)

La Torre del Conde és una fortalesa castellana del segle XV situada en la Vila de San Sebastian de la Gomera (Canàries, Espanya). Es tracta d'una edificació de tipus militar. La seva funció era sobretot de representació del poder senyorial, i comptava amb la falta d'armament modern per part dels nadius. La seva ubicació al costat del port a certa distància d'aquest, sense lloc per a armes de foc i en el fons d'una vall, confirma aquesta teoria.
Va ser manada construir pel Comte de la Gomera Hernán Peraza el Vell entre 1447 i 1450, i en ella s'hi van refugiar les elits senyorials de la Gomera durant la Rebel·lió dels Gomers. Possiblement en aquella època era el centre d'un grup més ampli de fortificacions provisionals o de menor entitat.
De les torres construïdes durant la Conquesta de Canàries (Añazo, Gando, etc.), és l'única que es conserva en l'actualitat.
És d'estil gòtic tardà, té una forma prismàtica, amb 15 metres d'altura, i prop de 40 metres de perímetre, amb murs de dos metres de gruix. Té un emblanquinat blanc, amb carreus de cantería vermella a les cantonades. Té l'honor de ser la construcció medieval (concretament gòtica) més meridional de la que es té notícia.
El seu disseny original va viure diverses reformes, amb Jacome Pelearo Fratin i Leonardo Torriani. Alguns dels seus hostes més il·lustres han estat Cristòfor Colom, Américo Vespucio i Hernán Cortés. Va ser declarada Monument Històric Artístic el 13 de desembre de 1990. Va ser declarada Bé d'Interès Cultural segons l'Ordre de 2 de juliol de 1993.

## Referències

* ↑ Pinto y de la Rosa, José María. Apuntes para la historia de las antiguas fortificaciones de Canarias. Museo Militar Regional de Canarias, 1954. ISBN 8492031808. OCLC 36016714.
* ↑ «Consulta a la base de datos de bienes inmuebles - Patrimonio Histórico». [Consulta: 25 octubre 2010].
* ↑ «Torre del Conde» (en castellà). www.gobiernodecanarias.org. [Consulta: 24 novembre 2018].
# Tractat de Berlín (1899)

El Tractat de Berlín és un tractat internacional que va ser signat entre els Estats Units d'Amèrica, l'imperi Alemany i el Regne Unit de la Gran Bretanya i Irlanda l'any 1899 pel qual es repartiren l'arxipèlag de Samoa. El tractat fou signat per les dues darreres potències el 14 de novembre i pels Estats Units el 2 de desembre del mateix any, sent ratificat posteriorment pel Senat nord-americà el 16 de febrer de 1900.

## Causes

Després de la mort del rei Malietoa Laupepa l'any 1898, establert en el poder mitjançant el Tractat de Berlín de 1889, les tres nacions van exigir un successor de consens. Com a conseqüència de les guerres tribals per aconseguir el poder de l'illa, els tres estats van acordar repartir-se l'arxipèlag format per Samoa, i de retruc retocaren el seu mapa colonial a l'Àfrica.

## Resultat

A conseqüència de la signatura d'aquest tractat:
* El Regne Unit de la Gran Bretanya i Irlanda va renunciar als seus drets sobre Samoa, rebent de mans alemanyes les Illes Salomó del Nord.
* L'imperi Alemany va renunciar als seus drets sobre les Illes Tonga i les illes situades al sud-est de l'illa de Bougainville (exceptuant l'illa de Buka a les illes Salomó).
* L'arxipèlag de Samoa fou dividit en dos territoris: la Samoa Nord-americana i la Samoa Alemanya.
* Es creà una zona neutral entre el protectorat alemany de Togolàndia i la colònia britànica de Gold Coast a l'Àfrica.
* L'imperi Alemany va renunciar als seus drets extraterritorials de Zanzíbar.

## Enllaços externs

* (anglès) Annexation of Samoa / 2nd Apia Expedition
# Tractat de Batum

El Tractat de Batum fou un acord entre la República Democràtica d'Armènia i l'Imperi Otomà, firmat a Batum el 4 de juny de 1918 durant l'inici de la partició de l'Imperi Otomà. Constava de catorze articles i fou el primer tractat de l'Armènia independent. Es rubricà mentre l'Exèrcit de l'Islam, una força otomana que buscava conquerir noves terres, es trobava a set quilòmetres d'Erevan i tan sols a deu quilòmetres d'Edjmiatsín. Mitjançant aquest tractat, l'imperi va recuperar el Caucas sud-occidental.
Quinze dies després que se signés el tractat, es va sol·licitar que els delegats armenis acudissin a la capital otomana, Constantinoble. El tractat havia de ser examinat i ratificat pels Imperis Centrals.
Va ser objecte de controvèrsia, ja que el general Andranik havia abandonat el Govern del Dashnaktsutiun, s'havia negat a acceptar les fronteres estipulades en ell, havia continuat combatent i havia proclamat un nou Estat anomenat República de l'Armènia Muntanyenca. El 1918, les seves activitats es van concentrar en el Zanghezur-Karabaj, zona que unia l'Imperi Otomà i la República Democràtica de l'Azerbaidjan. Tots dos països van caure posteriorment sota el control de la Rússia soviètica.
Als territoris que es van lliurar a l'imperi, la majoria dels 1 250 000 habitants d'abans de la guerra havia estat armènia, més de 400 000 d'ells concentrats en el sector cedit de la província d'Erevan.

## Referències

* ↑ The Armenian People from Ancient to Modern Times — Page 301 by Richard G. (EDT) Hovannisian
# Trachycephalus atlas

Trachycephalus atlas és una espècie de granota que es troba al Brasil.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Caramaschi, U. & Silvano, D. 2004. Trachycephalus atlas. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 8 de gener de 2008.
# Trachycephalus coriaceus

Trachycephalus coriaceus és una espècie de granota que es troba a Bolívia, el Brasil, l'Equador, Guaiana Francesa, el Perú, Surinam i, possiblement també, Colòmbia.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Angulo, A., Reynolds, R., Coloma, L.A. & Ron, S. 2004. Trachycephalus coriaceus. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 8 de gener de 2008.
# Tuc del Montanyó

El Tuc del Montanyó, Tuc del Muntanyó o Bony del Montanyó, és un cim de 2.610,6 metres d'altitud situat al límit dels termes municipals de Sarroca de Bellera (antic terme de Benés) i de la Vall de Boí (antic terme de Barruera). Actualment és, administrativament, termenal entre el Pallars Jussà i l'Alta Ribagorça, però geogràficament, no, atès que Benés fou un municipi de l'Alta Ribagorça fins a la seva agregació al terme pallarès de Sarroca de Bellera.
Forma part de la carena de més de 2.500 metres d'altitud que delimita pel costat de ponent la vall de Manyanet, i a la qual arriben, des de l'oest, les instal·lacions més altes de l'estació d'esquí de Boí - Taüll. Altres cims de la mateixa carena són el Bony de l'Aigua Blanca, al sud-oest del Tuc del Montanyó, i el Cap de les Raspes Roies, al seu nord-est.
# Tuc del Bergús

* Per a altres significats, vegeu «Bergús (desambiguació)».
El Tuc del Bergús (o Tuc de Bergús) és una muntanya que es troba en límit dels termes municipals d'Espot (Pallars Sobirà) i Naut Aran (Vall d'Aran), dins del Parc Nacional d'Aigüestortes i Estany de Sant Maurici.
El nom «pot provenir del ribagorçà i aranès bergàs, que designa un aprés, lloc destinat a munyir el bestiar».
El pic, de 2.843,8 metres, s'alça en el punt d'intersecció de les carenes que delimiten Colomers d'Espot (S), el Circ de Colomèrs (NO) i la Vall de Ratera (NE); amb el Portau de Colomèrs a l'oest-sud-oest, el Gran Tuc de Crabes a l'est i la Passada del Bergús al nord.

## Rutes

Diverses són les alternatives que ens porten al pletiu que, a l'est, s'estén entre el cim i el Gran Tuc de Crabes; punt des d'on fàcilment es guanya el pic.
* Per Colomers d'Espot: des del desguàs de l'Estany del Bergús, vorejant el llac per qualsevol de les seves ribes i remuntant cap al nord.
* Pel Circ de Colomèrs: guanyant el Portau de Colomèrs i, un cop a Colomers d'Espot, buscant enllaçar amb el tram final de la ruta anterior.
* Dues són les alternatives per la Vall de Ratera.
** Vorejant l'Estany del Port de Ratera pel sud i remuntant la collada que, direcció sud, ens porta a ponent del Gran Tuc de Crabes.
** Remuntant la Canal del Bergús, que al nord de l'Estany de les Obagues de Ratera, puja al Coll del Bergús.

## Referències

* ↑ Toponímia de la Vall de Boí Arxivat 2010-03-17 a Wayback Machine.. [Consulta: 07/10/2011]
* ↑ ICC - Institut Cartogràfic de Catalunya. Tuc del Bergús. [Consulta: 13/10/2013]
* ↑ Editorial Alpina. Carros de Foc [mapa], 1:25.000, L. Cartografia de Servicio Geográfico del Ejército. (2007)

## Bibliografia

* Editorial Alpina. Vall de Boí [mapa], Primera edició, 1:25.000, L. Cartografia de Servicio Geográfico del Ejército. (febrer 2001)
* Editorial Alpina. Carros de Foc [mapa], 1:25.000, L. Cartografia de Servicio Geográfico del Ejército. (2007)
* Institut Cartogràfic de Catalunya. Parc Nacional d'Aigües Tortes i Estany de Sant Maurici [mapa], Segona edició, 1:25.000. (abril 1998)
# Tirà reial de coroneta groga

El tirà reial de coroneta groga (Myiozetetes cayanensis) és un ocell de la família dels tirànids (Tyrannidae).

## Hàbitat i distribució

Habita boscos, clars i matolls sovint a prop de l'aigua de les terres baixes, des de Panamà, Colòmbia, oest i nord de Veneçuela i Guaiana, cap al sud, per l'oest dels Andes, fins al sud-oest de l'Equador i, a través de l'est de l'Equador i Amazònia, centre i sud-est del Brasil fins l'extrem sud-est del Perú i nord i est de Bolívia.

## Referències

* ↑ «Tirà reial de coroneta groga». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/01/2023(català)
# Tirà reial de Baird

El tirà reial de Baird (Myiodynastes bairdii) és un ocell de la família dels tirànids (Tyrannidae).

## Hàbitat i distribució

Habita zones àrides amb matolls i bosc decidu de les terres baixes costaneres de l'oest de l'Equador i nord-oest del Perú.

## Referències

* ↑ «Tirà reial de Baird». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/01/2023(català)
# Trem Desportivo Clube

El Trem Desportivo Clube és un club de futbol brasiler de la ciutat de Macapá a l'estat d'Amapá.

## Història

El club va néixer l'1 de gener de 1947, fundat per Bellarmino Paraense de Barros, Benedito Malcher, els germans Osmar i Arthur Marinho, i Walter i José Banhos, entre d'altres.
El 1993 competí per primer cop a la Copa do Brasil per primer cop. Fou eliminat pel Remo. L'any 1999, per problemes econòmics tancà la secció de futbol. Uns anys més tard la tornà a obrir. Tornà a competir a la Copa do Brasil el 2008 essent eliminat pel Paraná. A nivell estatal guanyà cinc cops el campionat amapaense entre 1952 i 2011.

## Palmarès

* Campionat amapaense:
** 1952, 1984, 2007, 2010, 2011
* Torneio de Integração da Amazônia:
** 1985, 1986, 1987, 1988, 1990

## Estadi

El Trem Desportivo disputa els seus partits a l'Estadi Zerão, inaugurat el 1990. L'estadi té una capacitat per a 10.000 espectadors.

## Referències

* ↑ (portuguès) Trem Desportivo Clube a Times Brasileiros Arxivat 2007-09-27 a Wayback Machine.
* ↑ Enciclopédia do Futebol Brasileiro, Volume 1 - Lance, Rio de Janeiro: Aretê Editorial S/A, 2001.
* ↑ Especial Placar - 500 Times do Brasil, São Paulo: Editora Abril: 2003.
* ↑ (portuguès) Trem Desportivo Clube a Futebol do Norte Arxivat 2007-09-27 a Wayback Machine.
* ↑ (portuguès) Portal Amapá
* 1 2 3 (portuguès) Trem Desportivo Clube a Arquivo de Clubes Arxivat 2013-01-01 at Archive.is
* ↑ 1993 Copa do Brasil a RSSSF
* ↑ [ http://www.rsssfbrasil.com/tablesae/cbr2008.htm 2008 Copa do Brasil a RSSSF]
* ↑ «Amapá State League - List of Champions». RSSSF, 13-04-2014. [Consulta: 1r juliol 2014].
* ↑ (portuguès) Estádio Milton Corrêa (Zerão) a Templos do Futebol

## Enllaços externs

* (portuguès) Trem Desportivo Clube a Arquivo de Clubes Arxivat 2013-01-01 at Archive.is
* (anglès) Trem Desportivo Clube a SoccerWay
# Tolcayuca

Tolcayuca és un municipi de l'estat d'Hidalgo. Tolcayuca és el cap de municipi i principal centre de població d'aquesta municipalitat. Aquest municipi és a la part sud-occidental de l'estat d'Hidalgo. Limita al nord amb el municipi de Zapotlán de Juárez, al sud amb Tizayuca, l'oest amb estat de Mèxic i a l'est amb Cempoala.

## Vegeu també

* Municipis d'Hidalgo

## Referències

* ↑ Monografia municipal de Tolcayuca Arxivat 2017-12-08 a Wayback Machine. (castellà)
# Toledano

Toledano és el nom dels següents personatges:
* Eliezer Toledano (Jerusalem, 1973), general israelià
* Fernando Usero Toledano (Brazatortas, 1984), futbolista castellà que ocupà la posició de migcampista
* Joan Bernet Toledano (Barcelona, 1924 - 2009), dibuixant de còmics català
* Miquel Bernet Toledano (Barcelona, 1921 - 1960), autor de còmics