OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# La Mageta

La capella de la Mageta és una capella del poble de Dorres, a l'Alta Cerdanya, de la Catalunya del Nord.
Està situada a 1.453,9 m alt, a l'extrem de ponent del poble de Dorres, en el nucli de les Arenes. És al capdamunt del carrer de la Mageta.
Es tracta d'una capella petita, de nau única rectangular i sense absis, que és orientat al nord, destacat exteriorment. Està dedicada a la Mare de Déu, sant Marc i sant Pere.

## Referències

* ↑ La Mageta en els ortofotomapes de l'IGN
# Le Tigre se parfume à la dynamite

Le Tigre se parfume à la dynamite és una pel·lícula dirigida per Claude Chabrol el 1965.

## Argument

Noves aventures del Tigre, el cèlebre agent de la D.S.T. Les oficines d'informació pensen que greus trastorns amenacen Guaiana. De seguida, el Tigre va sobre el terreny i descobreix un complot feixista, al capdavant del qual es troba un cert Vermorel. Tanmateix, en la humitat de Guaiana, el Tigre ha de desconfiar sobretot de la misteriosa Paméla.

## Repartiment

* Roger Hanin, El Tigre
* Michel Bouquet, Vermorel
* Margaret Lee, Pamela
* Roger Dumas, Duvet
* Jean-Marc Caffareol, el coronel Pontarlier
* Georges Rigaud, el comandant Damerec
* Micaela Cendali, Sarita Sanchez
* Claude Chabrol, el metge (no surt als crèdits)
* Dodo Assad Bahador, Hanz von Wunchendorf (no surt als crèdits)
* Carlos Casaravilla, Ricardo Sanchez
* Michel Etcheverry (no surt als crèdits)
* Pepe Nieto.
# Le Tonneau des danaïdes

Le Tonneau des danaïdes és un curtmetratge mut francès del 1900 dirigit per Georges Méliès. Va ser estrenat per la Star Film Company de Méliès. Té una duració d'un minut.
La pel·lícula mostra un home fent servir trucs de càmera per omplir un barril amb vuit danaides. Quan totes hi entren, l'home revela que el barril està realment buit i surt de l'habitació. Al final, apareix en un barril, l'agita i s'hi ajup.

## Referències

* ↑ Le Tonneau des danaïdes, csfd.cz
* ↑ Le Tonneau des danaïdes (1900) a allenjohn.over

## Enllaços externs

* Le Tonneau des danaïdes a YouTube
# Labadieville

Labadieville és una població dels Estats Units a l'estat de Louisiana. Segons el cens del 2000 tenia 1.811 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Labadieville tenia 1.811 habitants, 666 habitatges, i 514 famílies. La densitat de població era de 180,2 habitants/km².
Dels 666 habitatges en un 36,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 61,7% hi vivien parelles casades, en un 13,1% dones solteres, i en un 22,7% no eren unitats familiars. En el 18,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,72 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,12.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,5% tenia menys de 18 anys, un 10,3% entre 18 i 24, un 29,3% entre 25 i 44, un 22,6% de 45 a 60 i un 11,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 35 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 89,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 35.417 $ i la renda mediana per família de 43.438 $. Els homes tenien una renda mediana de 34.904 $ mentre que les dones 22.063 $. La renda per capita de la població era de 14.865 $. Entorn del 12,4% de les famílies i el 17,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Labadieville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Labadieville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Laban

Al llibre del Gènesi, capítol vint-i-quatre, Laban (en hebreu לָבָן בן-בְּתוּאֵל Lāvān ben Bethuel) és el germà de Rebeca, l'esposa del patriarca Isaac, i el pare de Lia i Raquel, esposes del patriarca Jacob.
Laban va ser el fill de Betuel i el net de Nahor, germà d'Abraham. Laban vivia a casa del seu pare a Aram-Naharaim (Mesopotàmia) quan un dia van rebre la visita d'un esclau del seu parent Abraham. En arribar a casa seva, l'esclau va explicar-los que el seu amo l'havia enviat a buscar una esposa pel seu fill, ja que la família d'Abraham havia emigrat a Canaan i no volien casar-lo amb una cananea. El servent va quedar-se 10 dies amb ells, on va conèixer la germana de Laban, Rebeca, que li causà una molt bona impressió. Així va ser com Rebeca i una esclava van partir cap a la casa d'Abraham, a Canaan, on va convertir-se en l'esposa d'Isaac.
Laban també es casaria, i del seu matrimoni van néixer-li diversos fills, entre ells:
* Lia
* Raquel
Molts anys després, va presentar-se Jacob, fill d'Isaac i Rebeca, per refugiar-se de la possible venjança del seu germà Esaú per disputes sobre l'herència del seu pare. Laban el va mantenir durant catorze anys de feina que va pagar donant-li en matrimoni les seves filles Lia i Raquel, i Zilpà i Bilhà perquè fossin les seves respectives esclaves.
Amb el temps, Jacob va tenir una família nombrosa i va multiplicar les seves propietats. Aviat van sorgir enveges entre les famílies de Jacob i de Laban i es van enfrontar. Laban va perseguir Jacob durant set dies i, quan es van trobar, es van perdonar i van fer un pacte mutu. A continuació, la família de Jacob va marxar cap a Canaan.

## Referències

* ↑ Gènesi. 24:29
* ↑ Gènesi. 29:16
* ↑ Gènesi. 25:19-20
* ↑ Gènesi. 29:16-17
* ↑ Gènesi. 29:19
* ↑ Gènesi. 31:45
Viccionari
# LabWindows/CVI

El LabWindows/CVI és un entorn de desenvolupament integrat pel llenguatge C enfocat en el desenvolupament de programes de prova, mesura i control mercès a la instrumentació virtual (en anglès, CVI és l'acrònim de C for Virtual Instrumentation). LabWindows/CVI és un producte de l'empresa National Instruments.

## Generalitats

Aquest entorn de desenvolupament integrat funciona sota Windows i també a l'empara d'Unix. Les biblioteques especialitzades en prova, mesura i control de Nacional Instruments són també accessibles per a la programació en C++, C# o Visual Basic mercès aMeasurement Studio.

## Història

És el 1987 quan la primera versió es duia a terme sota l'empara de MS-DOS, llavors s'anomenava tan sols LabWindows. Serà duta seguidament sota Windows i essent reanomenat LabWindows/CVI. La llista de sota indica les versions principals del programa informàtic així com llurs noves funcions:
* 1989: LabWindows 1.0, sota DOS, primera versió pública
* 1991: LabWindows 2.0, sota DOS, ajuda al desenvolupament d'interfícies gràfiques d'usuari
* 1994: LabWindows/CVI 3.0, sota Windows 3.1 i Solaris
* 1995: LabWindows/CVI 3.1, generació automàtica de codi
* 1996: LabWindows/CVI 4.0, major compatibilitat amb els compiladors externs (Microsoft, Borland, Watcom i Symantec)
* 1998: LabWindows/CVI 5.0, compatibilitat VXI i IVI
* 2000: LabWindows/CVI 5.5, llibreries de funciones multitasca
* 2001: LabWindows/CVI 6.0, ActiveX i millora de la interfície gràfica d'usuari
* 2003: LabWindows/CVI 7.0, integració dels workspaces
* 2004: LabWindows/CVI 7.1, terminació automàtica
* 2005: LabWindows/CVI 8.0, nou sistema de desplegament, .NET assemblies
* 2006: LabWindows/CVI 8.1, variables de xarxa, controls gràfics de l'estil Windows
* 2007: LabWindows/CVI 8.5, millora de la gestió del microprocessador multi cor, edició del codi durant el debug, toolkit per a temps real
* 2008: LabWindows/CVI 9.0, gestor de memòria i compilació optimitzada, C ANSI versió 99 (en particular, les array dinàmiques)

## Toolkits

* Real Time: programació per a components dedicats al temps real
* Signal Processing: tractament avançat del senyal
* Vision: tractament de les imatges, reconeixement de formes, OCR
* PID Control: funcions pel control
* SPC: eines de control estadístic dels processos per a Solaris
* Enterprise Connectivity: control estadístic dels processos, comunicació amb les bases de dades i publicació Internet

## Vegeu també

* LabVIEW

## Enllaços externs

* LabWindows/CVI al web de National Instruments
# Leoti

Leoti és una població dels Estats Units a l'estat de Kansas. Segons el cens del 2000 tenia 1.598 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Leoti tenia 1.598 habitants, 634 habitatges, i 452 famílies. La densitat de població era de 467,4 habitants/km².
Dels 634 habitatges en un 34,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 59,5% hi vivien parelles casades, en un 7,3% dones solteres, i en un 28,7% no eren unitats familiars. En el 27,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 13,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,48 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,02.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,7% tenia menys de 18 anys, un 7,9% entre 18 i 24, un 25% entre 25 i 44, un 21% de 45 a 60 i un 18,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 96,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 32.596$ i la renda mediana per família de 41.484$. Els homes tenien una renda mediana de 27.235$ mentre que les dones 17.986$. La renda per capita de la població era de 16.550$. Entorn del 8,8% de les famílies i el 12% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Leoti». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Leoti». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Estació de trens de Dommeldange

L'Estació de trens de Dommeldange (en luxemburguès: Gare Dummeldeng; en francès: Gare de Dommeldange, en alemany: Bahnhof Dommeldingen) és una estació de tren que es troba a Dommeldange, un barri al nord-est de la ciutat de Luxemburg, al sud de Luxemburg. La companyia estatal propietària és Chemins de Fer Luxembourgeois.
L'estació està situada en la línia 10 CFL, que connecta la ciutat de Luxemburg amb el centre i nord del país. És la primera parada cap al nord de l'estació de Luxemburg, que es troba a 4,5 quilòmetres al sud, a l'altre costat de la Ville Haute.

## Servei

Per Dommeldange passa les línies de tren 10 CFL : Regional Express (RE) i Regionalbahn (RB), que realitzen transports entre les estacions de Luxemburg i Diekirch, o Troisvierges, o Gouvy (a Bèlgica).

## Referències

* ↑ «Horaris» (PDF). cfl.lu/. Arxivat de l'original el 2014-12-20. [Consulta: 12 novembre 2015].

## Vegeu també

* Llista d'estacions de trens de Luxemburg

## Enllaços externs

* Dommeldange Arxivat 2014-12-20 a Wayback Machine.
* Gare Dommeldange
| Direcció precedent | Parada precedent | Trens | Trens | Trens | Parada següent | Direcció següent |
| Luxemburg | Luxemburg | | RE Chemins de Fer Luxembourgeois línia 10 CFL | | Walferdange | Troisvierges o Gouvy |
| Luxemburg | Luxemburg | | RB Chemins de Fer Luxembourgeois línia 10 CFL | | Walferdange | Diekirch |
# Estació de trens de Walferdange

L'Estació de trens de Walferdange (en luxemburguès: Gare Walfer; en francès: Gare de Walferdange, en alemany: Bahnhof Walferdingen) és una estació de tren que es troba a Walferdange, al centre de Luxemburg. La companyia estatal propietària és Chemins de Fer Luxembourgeois. L'estació està situada en la línia 10 CFL, que connecta la ciutat de Luxemburg amb el centre i nord del país.
Per Walferdange passen les línies de tren 10 CFL : Regional Express (RE) i Regionalbahn (RB), que connecten les estacions de Luxemburg i Diekirch, o Troisvierges, o Gouvy (a Bèlgica).

## Referències

* ↑ «Walferdange» (en francès, alemany, anglès). CFL. [Consulta: 6 març 2020].
* ↑ «Timetables». Chemins de Fer Luxembourgeois (CFL). [Consulta: 5 març 2020].

## Enllaços externs

* Web amb fotos actuals i històriques de l'estació: «Station / Gare / Bahnhof Walferdange». [Consulta: 6 març 2020].
| Direcció precedent | Parada precedent | Trens | Trens | Trens | Parada següent | Direcció següent |
| Luxemburg | Dommeldange | | RE Chemins de Fer Luxembourgeois línia 10 CFL | | Mersch | Troisvierges o Gouvy |
| Luxemburg | Dommeldange | | RB Chemins de Fer Luxembourgeois línia 10 CFL | | Heisdorf | Diekirch |
# Estació de Nules - la Vilavella

Esquema :
Nules-la Vilavella és una estació de la línia C-6 de la xarxa de Rodalies Renfe de València situada a l'est del nucli urbà de Nules a la comarca de la Plana Baixa de la província de Castelló. L'estació es troba a la línia del Corredor Mediterrani, per la qual cosa passen molts trens de llarg recorregut sense parar.
| Procedència/Destinació | < | Línia | > | Procedència/Destinació |
| Rodalies València de Renfe |||||
| València-Nord | Moncofa | C-6 | Borriana-Les Alqueries | Castelló de la Plana |
| València-Nord | Sagunt¹ | CIVIS | Vila-real¹ | Castelló de la Plana |

## Vegeu també

* Línia 6 (Rodalies València)
* Rodalies València (xarxa ferroviària)
* Renfe Operadora
# Estació de Massanassa

Massanassa és l'estació ferroviària que dona servei al municipi homònim de l'Horta Sud. Forma part de les línies C-1 i C-2 de rodalies València, operades per Renfe. Compta també amb alguns serveis de mitjana distància. En 2007 es va fer un pas subterrani per a creuar les vies, i a principis de la dècada de 2010 es van portar a terme obres per a eliminar barreres arquitectòniques.
L'estació es troba en el punt quilomètric 106,1 de la línia fèrria d'ample ibèric que uneix Madrid amb València, a 11,6 metres d'altitud.
Els trens de rodalies de les línies C-1 i C-2 són els únics a fer parada en l'estació. Ho fan amb una freqüència mínima de 15 minuts.
Algunes de les línies que uneixen València amb Alcoi fan parada a Massanassa.
| Línia MD | Trens | Origen/Destinació | Destinació/Origen |
| 47 | Regional | València | Alcoi |

## Referències

* ↑ «Massanassa abre un paso inferior en su estaci�n para cruzar las v�as. lasprovincias.es». www.lasprovincias.es. [Consulta: 18 setembre 2016].
* ↑ «L'Informatiu: Exigeixen la supressió de les barreres arquitectòniques a lestació de tren». www.linformatiu.com. [Consulta: 18 setembre 2016].
* ↑ «Xarxa ferroviària espanyola». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 18 setembre 2016].

## Enllaços externs

* Rodalies València a la web de Renfe
* Mitjana Distància València a la web de Renfe.
# Layer-de-la-Haye

Layer-de-la-Haye és una localitat situada al comtat d'Essex, a Anglaterra (Regne Unit), amb una població estimada a mitjan 2016 de 1.675 habitants.
Està situada al sud-est de la regió Est d'Anglaterra, al nord-est de Londres, i a poca distància de la ciutat de Chelmsford —la capital del comtat— i de la costa de la mar del Nord.

## Referències

* ↑ Citypopulation.de Estadístiques del comtat de Essex. Consultat el 12 de juliol de 2018.
# Layana

Layana és un municipi d'Aragó situat a la província de Saragossa i enquadrat a la comarca de Las Cinco Villas.
# Laia Balcells i Ventura

Laia Balcells i Ventura (Granollers, 1980) és una politòloga catalana, actualment Catedràtica de Ciència Política i Resolució de Conflictes a la Universitat de Georgetown a Washington.

## Trajectòria

Llicenciada en Ciències Polítiques i de l'Administració de la Universitat Pompeu Fabra (amb Premi Extraordinari, 2002), Doctora per Yale University (2010), ha estat professora a Duke University (2012-2017) i investigadora Niehaus a la Universitat de Princeton (2015-16), És professora a la Universitat de Georgetown des de l'agost del 2017, on va ser promocionada a Catedràtica l'agost del 2023.
Va escriure el llibre Rivalry and Revenge. The Politics of Violence during Civil War (2017), basat en la investigació de la seva tesi doctoral. El llibre va sortir publicat en castellà l'any 2021, editat per l'Institut Català Internacional per la Pau i Edicions Bellaterra.
Va completar el doctorat en cinc anys a Yale, amb una tesi doctoral titulada "Behind the Frontlines: identity, competition, and violence in civil wars." Ha publicat més de trenta articles en revistes d'investigació i la seva recerca ha estat àmpliament citada.
Col·labora esporàdicament amb diversos mitjans de comunicació catalans, com per exemple Nació Digital, Ara i TV3. També ha escrit per la prestigiosa revista de relacions internacionals Foreign Affairs, així com per Foreign Policy i el Washington Post.
Viu a Washington, DC, amb la seva parella i els seus dos fills.

## Referències

* ↑ «https://twitter.com/laiabalcells/status/1719148951482384885». [Consulta: 31 octubre 2023].
* ↑ Rivalry and revenge : the politics of violence during civil war (en anglès). Cambridge: Cambridge University Press, 2017, p. 284. ISBN 9781107118690.
* ↑ «Colección "Paz y Seguridad"» (en espanyol europeu). [Consulta: 26 octubre 2020].
* ↑ «Detail: Behind the frontlines: identity, competition, and violence in civil wars. Library». [Consulta: 26 octubre 2020].
* ↑ «Articles d'opinió de Laia Balcells». NacióDigital. [Consulta: 27 setembre 2019].
* ↑ Balcells, Laia «El currículum d'Elsa Artadi». Ara, 12-02-2018.
* ↑ «Laia Balcells» (en anglès), 27-11-2019. [Consulta: 26 octubre 2020].
* ↑ «Laia Balcells – Foreign Policy» (en anglès americà). [Consulta: 26 octubre 2020].
* ↑ Miró, Quim. «Laia Balcells: "L'obstacle principal entre Catalunya i Espanya és l'asimetria de poder"», 31-07-2020. [Consulta: 26 octubre 2020].
# Laia Altarriba i Piguillem

Laia Altarriba i Piguillem (Barcelona, 1975) és una periodista i activista catalana. És professora col·laboradora dels Estudis de Ciències de la Informació i de la Comunicació de la Universitat Oberta de Catalunya (UOC).
Com a periodista, va ser membre fundadora i directora del diari Jornada, és sòcia del Grup de Periodistes Ramon Barnils, del qual en va ser vicepresidenta entre 2011 i 2012,. Ha publicat articles a plataformes i mitjans com Mèdia.cat, Espai Fàbrica, el Diari Ara, Crític, L'Accent, Diagonal, o Gara.
Com a activista, és militant d'Endavant i va ser membre del secretariat nacional de la CUP entre 2012 i 2016.

## Obres

* Vint i Ramon Barnils (Edicions Dau, 2013)

## Referències

* ↑ «Laia Altarriba: ‘Per cobrir l'actualitat als Països Catalans ens hem d'apropar a la vida de les persones a partir de situacions compartides'» (en catalan). [Consulta: 8 gener 2019].
* ↑ «Qui Som - Jornada», 02-10-2018. Arxivat de l'original el 2018-10-02. [Consulta: 8 gener 2019].
* ↑ «Laia Altarriba participa en la I Jornada Comunicació i Independència en representació del GPRB», 11-05-2008. [Consulta: 8 gener 2019].
* ↑ «Grup de Periodistes Ramon Barnils | Qui som?», 22-09-2012. Arxivat de l'original el 2012-09-22. [Consulta: 8 gener 2019].
* ↑ «Laia Altarriba i Piguillem, Autor a Media.cat - Observatori crític dels mitjans». [Consulta: 8 gener 2019].
* ↑ «Laia Altarriba – Espai Fàbrica». Arxivat de l'original el 2019-01-08. [Consulta: 8 gener 2019].
* ↑ «Guerra de xifres negatives entre 'El País' i 'El Mundo'», 30-11-2010. [Consulta: 8 gener 2019].
* ↑ «BEI: la 'fàbrica' de dirigents del moviment sobiranista». [Consulta: 8 gener 2019].
* ↑ «24 hores d'un refugiat a l'illa dels salvavides». [Consulta: 8 gener 2019].
* ↑ «Engolits pel circ mediàtic? | L'Accent - Informació i comunicació popular dels Països Catalans». [Consulta: 8 gener 2019].
* ↑ «Periódico Diagonal». [Consulta: 8 gener 2019].
* ↑ Liste, Ana González «Los 15 de la CUP que decidirán el futuro de Mas» (en castellà). El País [Madrid], 31-10-2015. ISSN: 1134-6582.
* ↑ NacióDigital. «Laia Altarriba i Artur Rubinat, al secretariat nacional de la CUP | NacióDigital». Arxivat de l'original el 2019-01-08. [Consulta: 8 gener 2019].
* ↑ NacióDigital. «L'esquerra anticapitalista impulsa un diari en paper: es dirà «Jornada» | NacióDigital». Arxivat de l'original el 2019-01-08. [Consulta: 8 gener 2019].
* ↑ BARCELONA, FERRAN IMEDIO. «Barnils calidoscòpic», 12-11-2013. [Consulta: 8 gener 2019].
# Laia Bonet Rull

Laia Bonet Rull (Valls, 2 de gener de 1972) és una política catalana, membre del Partit dels Socialistes de Catalunya i tinent alcalde de l'Ajuntament de Barcelona des de 2023.

## Trajectòria

Llicenciada en Dret per la Universitat Pompeu Fabra el 1994, ha treballat com a professora a la UPF i a la Universitat Ramon Llull. Com a política, el 2004 va començar a treballar com a assessora jurídica del grup socialista del Parlament, càrrec que mantindria fins al 2006. El 2007 fou nomenada secretària del Govern de la Generalitat, fins que el 2010 fou escollida diputada al Parlament de Catalunya durant la IX legislatura, entre 2010 i 2012. Exercí de portaveu adjunta primera del grup parlamentari socialista.
El gener de 2014 va anunciar que abandonava l'executiva del partit. Va presentar-se a les primàries obertes del PSC per a escollir el cap de llista socialista de Barcelona per a les eleccions municipals de 2015 que va guanyar Jaume Collboni i Cuadrado, i entre 2015 i 2019 treballà a Aigües del Ter-Llobregat com a directora adjunta al president, per dur a terme les relacions institucionals.
Després de les eleccions de 2019 va servir com a tercera tinenta d’alcaldia a l'Ajuntament de Barcelona, encarregada de l'Agenda 2030, Transició Digital, Esports i Coordinació Territorial i Metropolitana. Quan Jaume Collboni va sortir de l'executiu el gener del 2023, va assumir també la direcció de l’àrea d’Economia, Treball, Competitivitat i Hisenda.
Després de les eleccions municipals de 2023 fou nomenada regidora del Districte de Gràcia per al mandat 2023-2027 i primera tinenta d’alcaldia, a l’Àrea d’Ecologia, Urbanisme, Infraestructures, Mobilitat, Espai Públic i Habitatge. També presideix els instituts municipals de l’Habitatge i Rehabilitació, Paisatge Urbà i la Qualitat de Vida, Parcs i Jardins i Urbanisme, i també la Fundació Mies Van der Rohe.

## Referències

* ↑ Currículum
* ↑ «Laia Bonet Rull». Casa Asia. [Consulta: desembre 2021].
* ↑ "Laia Bonet Rull". Arxivat 2016-06-30 a Wayback Machine. upf.edu. Consulta 5 de maig 2016.
* ↑ «Laia Bonet demana perdó per no haver guanyat les primàries del PSC de Barcelona». Ara, 11-04-2014. [Consulta: 20 febrer 2015].
* ↑ «Laia Bonet fitxa per Aigües Ter Llobregat». El Singular, 19-02-2015. Arxivat de l'original el 2015-06-27. [Consulta: 20 febrer 2015].
* ↑ «Laia Bonet, nova regidora de Gràcia». [Consulta: 30 juliol 2023].

## Enllaços externs

* Laia Bonet
# Laia Fernàndez Puigbó

Laia Fernàndez Puigbó (Moià, 15 de gener de 1980) és una judoka catalana.
Cinturó negre de sisè dan, essent l'única catalana en assolir aquest grau, es formà al Centre de Tecnificació de Judo del Bages. Ha competit amb el Club Judo Moià, el Club Esport 7 i el Club Judo Santpedor. Guanyà nou campionats de Catalunya entre 1996 i 2011. Per altra banda, ha dirigit l’equip català cadet (2003-10) de la Federació Catalana de Judo i Disciplines Associades entre 2003 i 2010, i és entrenadora del Club Judo Santpedor.

## Palmarès

* 9 Campionats de Catalunya de judo
** 2 en categoria de 48 Kg (1996, 1997)
** 2 en categoria de 52 Kg (2000, 2001)
** 3 en categoria de 57 Kg (2002, 2004, 2011)
** 2 en categoria de 63 Kg (2007, 2008)

## Referències

* ↑ «Laia Fernández Puigbó». Enciclopèdia de l'esport català. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Rojo, Joan. «Persones que fan llum, dones que marquen fites». Regió 7, 31-12-2021. [Consulta: 2 setembre 2023].

## Enllaços externs

* Fitxa de Laia Fernàndez Puigbó - JudoInside