OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Paleta de Tehenu

La paleta de Tehenu també coneguda com a paleta de les Ciutat, paleta del botí libi, paleta del tribut libi, paleta del setge, paleta de Tjehenu és una paleta cosmètica d'època predinàstica egípcia (c. 3200 a 3000 aC) o Naqada III en què es presenta una batalla en la qual es conquereixen ciutats que han estat identificades com a ciutats líbies. Es creu que els libis, anomenats tehenu pels egipcis i antecessors dels amazics, poblaven en aquells temps fins a la part occidental del Delta. A la paleta, apareixen alguns noms de sobirans predinàstics egipcis, en opinió de Dreyer. La paleta es va trobar a Abidos, Egipte.
La paleta està feta d'esquist i fa 19 cm de llarg i 22 cm d'ample. Situat a la sala 43 de la planta baixa del Museu Egipci, El Caire, el seu número de Journal d'Entrée és JE27434 i el seu número de catàleg general és CG14238.

## Referències

* ↑ Lloyd, Alan B. A Companion to Ancient Egypt (en anglès). John Wiley & Sons, 2010-05-06, p. 841. ISBN 978-1-4443-2006-0.
* ↑ Shaw, Ian; Bloxam, Elizabeth. The Oxford Handbook of Egyptology (en anglès). Oxford University Press, 2020-05-11, p. 496. ISBN 978-0-19-927187-0.
* ↑ Mendoza, Barbara. Artifacts from Ancient Egypt (en anglès). ABC-CLIO, 2017-10-05, p. 10. ISBN 978-1-4408-4401-0.
* 1 2 3 4 El-Shahawy, Abeer; al-Miṣrī, Matḥaf. The Egyptian Museum in Cairo (en anglès). American Univ in Cairo Press, 2005, p. 20. ISBN 978-977-17-2183-3.
* ↑ «Egyptian antiquite: reverse of the palette of Djehenou (or Tehenu, or palette of cities), Libyan palette or palette of the foundation of cities in grauwacke, carved of reliefs on the front and back: representation of a group of oxen, a group of donkeys, a group of beliers and trees. Relief on stone from Abydos. The beginning of the dynastic period (34th century BC). Cairo, Museum of Egypt» (en anglès). bridgemanimages.com. [Consulta: 9 octubre 2022].
# Orchard City

Orchard City és una població dels Estats Units a l'estat de Colorado. Segons el cens del 2000 tenia 2.880 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Orchard City tenia 2.880 habitants, 1.154 habitatges, i 880 famílies. La densitat de població era de 97,5 habitants per km².
Dels 1.154 habitatges en un 25,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 67,3% hi vivien parelles casades, en un 6,2% dones solteres, i en un 23,7% no eren unitats familiars. En el 20,9% dels habitatges hi vivien persones soles l'11,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,41 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,78.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 21,3% tenia menys de 18 anys, un 4,9% entre 18 i 24, un 19,7% entre 25 i 44, un 26,8% de 45 a 60 i un 27,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 48 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 93,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 35.915 $ i la renda mediana per família de 40.257 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.938 $ mentre que les dones 20.179 $. La renda per capita de la població era de 17.636 $. Entorn del 5,5% de les famílies i el 9,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Orchard City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 1r agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Orchard City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 1r agost 2010].
# Palombara Sabina

Palombara Sabina és una comune italiana de la regió del Laci, província de Roma, amb 10.639 habitants. S'estén per una àrea de 75 km², tenint una densitat de població de 142 hab/km². Limita amb Guidonia Montecelio, Mentana, Monteflavio, Montelibretti, Monterotondo, Moricone, San Polo dei Cavalieri i Sant'Angelo Romano.

## Referències

* ↑ «Statistiche demografiche ISTAT» (en italià). Dato istat.
* ↑ «Popolazione residente al 31 dicembre 2010» (en italià). Dato istat.
* ↑ «Istituto Nazionale di Statistica» (en italià). Statistiche I.Stat.
# Palombaro

Palombaro és una localitat de 1.146 habitants de la província de Chieti: forma part de la Comunità Montana della Maielletta.

## Evolució demogràfica

* Gràfica d'evolució de Palombaro entre 1861 i 2001
# Palomera (Conca)

Palomera és un municipi de la província de Conca, a la comunitat autònoma de Castella-La Manxa.
Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 156 | 172 | 163 | 189 |

## Referències

* ↑ «Provincia de Guadalajara (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 5 març 2021].
# Palomeras Sureste

Palomeras Sureste és un barri del districte de Puente de Vallecas, a Madrid. Té una superfície de 311,99 hectàrees i una població de 43.894 habitants (2009). Limita al nord amb Fontarrón i Pavones (Moratalaz), al sud i oest amb Palomeras Bajas i Portazgo, a l'est amb Santa Eugenia i el nucli antic de Vallecas. Està delimitat al nord per l'Avinguda del Mediterraneo, al sud amb les vies de ferrocarril Barcelona-Madrid, a l'oest per l'avinguda de Pablo Neruda i a l'est per l'Avinguda de la Democracia.

## Enllaços externs

* Ortofoto del districte amb els límits de cada barri
* Districtes de Madrid
# IN-SO

* Estratègies del crim organitzat
* VI-SO
* IN-SO
* IN-LE i VI-LE
* EL-LE
És el terme amb què la Europol (i per extensió totes les policies europees) denomina aquell tipus d'estratègies o comportaments dels grups criminals que es caracteritzen per exercir una forta influència sobre la societat (IN-SO). Prové del terme anglès influence against society. L'estratègia que utilitzen els grups criminals també serveix a l'Europol per classificar-los.

## Característiques
### L'estratègia de la influència institucional

Els grups criminals amb una estratègia d'actuació IN-SO tenen una gran capacitat d'impacte sobre un gran nombre de persones. La seva activitat afecta tanta gent perquè corrompen alts representants dels municipis i/o dels governs per desviar fons públics o per manipular decisions d'interès general. Sovint el nivell de criminalitat d'aquests grups és tan alt que també exerceixen de manera combinada les estratègies IN-LE i VI-LE, i tampoc és rar l'ús de l'estratègia VI-SO. En tots aquests casos el nivell d'influència en les economies i les societat locals és també molt alt. En són un exemple clar alguns dels grups del hub criminal del sud d'Europeu, però a una escala més petita aquesta és una amenaça que afecta molts estats membres de la Unió Europea. Es tracta, en definitiva, de la corrupció impulsada des dels grups criminals organitzats.

### L'estratègia del control d'una comunitat

Una estratègia IN-SO diferent és la que es basa a controlar a tots nivells una petita comunitat que visqui aïllada de la resta de la societat. Els grups criminals poden fàcilment esdevenir referents per a aquestes comunitats proporcionant-los allò de què manquen desesperadament, a canvi de mantenir situacions d'explotació o la proximitat amb el crim organitzat. Molt sovint es tracta de comunitats d'immigrants majoritàriament en situació il·legal i en condicions que no afavoreixen gens la seva integració social al país on són.
Són els casos, per exemple, dels petits barris xinesos d'algunes ciutats italianes controlats econòmicament i socialment per grups criminals també xinesos; o l'explotació financera al Regne Unit a través del control de les remeses; o l'explotació laboral en tallers il·legals d'aquesta mateixa comunitat per aquests mateixos grups criminals detectada a França i Catalunya. També són coneguts els locutoris de transferències bancàries regentats per nigerians a Itàlia que supervisen les remeses dels seus compatriotes i en cobren taxes abusives. En general, però, l'activitat criminal principal d'aquests grups és l'explotació laboral: A Grècia hi ha algunes xarxes pakistaneses que proporcionen treball del mercat negre a la immigració il·legal, i el mateix fan algunes xarxes de kurds també a Grècia i a Alemanya, o de marroquins i pakistanesos a Espanya i al Regne Unit, o d'ucraïnesos a la Txèquia, o romanesos altre cop a Itàlia i Espanya.

## Notes

* 1 2 3 4 Avaluació de les amenaces del crim organitzat 2009 Arxivat 2010-10-26 a Wayback Machine., informe anual sobre el crim organitzat a Europa: pp. 41-43 (anglès).
# Flers (Somme)

Flers és un municipi francès situat al departament del Somme i a la regió dels Alts de França. L'any 2007 tenia 159 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Flers era de 159 persones. Hi havia 68 famílies de les quals 20 eren unipersonals (8 homes vivint sols i 12 dones vivint soles), 20 parelles sense fills i 28 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 81 habitatges, 67 eren l'habitatge principal de la família, 5 eren segones residències i 9 estaven desocupats. 80 eren cases i 1 era un apartament. Dels 67 habitatges principals, 61 estaven ocupats pels seus propietaris i 6 estaven llogats i ocupats pels llogaters; 1 tenia una cambra, 1 en tenia dues, 14 en tenien tres, 12 en tenien quatre i 39 en tenien cinc o més. 59 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 29 habitatges hi havia un automòbil i a 28 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Flers el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 8 | 75 a 79 | 4 |
| 8 | 70 a 74 | 4 |
| 0 | 65 a 69 | 12 |
| 0 | 60 a 64 | 4 |
| 8 | 55 a 59 | 8 |
| 0 | 50 a 54 | 4 |
| 4 | 45 a 49 | 4 |
| 4 | 40 a 44 | 4 |
| 4 | 35 a 39 | 4 |
| 8 | 30 a 34 | 8 |
| 4 | 25 a 29 | 0 |
| 4 | 20 a 24 | 4 |
| 8 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 8 |
| 0 | 5 a 9 | 4 |
| 4 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 92 persones, 65 eren actives i 27 eren inactives. De les 65 persones actives 60 estaven ocupades (35 homes i 25 dones) i 5 estaven aturades (1 home i 4 dones). De les 27 persones inactives 10 estaven jubilades, 5 estaven estudiant i 12 estaven classificades com a «altres inactius».

### Ingressos

El 2009 a Flers hi havia 73 unitats fiscals que integraven 183 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 16.125 €.

### Activitats econòmiques

Dels 2 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de comerç i reparació d'automòbils i 1 d'una empresa de transport.
L'any 2000 a Flers hi havia 6 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 570 hectàrees.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Revenus fiscaux des ménages en 2008
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Exploitations agricoles
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Flers a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Flers a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# CCC

* No s'ha de confondre amb CCCC o CC.
CCC té els següents significats:
* Capital de la Cultura Catalana
* Codi Civil de Catalunya
* Codi Compte Client
* Complement circumstancial de causa
* Confederació de Comerç de Catalunya
* Congrés de Cultura Catalana
* Cosmologia Cíclica Conforme
* Centre de Computació de Corea
# CC

CC o cc té els següents significats:
* Política:
** Coalició Canària, un partit polític.
** CC (Catalunya), grup de resistència catalanista dels anys 1950.
* Empreses: Creative Commons, que proporciona llicències per a programari lliure. O Xiaomi amb la seva submarca : CC
* Documents: Còpia en carbó, especialment en correu electrònic.
* Gramàtica: Complement circumstancial
* cc, abreviatura de centímetre cúbic.
Viccionari
# CMO

CMO té els següents significats:
* Organització Meteorològica del Carib (del seu nom en anglès Caribbean Meteorological Organisation), servei d'informació de meteorologia, depenent de la Comunitat del Carib
* Director de màrqueting (del nom en anglès Chief Marketing Officer), màxim responsable de l'àrea de màrqueting d'una empresa
* Collateralized mortgage obligation, valor financer similar a l'obligació de deute garantida
* .cmo també és l'extensió dels fitxers objectes compilats amb llenguatge de programació OCaml
* CMO també és el codi UCI del CarmioOro-NGC, equip de ciclisme professional històric europeu
# CMR

CMR té els següents significats:
* Conferència Mundial de Radiocomunicacions, reunió periòdica sobre l'ús de l'espectre radioelèctric, organitzada per la Unió Internacional de Telecomunicacions
* Copa del Món de Rugbi, màxima competició de seleccions de rugbi a 15
* Cash Money Records, discogràfica amb seu a Nova Orleans, sucursal d'Universal Records
* Century Media Records, discogràfica independent dedicada al Heavy metal
* Clinical Microbiology Reviews, revista científica nord-americana especialitzada en microbiologia i immunologia
* Convenció CMR (del nom en francès Convention des Marchandises par Route), convenció de les Nacions Unides sobre transport internacional per carretera
* Magnetoresistència colossal (del seu nom en anglès Colossal Magnetoresistance), forma de magnetoresistència intensa que presenten alguns materials com la manganita
* Cancerigen, mutagen i reprotòxic, categoria de substàncies perilloses pels seus efectes a llarg termini, segons la Directiva 67/548/CEE de la Unió Europea
# Fusell d'assalt M4

El fusell d'assalt M4 (en anglès: M4 Carbine) és una família de fusells d'assalt automàtics en versió carrabina, derivats de l'M16, fabricats per l'empresa Colt dels Estats Units. És l'arma principal d'infanteria estàndard de l'Exèrcit dels Estats Units i acabarà substituint a l'M16. També és utilitzada per algunes unitats policials d'elit, com els SWAT. L'M4A1 sol tenir un paper rellevant en les diferents operacions de combat, havent estat dissenyat per al combat en espais tancats, tripulacions d'unitats mòbils i aèries, paracaigudistes i operacions militars especials.

## Característiques

Es tracta d'una versió carrabina del fusell d'assalt M-16, de punteria més precisa, que utilitza munició 5,56 x 45 mm OTAN amb un carregador de 30 projectils. És més maniobrable en combat a curta distància, en ser més compacte i àgil causa de la seva mida. En comparació, el canó i guardamans són més curts i la culata és telescòpica. Amb la culata recollida mesura 757 mm, 81 mm menys que el fusell M16. Carregat amb munició pesa 3,1 kg. L'M4 és el successor modern del CAR-15, que després va ser oficialment rebatejat com a XM117.
La versió M4A1 incorpora rails Picatinny per adaptar tot tipus d'accessoris, com ara mires telescòpiques, espiells de ferro, llançagranades, agafador frontal vertical, sistema làser AN/PAQ-4, llums tàctiques, il·luminadors d'infrarojos i mires de visió nocturna, amb aquests detalls queda molt més clar que és més eficaç per tàctiques especialitzades i combat urbà. Comparteix un 80% de peces internes amb l'M16.
Hi ha denúncies d'alguns soldats nord-americans sobre la menor capacitat del cartutx calibre 5,56 mm OTAN en comparació amb el 7,62 x 39 mm d'origen soviètic i tuilitzat en l'AK-47.

## Referències

* ↑ M4 5.56mm Carbine Technical Specifications Arxivat 2014-02-21 a Wayback Machine.. Colt.
* ↑ «Small Arms–Individual Weapons», 03-11-2010. [Consulta: 8 novembre 2010].
# Cala Santandria

La Cala de Santandria està situada a l'illa de Menorca i concretament a l'est del municipi de Ciutadella de Menorca.
Està situada a quatre quilòmetres de Ciutadella, entre Caleta d'en Gorries i Cala Blanca, i junt a la urbanització homònima. Cal destacar que a la seua rodalia existeixen unes coves prehistòriques.

## Descripció

Aquesta màniga de mar (de dos hectòmetres d'amplada a la seva entrada per set de llargada i localitzada a 3,5 milles marines de Cap d'Artrutx) es caracteritza per tenir unes dimensions moderades, una afluència alta de banyistes locals i turistes, un talús d'arena, una exposició als vents de component oest, nord-oest, una brisa lleugera, una aigua tranquil·la i neta, un pendent suau i no tenir barreres arquitectòniques.
Les condicions marines i subaquàtiques són aptes per al fondeig d'embarcacions de qualsevol llargària d'eslora. Aquesta màniga de mar es troba "al paire" dels corrents eòlics de l'oest, encara que ben resguardada de la resta de masses d'aire, posseeix un llit marí arenós, i manca de baixos perillosos i inclús es pot varar a prop de la vorera. Aquesta costa meridional de Menorca es distingeix per la seva irregularitat, albergant els seus entrants i sortints una gran fauna i flora submarina, la qual cosa provoca una concentració de barques pescant.

## Toponímia

Conta la llegenda que el seu topònim es deu a un captiu cristià. Aquest presoner, ferit de mort, després de batejar a la filla d'un capità moro, va anomenar a aquest racó costaner com Sancte Andrea.

## Accés

L'accés per carretera és senzill seguint les indicacions viàries i els desviaments. El vehicle particular es podrà estacionar gratuïtament pels voltants. També es pot arribar mitjançant transport públic. Si la platja disposa de servei de socorristes estau obligats a seguir les indicacions de les banderes.

## Referències

* ↑ «Cala Santandria». illesbalears.travel. [Consulta: 12 setembre 2018].
* 1 2 «Platja de Santandria». platgesdebalears.com. Arxivat de l'original el 12 de setembre 2018. [Consulta: 12 setembre 2018].
# Campionat britànic de trial 2011

La temporada de 2011 del Campionat britànic de trial fou la 61a edició d'aquest campionat, organitzat per l'ACU. El calendari oficial constava de 8 proves puntuables, celebrades entre el 6 de març i el 2 d'octubre.

## Classificació final

| Posició | Pilot | Motocicleta | Punts |
| 1 | James Dabill | Beta | 151 |
| 2 | Michael Brown | Gas Gas | 145 |
| 3 | Sam Haslam | Gas Gas | 97 |
| 4 | Ross Danby | Gas Gas | 96 |
| 5 | Jonathan Richardson | Sherco | 85 |
| 6 | Ben Morphett | Sherco | 60 |
| 7 | Alexz Wigg | Sherco | 56 |
| 8 | Jack Challoner | Beta | 56 |
| 9 | George Morton | Beta | 42 |
| 10 | Craig Robinson | Gas Gas | 28 |

## Referències

* «Great Britain - 2011» (en anglès). trialonline.org. [Consulta: 19 març 2023].
# Ca Claravalls

L'edifici al carrer Anselm Clavé, 33, conegut com a Ca Claravalls, és una obra modernista de Valls (Alt Camp) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici entre mitgeres, de planta baixa i tres pisos. Respon a les característiques del tipus de Modernisme que combina el maó vist amb l'arrebossat i la ceràmica i el ferro a la façana. A la planta baixa hi ha dues portes. Als dos primers pisos s'obren balcons amb barana de ferro colat, rectangulars, a la primera planta, i sostinguts per arcs superposats de maó a la segona. El tercer pis, que connecta amb l'acabament superior de la façana, ofereix un aspecte dentat comú el Modernisme d'inspiració medieval. És de maó, material que ressegueix també la línia de la façana, els marcs de les portes i alguns brancals i llindes dels balcons. La ceràmica hi és aplicada aïlladament.

## Història

Edifici construït l'any 1916, segons consta en una inscripció de la façana. Fou projectat per l'arquitecte vallenc Cèsar Martinell, i des del seu inici, ha complert la funció de casa per a habitatges.

## Referències

* ↑ «Ca Claravalls». Cases singulars. Ajuntament de Valls. [Consulta: 22 abril 2018].
* 1 2 «Edifici al carrer Anselm Clavé, 33». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 13 novembre 2017].

## Enllaços externs

* «Edifici al carrer Anselm Clavé, 33». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
# Ca la Sila

Ca la Sila és un edifici del municipi de Vilassar de Mar (Maresme) que forma part de l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És un edifici civil de grans dimensions, de planta baixa i dos pisos. Cobert per una teulada de dues vessants amb el carener paral·lel a la façana. El seu interès recau fonamentalment a la façana frontal, on es poden diferenciar dues etapes: una primera en què es realitzà l'edifici amb les obertures que presenten els brancals i les llindes de pedra, i una segona en què es realitzaren les altres obertures i es decoraren amb un guardapols de tipus historicista. Destaca el finestral de la planta baixa, geminat amb dues columnetes molt fines que juntament amb el guardapols conopial accentua l'aire historicista medieval. L'edifici està adossat per la banda dreta, té un petit pati frontal i una gran eixida posterior.

## Referències

* 1 2 «Ca la Sila». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 19 març 2015].
# Fuzhou

Fuzhou (en xinès: 福州, pinyin: Fúzhōu, transcripció antiga: Foochow) és la capital de la província de Fujian a la República Popular de la Xina. És, a més, la major ciutat de la província i la més industrialitzada. Està situada a la costa del Mar de la Xina, a la vora del riu Minjiang. Té una població de gairebé sis milions d'habitants.
La data exacta de la fundació de la ciutat és incerta, encara que se sap que va esdevenir ciutat al segle vi. Va guanyar importància a partir de la dinastia Song, quan es va utilitzar el port per comerciar. Destaquen també el temple Hualin i les pagodes blanca (Bai Ta) i negra (Wu Ta).
Fuzhou és també coneguda com la ciutat dels banians pels nombrosos arbres subtropicals plantats al voltant de la ciutat des de la dinastia Song. A causa de la proximitat de la proximitat de Fuzhou a Taiwan, moltes de les inversions entre els dos han fet Fuzhou una de les ciutats més pròsperes de la Xina.
A la dècada de 1980, a Fuzhou hi havia cinc districtes, però a causa de l'augment de la població ara s'hi ha afegit un districte més. Ara hi viuen aproximadament 7 milions de persones.
Amb l'augment de la població es varen construir més escoles i les universitats es varen especialitzar en certes professions com ara agricultura, tecnologia i medicina.
Pel que fa al turisme, Fuzhou té molts temples que es poden visitar durant tot l'any. Alguns d'aquests temples es remunten fins al 527 dC i estan plens d'objectes antics. Un altre atractiu és el Llac de l'Oest, que és un llac artificial construït el 282 dC.