OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Collada de la Tartera

La Collada de la Tartera és una collada del Massís del Canigó, a 1.984,7 metres d'altitud, en el límit dels termes comunals d'Estoer i de Vallmanya, tots dos de la comarca del Conflent,a la Catalunya del Nord. Està situada a la Serra de la Muntanya, al nord-oest de la comuna de Vallmanya i al sud de la d'Estoer, a la carena que separa els dos termes. És a prop al sud-oest del Ras de Prat Cabrera, al sud-est de la Serra del Roc de l'Escala. Hi passa el camí de gran recorregut GR 10.

## Referències

* ↑ La Collada de la Tartera en els ortofotomapes de l'IGN
# Corriol de Madagascar

El corriol de Madagascar (Anarhynchus thoracicus) és una espècie d'ocell de la família dels caràdrids (Charadriidae) que habita les costes del sud-oest de Madagascar i antany també les del sud-est.

## Referències

* ↑ «Corriol de Madagascar». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 24 març2024].
# Corpinnat

Corpinnat és una marca col·lectiva de la Unió Europea creada per l'Associació de Viticultors i Elaborador Corpinnat (AVEC), l'abril de 2018. La marca aplega cellers productors de vins escumosos de qualitat i va néixer per distingir els escumosos elaborats per mètode tradicional al cor del Penedès. Els fundadors volen diferenciar-se dels productes de massa i promoure la viticultura sostenible amb varietats autòctones.

## Història

Als sis cellers fundadors, es van afegir a més Mas Candí, Huguet-Can Feixes, Júlia Bernet i Can Descregut i van decidir el gener de 2019 d'abandonar la denominació d'origen Cava. Col·laboren amb la Denominació d'Origen Penedès, des de la secció d'escumosos Clàssic Penedès, per una nova denominació d'origen de vins escumosos del Penedès. Es van distanciar de la política de baix preus dels tres grans grups del cava industrial, que «posa en perill el futur de centenars de famílies i del territori».
Els 11 cellers representats per aquesta marca van facturar el 2022 prop de 26 milions d’euros, comercialitzant, 2,43 milions d'ampolles.

## Criteris

L'ús de la marca Corpinnat se circumscriu a cellers elaboradors de vi escumós que cultiven les vinyes dins de la delimitació territorial establerta per l'AVEC i que compleixen els compromisos per raó social recollits al reglament d'ús:
* Collita manual
* Viticultura ecològica certificada pel Consell Català de la Producció Agrària Ecològica.
* Utilització de varietats històriques de la regió vitivinícola del Penedès.
* Vinificació íntegra a la propietat.
* Criances en ampolla superiors a 18 mesos.
* Contractes de llarga durada i preu mínim garantit al viticultor per als cellers que adquireixin raïm a tercers.
El reglament d'ús de Corpinnat delimita la producció dels vins escumosos un territori que abraça una superfície de 997 quilòmetres quadrats i que inclou 46 municipis de les següents comarques: Alt Penedès, Baix Penedès, Garraf. Alt Camp, Tarragonès, Baix Llobregat i Anoia.

## Referències

* ↑ Morell, C. «Neix la marca europea Corpinnat per distingir els escumosos fets al Penedès». El Punt Avui, 11-04-2018.
* ↑ «Els nou cellers de Corpinnat abandonen la DO Cava». El Punt Avui, 31-01-2019.
* ↑ Morrell, Cati «Corpinnat i la DO Penedès cusen aliances de futur». El Punt Avui, 09-09-2019, pàg. 18.
* ↑ «Corpinnat fa costat als viticultors i situa el preu del raïm a 0,65 euros/kg». El Món, 20-08-2019. Arxivat de l'original el 2019-12-27 [Consulta: 9 setembre 2019]. Arxivat 2019-12-27 a Wayback Machine.
* ↑ Casas, Josep Maria. «Els plans de Corpinnat per liderar el cava de qualitat». Via Empresa, 01-04-2023. [Consulta: 4 maig 2023].
* ↑ «Neix Corpinnat, la marca per distingir els grans escumosos elaborats al Penedès». Nació Digital, 10-04-2018.
* ↑ Borràs Pascual, Óscar. «Territori Corpinnat», 01-04-2018. Arxivat de l'original el 2019-12-28. [Consulta: 9 gener 2021].

## Bibliografia

* Gilbert, Trinitat «“Corpinnat vol dir escumós de qualitat fet al Penedès” Entrevista a Toni de la Rosa, director de Torelló Viticultors». Ara, 08-04-2019.
# Corydoras paucerna

Corydoras paucerna és una espècie de peix de la família dels cal·líctids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 3,6 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: Bolívia.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Lacépède B. G. E. 1803. Histoire naturelle des poissons. Hist. Nat. Poiss. v. 5. i-lxviii + 1-803 + index.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 «Corydoras paucerna» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).
# Cristóbal Jorquera

Cristóbal Andrés Jorquera Torres (Santiago de Xile, 4 d'agost de 1988) és un futbolista xilè que juga de migcampista al Genoa CFC d'Itàlia. Cristobal va jugar amb les categories inferiors de la selecció i va debutar amb la selecció absoluta el 26 de març de 2011, en un partit amistós contra Portugal. El 2006 va guanyar amb el Club Social y Deportivo Colo-Colo els tornejos Obertura i Clausura de Xile.
Cristóbal Jorquera va començar a jugar com a jugador professionalment amb Club Social y Deportivo Colo-Colo en el Torneig Obertura de la Primera Divisió, el 4 de juny de 2006, davant Universidad de Concepción. En el Torneig de Clausura d'aquell mateix any disputaria 9 partits, i a més faria el seu debut oficial internacional, jugant a la Copa Sud-americana del 2006, i entrant de titular davant l'Alajuelense de Costa Rica. En aquesta competició, el Colo-Colo arribaria a la final, perdent amb el Pachuca mexicà. Jorquera tot i no ser titular indiscutible, es proclama campió dels dos torneigs de l'any a Xile, el Torneig Obertura 2006 i el Torneig Clausura 2006.
A l'any següent va ser cedit en qualitat de préstec al Deportivo Ñublense, on va disputar 14 partits i va marcar el seu primer gol com a professional, contra el Cobresal (1-1), el 6 de maig de 2007. Per al Torneig de Clausura d'aquest any, va ser cedit a Unión Espanyola, on va jugar 15 partits. Per al Torneig d'Obertura de 2008, Jorquera va retornar al club inicial. Progressivament va anar consolidant-se com a titular, jugant un total de 35 partits i marcant 10 gols, tot i que la temporada 2009-10, va jugar cedit amb el Club Deportivo O'Higgins.
En el primer semestre del 2011 és transferit al Genoa CFC d'Itàlia. Va debutar oficialment amb el club el 19 de setembre de 2011 en un partit contra la Società Sportiva Lazio. El seu primer gol amb el Genoa, el fa en la Copa d'Itàlia, contra Bari (3-2) el 24 de novembre. El 21 de desembre marca el seu primer gol en la Lliga italiana de futbol en el partit Napoli-Genoa (6-1).

## Referències

* ↑ «Cristobal Jorquera está de moda» (en castellà). Gescouting Sport.
* ↑ «Cristobal Jorquera» (en castellà). Colo-Colo.
* ↑ «Ñublense» (en castellà). Futbol Chileno.
* ↑ «Jorquera, dal trionfo contro la Lazio al top 11 dei sudamericani» (en italià). Il Secolo XIX. Arxivat de l'original el 2015-05-13. [Consulta: 30 març 2012].
# Cuaespinós de coroneta ratllada

El cuaespinós de coroneta ratllada (Cranioleuca pyrrhophia) és una espècie d'ocell de la família dels furnàrids (Furnariidae).

## Hàbitat i distribució

Habita zones de matoll, bosc, vegetació baixa de les terres baixes i muntanyes del centre i sud-est de Bolívia, oest del Paraguai, sud-est del Brasil, Uruguai i nord i centre de l'Argentina.

## Referències

* ↑ «Cuaespinós de coroneta ratllada». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 29/04/2021(català)
# Consonant labiodental

Una consonant labiodental (o simplement labiodental en l'àmbit de la fonètica) és aquella consonant que s'articula mitjançant l'acostament del llavi inferior i les dents incisives superiors.

## Consonants labiodentals

| AFI | Descripció | Exemple | Exemple | Exemple | Exemple |
| AFI | Descripció | Llengua | Grafia | AFI | Significació |
| p̪ | oclusiva labiodental sorda | | | | |
| b̪ | oclusiva labiodental sonora | | | | |
| p̪͡f | africada labiodental sorda | Tsonga | N/A | [tiɱp̪͡fuβu] | 'hipopòtams' |
| b̪͡v | africada labiodental sonora | Tsonga | N/A | [ʃileb̪͡vu] | 'barbeta' |
| ɱ | nasal labiodental | Català | symphony | [siɱfuˈniə] | 'simfonia' |
| f | fricativa labiodental sorda | Català | fan | [fet] | 'fet' |
| v | fricativa labiodental sonora | Català balear | van | [ven(t)] | 'vent' |
| ʋ | aproximant labiodental | Neerlandès | wang | [ʋɑŋ] | 'galta' |
| | labiodental flap | Mono | vwa | [ⱱa] | 'send' |
| | clic labiodental | Nǁng | ʘoe | [ʘ̪oe] | 'carn' |

## Referències

* ↑ «Consonant labiodental». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
Alfabet fonètic internacional :
Vocals :
Anterior
Quasi- anterior
Central
Quasi- posterior
Posterior
Tancada
•iy
•ɨʉ
•ɯu
•ɪʏ
•ɪ̈ʊ̈
ʊ
•eø
•ɘɵ
•ɤo
•e̞ø̞
•əɵ̞
•ɤ̞o̞
•ɛœ
•ɜɞ
•ʌɔ
•æ
ɐ
•aɶ
•äɒ̈
•ɑɒ
Quasitancada
Semitancada
Mitjana
Semioberta
Quasioberta
Oberta :
Consonants :
Les taules contenen símbols fonètics que potser no es mostrin correctament en alguns navegadors. :
# Craonnelle

Craonnelle és un municipi francès situat al departament de l'Aisne i a la regió dels Alts de França. L'any 2007 tenia 100 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Craonnelle era de 100 persones. Hi havia 40 famílies de les quals 12 eren unipersonals (4 homes vivint sols i 8 dones vivint soles), 8 parelles sense fills, 16 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 57 habitatges, 39 eren l'habitatge principal de la família, 10 eren segones residències i 7 estaven desocupats. 55 eren cases i 2 eren apartaments. Dels 39 habitatges principals, 30 estaven ocupats pels seus propietaris, 8 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 2 estaven cedits a títol gratuït; 1 tenia dues cambres, 9 en tenien tres, 16 en tenien quatre i 14 en tenien cinc o més. 29 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 14 habitatges hi havia un automòbil i a 18 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Craonnelle el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 4 | 75 a 79 | 8 |
| 4 | 70 a 74 | 4 |
| 0 | 65 a 69 | 0 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 4 | 55 a 59 | 0 |
| 8 | 50 a 54 | 4 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 4 | 40 a 44 | 0 |
| 4 | 35 a 39 | 8 |
| 0 | 30 a 34 | 4 |
| 0 | 25 a 29 | 4 |
| 4 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 12 |
| 12 | 5 a 9 | 4 |
| 4 | 0 a 4 | 4 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 59 persones, 45 eren actives i 14 eren inactives. De les 45 persones actives 38 estaven ocupades (21 homes i 17 dones) i 7 estaven aturades (1 home i 6 dones). De les 14 persones inactives 5 estaven jubilades, 1 estava estudiant i 8 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 3 establiments que hi havia el 2007, 2 eren d'empreses alimentàries i 1 d'una empresa de comerç i reparació d'automòbils.
L'únic establiment comercial que hi havia el 2009 era una botiga de mobles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999 (francès)
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements et de services dans le domaine du commerce en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Craonnelle a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Craonnelle a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Corba de Gosper

La corba de Gosper, també coneguda com corba de Peano-Gosper, és una corba fractal contínua descrita per Bill Gosper. En anglès també és anomenada Flowsnake, pel joc de paraules amb la paraula Snowflake (floc de neu). Forma part d'un grup de fractals auto-similars de recobriment del pla basats en la corba de Peano.

## Descripció

La corba de Gosper utilitza una graella hexagonal, a diferència de la majoria de corbes de recobriment del pla, que utilitzen graelles rectangulars o triangulars.
| Primera iteració | Quarta iteració |
| La línia que uneix el punt vermell amb el verd mostra un sol pas de la construcció de la corba. | Quarta iteració de la corba de Gosper. |

## Programació

Aquí es mostra un programa en Logo per a dibuixar la corba de Gosper mitjançant gràfics de tortuga:
El programa pot ser activat, per exemple, amb rg 4 300, o alternativament amb gl 4 300.
La constant 2,6457 utilitzada en el codi del programa és una aproximació de l'arrel quadrada de 7.

## Propietats

L'espai cobert per la corba s'anomena illa de Gosper. Aquí es mostren les primeres iteracions d'aquest fractal.
L'illa de Gosper pot cobrir completament el pla. De fet, es poden unir entre si set còpies de l'illa de Gosper per a formar una figura similar però de mida √7 vegades major en les dues dimensions del plànol. Iterant aquest procés indefinidament, s'aconsegueix una tesselació del plànol. De fet anàleg, es pot estendre l'illa de Gosper a una corba infinita que cobreixi el plànol.

## Vegeu també

* Fractal
* Dimensió de Hausdorff-Bezikóvitx

## Referències

* ↑ Fukuda, Hiroshi; Shimizu, Michio; Nakamura, Gisaku. «New Gosper Space Filling Curves». University of Shizuoka. Arxivat de l'original el 2007. [Consulta: 18 març 2020].
* ↑ Uher, V; Gajdos, P; Snásel, V; Lai, YC; Radecky, M «Hierarchical Hexagonal Clustering and Indexing». MDPI, 2019.

## Enllaços externs

* Fractal de Gosper a Encyclopédie des Formes Mathématiques Remarquables (francès)
* Gosper Island (anglès)
* Una paradoja fractal (castellà)
# Curgies

Curgies és un municipi francès, situat a la regió dels Alts de França, al departament del Nord. L'any 2006 tenia 1.161 habitants. Limita al nord amb Estreux, al nord-est amb Sebourg, al sud-est amb Jenlain, al sud amb Villers-Pol, al sud-oest amb Préseau i a l'oest amb Saultain.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 907 | 901 | 945 | 1.012 | 1.163 | 1.192 | 1.161 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1935-1953 | Lucien Dime | |
| 1953-1959 | Fernand Deschamps | |
| 1959-1971 | Lucien Copin | |
| 1971-1977 | Daniel Cornette | |
| 1977-1983 | Clément Morel | |
| 1983- | Jean Richard | UMP |
# Creagrutus xiphos

Creagrutus xiphos és una espècie de peix de la família dels caràcids i de l'ordre dels caraciformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 2,8 cm de llargària total.

## Hàbitat

Viu en zones de clima tropical.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: riu Mato (conca del riu Caura a la conca del riu Orinoco).

## Referències

* ↑ Günther A. 1864. Catalogue of the fishes in the British Museum. Catalogue of the Physostomi, containing the families Siluridae, Characinidae, Haplochitonidae, Sternoptychidae, Scopelidae, Stomiatidae in the collection of the British Museum. Cat. Fishes v. 5. i-xxii + 1-455.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ Vari, R. P. & A. S. Harold. 2001. Phylogenetic study of the neotropical fish genera Creagrutus Günther and Piabina Reinhardt (Teleostei: Ostariophysi: Characiformes), with revision of the Cis-Andean species. Smithson. Contrib. Zool. Núm. 613: i-v + 1-239.
* 1 2 3 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Géry, J. 1977. Characoids of the world. T.F.H. Publications, Inc., Nova Jersey. 672 p.
* Helfman, G., B. Collette i D. Facey: The Diversity of Fishes. Blackwell Science, Malden, Massachusetts (Estats Units), 1997. ISBN 1405124946.
* Lima, F. C. T.; Malabarba, L. R.; Buckup, P. A.; Pezzi da Silva, J. F.; Vari, R. P.; Harold, A.; Benine, R.; Oyakawa, O. T.; Pavanelli, C. S.; Menezes, N. A.; Lucena, C. A. S.; Malabarba, M. C. S. L.; Lucena, Z. M. S.; Reis, R. E.; Langeani, F.; Cassati, L.; Bertaco, V. A. «Genera Incertae sedis in Characidae». A: Reis, R. E.; Kullander, S. O.; Ferraris Jr., C. J. Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America (en anglès). EDIPUCRS, 2003, p. 106–168. ISBN 9788574303611.
* Lucena, C.A.S. i N.A. Menezes 2003. Subfamily Characinae (Characins, tetras). p. 200-208. A R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Mills, D. i G. Vevers 1989. The Tetra encyclopedia of freshwater tropical aquarium fishes. Tetra Press, Nova Jersey. 208 p.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319. ISBN 0471250317.
* Vari, R.P. i A.S. Harold 2001. Phylogenetic study of the Neotropical fish genera Creagrutus Günther and Piabina Reinhardt (Teleostei: Ostariophysi: Characiformes), with a revision of the Cis-Andean species. Smith. Cont. Zool. 613:1-239.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158. ISBN 0356107159.
# Creampie

Creampie és una veu anglesa que fa referència a la pràctica sexual consistent en expulsar a l'exterior l'esperma prèviament allotjada dins la vagina o l'anus.
Es tracta d'un recurs cada cop més utilitzat en el cinema pornogràfic extrem com a alternativa a la clàssica visualització de l'ejaculació externa per l'espectador. En aquests casos el moment de l'ejaculació no pot ser gravat per la càmera, ja que es produeix a l'interior de la vagina o anus, però en canvi l'espectador pot posteriorment veure com l'esperma és expulsada lentament a l'exterior a través de contraccions dels músculs vaginals o de l'esfínter anal. Per a l'enregistrament d'aquestes pràctiques es fa servir generalment el zoom, ja que les imatges finals són enfocades en primerísim primer pla.
Una pràctica associada al creampie és el felching, que es produeix quan l'esperma evacuada és llepada o ingerida per un altre subjecte.
# David Reimer

David Reimer, nascut el 22 d'agost de 1965 a Winnipeg, a Manitoba, i mort el 5 de maig de 2004, va ser un canadenc conegut per haver patit un procés de reassignació sexual sense el seu consentiment.
Arran d'una circumsició fallida per tal de guarir una fimosi, se li practica una penectomia a l'edat de 8 mesos. A continuació, tot seguint les recomanacions del psicòleg i sexòleg neozelandès John Money, un expert pioner en l'àmbit del desenvolupament sexual i de la identitat de gènere, els progenitors van optar per retirar-li els testicles a l'edat de 22 mesos i criar-lo com a filla amb el nom de Brenda. En van seguir sessions regulars amb Money, que volia fer d'aquesta reassignació sexual, tot i que forçosa i incompleta, una demostració que la identitat sexual és essencialment deguda a l'educació. Anys després, segons autors com Milton Damond, Reimer no s'identificava com a nena entre els 9 i 11 anys, i als 15 anys va optar per viure definitivament com a home.
Més endavant, David Reimer va fer conèixer el seu cas per tal de desaconsellar les pràctiques de reassignació sexuals no consentides. En concret, el desembre de 1997 el periodista John Colapinto va publicar-ne al respecte a la revista Rolling Stone. Poc després, el mateix periodista va recollir-se la història al llibre: As Nature Made Him: The Boy Who Was Raised as a Girl.
Reimer va suïcidar-se als 38 anys després d'episodis de depressió i problemes matrimonials.

## Referències

* ↑ (anglès) Dr. Money And The Boy With No Penis
* ↑ Regader, Bertrand. «El pervers experiment psicològic del cas David Reimer», 2018.
* ↑ Diamond, Milton; Sigmundson, HK «Sex reassignment at birth. Long-term review and clinical implications.». Arch Pediatr Adolesc Med., 151, 3, 01-03-1997, pàg. 298–304. DOI: 10.1001/archpedi.1997.02170400084015. PMID: 9080940 [Consulta: 15 maig 2013].
* ↑ Colapinto, John «The True Story of John/Joan». Rolling Stone, 11-12-1997, pàg. 54–97. Arxivat de l'original el 2000-08-15.
* ↑ Colapinto, J. As Nature Made Him: The Boy Who Was Raised as a Girl. Harper Perennial, 2001. ISBN 0-06-092959-6.
* ↑ «David Reimer, 38, Subject of the John/Joan Case». The New York Times, 12-05-2004 [Consulta: 19 maig 2015].
# Dacita

La dacita és una roca ígnia volcànica amb alt contingut de ferro, que s'ha consolidat en superfície ràpidament després de l'erupció i en dues etapes, per la qual cosa hom troba en la seva estructura cristalls ben formats inclosos en una matriu vítria amorfa. Té estructura microlítica, i és una roca àcida a causa d'un excés de sílice. Els minerals que hi predominen són les plagiòclasis. La seva composició es troba entre les composicions de l'andesita i la de la riolita i, igual com l'andesita, es compon principalment de feldespat plagioclasa amb biotita, hornblenda, i piroxè (augita i/o enstatita). Té una textura entre afanítica i pòrfida amb quars en forma de fenocristalls arrodonits corroïts, o com a element de la seva pasta base. La dacita es defineix pel seu contingut de sílice i àlcalis en la Classificació bigòrnia.
La paraula dacita prové de Dàcia, una província de l'Imperi Romà que es trobava entre el riu Danubi i els Carpats (actualment Romania), que és on primer es va descriure la roca.

## Referències

* ↑ «Dacite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 22 octubre 2016].
* ↑ «Dacita». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Leandre Sabaté i Solà

Leandre Sabaté i Solà, conegut en el món del futbol pel seu segon cognom Solà, (Barcelona, 1899 - Sant Vicenç dels Horts, 1 de juny de 1966) fou un futbolista català de les dècades de 1910 i 1920, i àrbitre de futbol.
La major part de la seva carrera la passà al FC Internacional, entre 1914 i 1922, i la temporada següent al seu club continuador, la UE Sants. A continuació jugà dues temporades al FC Barcelona, participant en la victòria en un Campionat de Catalunya i en un d'Espanya. Jugà amb la selecció de Catalunya entre 1918 i 1920.
Fou àrbitre de primera divisió entre la temporada 1940-41 i la de 1948-49. Xiulà 61 partits a la màxima categoria i arribà a ser internacional.

## Palmarès

* Campionat de Catalunya de futbol:
** 1924-25
* Copa espanyola:
** 1924-25

## Referències

* 1 2 3 4 Toni Closa; Josep Pablo, José Alberto Salas i Jordi Mas. Gran diccionari de jugadors del Barça. Editorial Base, 2015. ISBN 978-84-16166-62-6.
* ↑ «Cataluña - Vizcaya». Mundo Deportivo, 05-02-1920. [Consulta: 20 gener 2014].
* 1 2 «Leandre Sabaté Solà». Gran Enciclopèdia Catalana, 31-10-2014. [Consulta: 9 abril 2017].

## Enllaços externs

* Perfil a BDFutbol
# Tèrek

El riu Tèrek (rus: Те́рек, Térek; georgià: თერგი, Tergui, osseta: Терк, Terk; txetxè: Теркa, Terka; kumyk: Терек-сув, Terek-suv; karatxai-balkar: Терк, Terk) és un dels principals rius del nord del Caucas. Neix en una glacera a la muntanya del Kazbek, a Geòrgia; va al nord per Ossètia del Nord, a l'est per Txetxènia i el Daguestan i arriba finalment a la mar Càspia, on forma un gran delta de més de 100 km d'amplada. Les ciutats més importants del seu curs són Vladikavkaz, Mozdok i Kizliar.

## Referències

* ↑ «Tèrek». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.