# Tonkawa

El tonkawa és una llengua extingida i aïllada, nadiua d'Oklahoma, Texas i Nou Mèxic, Estats Units. Era parlada pels tonkawes i es va extingir pel 1940.

## Alfabet i fonètica
### Sistema d'escriptura

| Alfabet | Pronunciació | Alfabet | Pronunciació |
| c | /ʦ/ | a | /a/ |
| h | /h/ | a• | /aː/ |
| k | /k/ | e | /e/ |
| kʷ | /kʷ/ | e• | /eː/ |
| l | /l/ | i | /i/ |
| m | /m/ | i• | /iː/ |
| n | /n/ | o | /o/ |
| p | /p/ | o• | /oː/ |
| s | /s/ | u | /u/ |
| t | /t/ | u• | /uː/ |
| w | /w/ | | |
| x | /x/ | | |
| xʷ | /xʷ/ | | |
| y | /j/ | | |
| ' or $^?$ | /ʔ/ | | |

### Vocals

El tonkawa té 10 vocals:
| | Vocal anterior | Vocal anterior | | | Vocal posterior | Vocal posterior |
| | Vocal curta | Vocal llarga | Vocal curta | Vocal llarga | Vocal curta | Vocal llarga |
| Vocal tancada | i | iː | | | u | uː |
| Vocal mitjana | e | eː | | | o | oː |
| Vocal oberta | | | a | aː | | |
* Les vocals es produeixen en cinc parells que posseeixen diferent quantitat vocàlica (això és, vocals curtes vs. vocals llargues).
* En els parells de vocals posteriors i mitjanes anteriors, els vocals curtes són fonèticament més baixes que les seves contraparts tancades: (/ i / → vocal pretancada [ɪ]), (/ e / → vocal semioberta [ɛ]), (/ o / → vocal semioberta [ɔ]).
* Les vocals obertes (/ a, aː /) varien entre les articulacions central i posterior: [a~ɑ, aː~ɑː].

## Morfologia i fonètica

| Infinitiu | Present simple (subjecte) | Present progressiu (subjecte) | Present simple (objecte) | Present progressiu (objecte) |
| notox (cultivar) | notxoʔ (ell cultiva) | notxonoʔ (ell està cultivant) | wentoxoʔ (ell els cultiva) | wenotxonoʔ (ell els està cultivant) |
| pitsen (tallar) | pitsnoʔ (ell talla) | pitsanoʔ (ell està tallant) | weptsenoʔ (ell els talla) | weptsenanoʔ (ell els està tallant) |
| salkox (fer mala cara) | salkoʔ (ell fa mala cara) | salkenoʔ (ell està fent mala cara) | wesalkoʔ (ell fa males cares) | wesalkenoʔ (ell està fent mala cara) |
| nepaxkox (fumar) | nepaxkoʔ (ell fuma) | nepaxkenoʔ (ell està fumant) | wenpaxkoʔ (ell els fuma) | wenpaxkenoʔ (ell els està fumant) |
| netlox (xuclar) | netloʔ (ell xucla) | netlenoʔ (ell està xuclant) | wentaloʔ (ell els xucla) | wentalenoʔ (ell els està xuclant) |

## Exemple de text

El següent text són les primeres frases de Coyote and Jackrabbit, de Harry Hoijer.
    ha•csokonayla ha•nanoklakno$^?$o xam$^?$al$^?$a•y$^?$ik. $^?$e•kʷa tanmaslakʷa•low hecne•laklakno$^?$o lak. ha•csokonayla "$^?$o•c!" noklakno$^?$o. "$^?$ekʷanesxaw sa•ken nenxales!" noklakno$^?$o. $^?$e•ta tanmaslakʷa•lowa•$^?$a•lak hewleklakno$^?$o.
Glossa:
    Coiot / anava al llarg de, e.d. / en la planura. Quan ho va fer així / Llebre / ell estava jaient, e.d. / (acusatiu). Coiot / "Oho!" / va dir, e.d. "Cavall / meu / l'he trobat!" / va dir, e.d. i aleshores / aquesta llebre menc. / ell l'atrapà, e.d.
En aquesta glossa, e.d. és una abreviatura de "està dit", i menc. de "ell mencionat".

## Bibliografia

* Hoijer, Harry. (1933). Tonkawa: An Indian language of Texas. New York: Columbia University. (Extract from Handbook of American Indian languages, Vol. 3).
* Hoijer, Harry. (1946). Tonkawa. in Harry Hoijer et al., Linguistic Structures of Native America, 289-311.
* Hoijer, Harry. (1949). An Analytical Dictionary of the Tonkawa Language. Berkeley, CA: University of California Publications in Linguistics 5.
* Hoijer, Harry. (1972). Tonkawa Texts. Berkeley, CA: University of California Publications in Linguistics 73.
* Mithun, Marianne. The Languages of Native North America. Cambridge: Cambridge University Press, 1999.
* "The Tonkawa Language: Pronunciation Key." Internet: <http://www.tonkawatribe.com/culture/language.htm Arxivat 2005-03-16 a Wayback Machine.> October 12, 2005.
* Noske, Roland. (1993). A Theory of Syllabification and Segmental Alternation. With studies on the phonology of French, German, Tonkawa and Yawelmani. Tübingen: Niemeyer.
* Phelps, Elaine F. (1973). Tonkawa, Sundanese and Kasem. Some problems in Generative Phonology. Ph.D. dissertation, University of Washington, Seattle.
* Phelps, Elaine F. (1975). Iteration and Disjunctive Domains in Phonology. Linguistic Analysis 1, 137-172.

## Enllaços externs

* The Tonkawa Language Arxivat 2005-03-16 a Wayback Machine., inclou un diccionari online
* Tonkawa Indian Language
* OLAC resources in and about the Tonkawa language