OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cova de Ljubačevo

La cova Ljubačevo és una cova situada al poble de Ljubačevo, al municipi de Banja Luka, a 14 quilòmetres del centre de Banja Luka, a la República de Srpska, Bòsnia i Hercegovina. Està situat a una altitud de 420 metres.Fins a l'obertura de la pedrera, la longitud de la cova va ser de 700 metres i ara només té 338 metres, ja que una part del sistema subterrani va ser destruït permanentment a causa de les obres. És únic en formes excepcionals i excèntriques (helicetes), que, en contrast amb les lleis físiques i les de la terra, van en totes direccions.

## Referències

* ↑ Пећина у каменолому Љубачево, Елаборат, Републички завод за заштиту културно-историјског и природног наcљеђа Републике Српске, Бањалука (2007)
* 1 2 Републички завод за заштиту културно-историјског и природног наcљеђа Републике Српске: Споменик природе пећина „Љубачево"; 2008, Приступљено 20. 12. 2012.
* ↑ Југоисточна Србија: Церјанска пећина Arxivat 2015-04-02 a Wayback Machine., Приступљено 20. 12. 2012.
# Dació en pagament

Dació en pagament o insolutumdació (en llatí datio in solutum) és la denominació de l'acte en virtut del qual el deutor, realitza, a «títol de pagament», una prestació diversa de la deguda al creditor, que accepta rebre-la en substitució d'aquesta. De vegades, en un sentit més restringit, per dació en pagament s'entén concretament el lliurament d'una cosa corporal o diners com a equivalència del compliment de l'obligació originària de donar, fer o no fer.
La dació en pagament sol aplicar-se com a sistema de pagament final per part del deutor d'una hipoteca immobiliària de la qual no es pot complir el pagament de les quotes imposades pel crèdit hipotecari establert i en la qual es lliura l'immoble, en comptes de diners, per alliberar el deute.

## Dació en pagament a Espanya

La Llei Hipotecària, en l'article 140, deixa oberta la possibilitat de pactar en l'escriptura de constitució de la hipoteca voluntària que l'obligació garantida es faci només efectiva sobre els béns hipotecats. En aquest cas, la responsabilitat del deutor i l'acció del creditor, per virtut del préstec hipotecari, quedaran limitades a l'import dels béns hipotecats, i no arriben als altres béns del patrimoni del deutor. En aquest cas, la Llei Hipotecària vigent preveu la dació en pagament, sempre que es pacti amb l'entitat creditícia o creditor abans de formalitzar el préstec hipotecari. En cas de no haver-hi un pacte entre deutor i creditor, segons el que disposa l'article 105 de la mateixa llei, la hipoteca es pot constituir en garantia de tota classe d'obligacions i no altera la responsabilitat personal il·limitada del deutor que estableix l'article 1.911 del Codi Civil.
El Codi civil espanyol no parla de la dació en pagament com a manera d'extingir les obligacions, encara que dona per suposada la institució en els articles 1.521 i 1.636, en tractar de les rescicions, i en algunes altres disposicions, previstes a l'article 155 de la Llei Concursal.
El 12 de febrer de 2013 el Congrés dels diputats va aprovar tramitar una ILP amb la dació en pagament amb caràcter retroactiu, l'ampliació de la moratòria per als desnonaments i l'ampliació de la base d'habitatges socials ja aprovada pel govern.

## Vegeu també

* Clàusula terra
* Lloguer social
* Hipoteca immobiliària
* Bombolla immobiliària a Espanya
* Crisi hipotecària de 2007
* Crisi immobiliària espanyola de 2008
* Execució d'hipoteca
* Desnonament
* Llançament
* Hipoteca subprime
* Relació préstec-valor

## Referències

* ↑ «Dació en pagament». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia.
* ↑ «insolutumdació». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Llei Hipotecària, Text Refós segons Decret de 8 febrer 1946
* ↑ Ley 22/2003, de 9 de julio, Concursal a noticiasjuridicas.com (castellà)
* ↑ «El carrer fa rectificar el PP». El Punt Avui, 12-02-2013. [Consulta: 13 febrer 2913].

## Enllaços externs

* Hipoteca segona oportunitat
* www.uco.es
* Plataforma d'Afectats per la Hipoteca
# Dacià

Publi Dacià (segle iii dC) va ser el prefecte romà (praeses) d'Hispània i governador de la Bètica en temps de l'emperador Dioclecià. La seva existència real no és segura Es creu que s'establí a Saragossa; recorregué les ciutats del litoral de Catalunya i també es presentà a la Gàl·lia cis i transalpina i el nord d'Àfrica. Va ser introduït a diverses passions llegendàries com les dels màrtirs Sant Cugat, Eulàlia i Sever de Barcelona, dels divuit màrtirs de Saragossa, dels sants Just i Pastor d'Alcalá de Henares, de Leocàdia de Toledo, de Vicenç, Sabina i Cristeta d'Àvila i d'Eulàlia de Mèrida. Pel que fa a la Bètica martiritzà a Bonós i Maximià sants patrons d'Arjona (Jaén), on se celebra la festa de la crema de Dacià amb un ninot que representa aquest prefecte.

## Referències

* ↑ Gran Enciclopèdia catalana
* ↑ «ABC de Sevilla». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 5 desembre 2014].
# Debreceni Vasutas Sport Club

El Debreceni Vasutas Sport Club és un club de futbol hongarès de la ciutat de Debrecen.

## Història

El club va ser fundat el 12 de març de 1902. L'àlies del club és Loki (Lokomotiv) i prové de la seva llarga relació amb els ferrocarrils.
El 1926 el professionalisme s'instaurà a Hongria, i el Bocskay FC va ser format amb jugadors del DVSC i dels seus rivals ciutadans DKASE i DTE, fet que deixà el Bocskay com a principal club de Debrecen durant 15 anys i deixant el DVSC a les categories inferiors. El 1940 el professionalisme s'abolí i el Bocskay sofrí un col·lapse financer. El DVSC retornà al primer nivell a la ciutat. Ascendí per primer cop a la primera divisió hongaresa el 1942-43.
Evolució del nom:
* 1902: Egyetértés Futball Club Debrecen
* 1912: Debreceni Vasutas Sport Club" (Club Esportiu dels Ferrocarrils de Debrecen)
* 1948: Debreceni Vasutas Sport Egyesület
* 1949: Debreceni Lokomotiv
* 1956: Debreceni Törekvés
* 1957: Debreceni Vasutas Sport Club"
* 1979: Fusió amb Debreceni MTE esdevenint Debreceni MVSC
* 1989: Debreceni Vasutas Sport Club"

## Palmarès

* Lliga hongaresa de futbol (5):
** 2004-05, 2005/06, 2006/07, 2008/09, 2009/10
* Copa hongaresa de futbol (3):
** 1999, 2001, 2008
* Copa de la Lliga hongaresa:
** 2009-10
* Supercopa hongaresa de futbol (3):
** 2005, 2006, 2007

## Entrenadors destacats

* Gyula Lóránt
* Lajos Garamvölgyi
* Attila Supka
* Miroslav Beránek

## Futbolistes destacats

* Tamás Sándor
* Tibor Dombi
* Balázs Dzsudzsák
* Peter Halmosi
* Zsombor Kerekes
* Igor Bogdanovic
* László Éger
* Ibrahim Sidibe
* Radu Sabo
* Viktor Gracsov
* Sabin Ilie
* Liviu Goian
* Zoltán Böőr
* László Bodnár
* Sandro Tomić
* Ronald Habi
* Bojan Brnović
* Tibor Selymes

## Enllaços externs

* Web oficial (hongarès)

## Referències

* ↑ «Hungary - List of League Cup Finals». rsssf.com. [Consulta: 9 abril 2017].
# Cristina Mulero Vidal

Cristina Mulero Vidal (Barcelona, 1982) és una exjugadora de waterpolo catalana.
Membre del Club Natació Sant Andreu, jugà en la posició de boia. Es proclamà campiona d'Espanya de primera divisió la temporada 2000-01. També aconseguí el subcampionat de la Copa de la Reina de 2006, on fou escollida millor jugadora del torneig. Fou internacional amb la selecció espanyola de waterpolo en tres ocasions. Es retirà al final de la temporada 2008-09.

## Referències

* ↑ «Cristina Mulero Vidal». Enciclopèdia de l'esport català. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Dhu-l-Khàlassa

En la mitologia àrab, Dhu-l-Khàlassa (àrab: ذو الخلصة, Ḏū l-Ḫalaṣa) fou un ídol que els àrabs preislàmics consultaven abans d'iniciar grans empreses o projectes.
Dhu-l-Khàlassa contestava les preguntes que se li formulaven tot exhibint una de les tres fletxes anomenades Ordre, Prohibició i Espera. La primera indicava que el consultant podia efectuar l'empresa que pretenia; la segona, que havia de desistir dels seus propòsits, i la tercera que els seus desitjos es consideraven prematurs.
Com que els creients sovint pagaven tard i malament les ofrenes que feien a Dhu-l-Khàlassa, els sacerdots de l'ídol, que no disposaven d'altres ingressos, vivien molt pobrament. Igualment, si la resposta que donaven no satisfeia el demandant, a vegades eren víctimes de maltractaments o fins i tot els podia costar la vida.

## Referències

* ↑ El contingut d'aquest article incorpora material del tom 18 de la Enciclopedia Universal Ilustrada Europeo-Americana (Espasa), amb copyright anterior a 1929.
# Dijle

El Dijle (en Való Thîle, en francès Dyle) és un afluent del Rupel que neix a Houtain-le-Val, un municipi de la província de Brabant Való a Bèlgica. En confluir amb el Zenne i el Nete forma el Rupel, un afluent de l'Escalda. Té una llargada de 100 km i un desnivell entre la font i la desembocadura d'uns 132 metres. Durant la reforma administrativa a l'ocupació francesa, va donar el seu nom al departament del Dijle.
Els principals ciutats regades pel riu són Ottignies-Louvain-la-Neuve, Wavre, Lovaina i Mechelen.
Des del 1752 existeix un canal navegable, el Leuvense vaart, paral·lel al riu des de Lovaina fins al Rupel. Les aigües desviades per a omplir el canal i alimentar les seves rescloses han fet que el riu sembla més petit que el seu afluent el Dèmer.

## Afluents

* El Dèmer
* El Voer
* El Thyle
* El Train
* El Nethen
* El Laan
* L'IJse.
Fotos del riu
* Molí d'aigua d'una fàbrica de cervesa a Loupoigne
* Dijle a Genappe
* Dijle a Sint-Joris-Weert
* Dijle a Mechelen
* Confluent del Dijle i del Dèmer
* Dijle prop del Zennegat a Mechelen

## Referències

* ↑ Earthtools.org
* ↑ Hi ha un afluent del Mosa que es diu Voer també.
# Diiriye Guure

Diiriye Guure (somali: Diiriye Guure; àrab: دريي قوري, Diriyī Qūrī; anglès: 'Deria Gure') (10 d'abril de 1866 - 11 de desembre de 1920), anomenat pels britànics garad (‘rei’), fou un rei i militar nacionalista somali que va instaurar l'Estat dels Dervixos i va mantenir durant vint anys una guerra antiimperialista contra italians i britànics. Diiriye Guure fou un dels primers exemples d'enfrontament entre la noblesa i la xeer o costum tradicional somali.

## Notes

* ↑ Aquest enfrontament es va produir per primer cop amb el cas de Nuurayn Axmed Sabr, un xeic ahmadiya i home pietós que fou nomenat cadi (jutge) de la ciutat de Baraawa, a la costa de Benadir, pel sultà de Zanzíbar Sayyid Barghash, i en el seu càrrec es va oposar al costum d'excloure a les dones de l'herència, que fou deposat pels líders locals però va ser confirmat després que els ulemes de Zanzíbar el reconeguessin com un jutge competent

## Referències

* ↑ «Official History of the Operations in Somaliland, 1901-04», 1907.
# Dingwall

Dingwall (en gaèlic escocès: Inbhir Pheofharain) és un poble i un burg real situat al consell unitari de Highland a Escòcia, Regne Unit. Al cens del 2011 tenia 5491 habitants. El castell de Dingwall havia estat el més gran al nord de Stirling. A més, als afores de l'actual Dingwall es troba el castell Tulloch.
L'estació de Dingwall presta serveis a la línia Far North Line des de voltants del 1865. També serveix a la Kyle of Lochalsh Line, amb la unió de les dues línies que es troben dins de Dingwall. Per l'estació hi passen uns 26 trens diaris, dels quals 14 van a Inverness.
Dingwall és la pàtria de Colin Calder, fundador i primer president del Central Argentine Railway Athletic Club, actualment Club Atletico Rosario Central de l'Argentina. El club és un històric participant del futbol argentí i té el seu origen l'any 1889 en els tallers del ferrocarril argentí.

## Referències

* ↑ «Ainmean-Àite na h-Alba ~ Gaelic Place-Names of Scotland». Gaelicplacenames.org. Arxivat de l'original el 2012-04-25. [Consulta: 10 octubre 2012].
* ↑ «Comparative Population Profile: Dingwall Locality» (en anglès), 29-04-2001.

## Enllaços externs

* Dingwall community website Arxivat 2014-02-28 a Wayback Machine.
* Outside Catering in Dingwall area Arxivat 2009-09-07 a Wayback Machine.
* Tulloch Castle Arxivat 2001-04-02 a Wayback Machine.
# Dents Blanches

Les Dents Blanches (en català, Dents blanques) és una muntanya dels Alps del Chablais entre l'Alta Savoia i el cantó de Valais, a la frontera suisso-francesa. Es troba entre Sixt-Fer-à-Cheval al costat savoià i Champéry al costat del Valais, formant part del massís del Giffre i dominant la vall d'Illiez. Al seu nord-oest es troba la tête de Bostan. La muntanya té diverses cimes, entre les quals la Dent de Barme és la més alta.
D'oest a est, els cims principals són els següents:
* la punta de la Golette, 2.638 m;
* Dents Blanches occidentals, 2.709 m;
* la Dent du Signal, 2.728 m;
* la Grande Brèche, 2.711 m;
* Pointe Bourdillon, 2.602 m;
* la Dent Sex Vernay, 2.660 m;
* la Finestra de les Dents Blanches, 2.601 m;
* la Corne à Tournier, 2.738 m;
* la Dent de Barme, 2.756 m.
Cal no confondre aquesta muntanya amb el pic Dent Blanche (4.357 m) que es troba als Alps Penins del Valais.

## Referències

* ↑ «Dent de Barme (2756m) par la Vogealle et le versant sud - Randonnée Haut-Giffre» (en francès). [Consulta: 23 març 2021].
* ↑ «Géoportail». [Consulta: 23 març 2021].

## Enllaços externs

* Dents Blanches a Summitpost
# Denton (Texas)

Denton és una població dels Estats Units a l'estat de Texas. Segons el cens del 2007 tenia 119.454 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Denton tenia 80.537 habitants, 30.895 habitatges, i 16.405 famílies. La densitat de població era de 505,7 habitants/km².
Dels 30.895 habitatges en un 26,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 39,8% hi vivien parelles casades, en un 9,5% dones solteres, i en un 46,9% no eren unitats familiars. En el 31,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,35 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,06.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 20,7% tenia menys de 18 anys, un 25% entre 18 i 24, un 30,8% entre 25 i 44, un 15,7% de 45 a 60 i un 7,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 27 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 94,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 35.422$ i la renda mediana per família de 51.419$. Els homes tenien una renda mediana de 33.698$ mentre que les dones 26.037$. La renda per capita de la població era de 19.365$. Aproximadament el 8,7% de les famílies i el 16,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Personatges il·lustres

* Ann Sheridan. Actriu.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Denton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Denton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2011-06-06. [Consulta: 12 agost 2010].
# Dalhart

Dalhart és una població dels Estats Units a l'estat de Texas. Segons el cens del 2000 tenia 7.237 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Dalhart tenia 7.237 habitants, 2.779 habitatges, i 1.939 famílies. La densitat de població era de 651,3 habitants/km².
Dels 2.779 habitatges en un 36,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 55,7% hi vivien parelles casades, en un 9,6% dones solteres, i en un 30,2% no eren unitats familiars. En el 26,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 12,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,57 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,12.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 29,7% tenia menys de 18 anys, un 7,7% entre 18 i 24, un 27,7% entre 25 i 44, un 21,7% de 45 a 60 i un 13,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 92,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 30.897 $ i la renda mediana per família de 39.193 $. Els homes tenien una renda mediana de 29.521 $ mentre que les dones 19.899 $. La renda per capita de la població era de 16.530 $. Aproximadament el 8,5% de les famílies i l'11,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Dalhart». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Dalhart». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2011-06-06. [Consulta: 12 agost 2010].
# Dalhem

* No s'ha de confondre amb País de Dalhem.
Dalhem (Dålem en való, ‘s-Graven-Dalhem (en neerlandès (poc usat)) és una municipi belga de la província de Lieja a la regió valona. El 2007 tenia uns 6.500 habitants. Es troba a un promontori al conflent del Bolland i del Berwijn a l'inici de l'altiplà d'Herve.

## Història

El primer esment del poble data del 1180 quan el comte de 's-Gravenvoeren va decidir de transferir el seu castell a Dalhem que va esdevenir així la capital del País de Dalhem. La seu del tribunal va romandre a 's-Gravenvoeren. Fins al 1085 el territori pertanyia a Herman II de Lotaríngia. El 1239, el duc de Brabant Enric II va combatre el comte de Dalhem, Teodoric d'Hochstaden que va cedir el territori al duc, el país de Dalhem va esdevenir una unió personal amb Brabant. El 1648 durant la guerra dels Vuitanta Anys, va pertànyer als estats de la República de les Set Províncies Unides. La presència de l'escut de la Casa d'Orange-Nassau damunt la porta de la casa de la vila data d'aquesta època. Del castell fortificat només queden unes ruïnes. El 1661, després del Tractat de partició una part del País de Dalhem serà incorporat als Països Baixos espanyols ocupats per Castella, però Dalhem, Sant Andreu, Bolbeek, Feneur, Berneau i Trembleur queden un exclavament de la República fins que al Tractat de Fontainebleau (1785) passaron als Països Baixos austríacs durant el regne de Josep II del Sacre Imperi Romanogermànic. De l'entitat actual, tots els nuclis pertanyien al comtat, tret de Mortroux que era part del ban de Herve al ducat de Limburg.

## Llocs d'interès

* La vila alta
* Les ruïnes del castell
* El fort d'Aubin-Neufchâteau, part del segon cinturó dels forts de Lieja
* La capella de Sangville a Bombaye
* El Borcht o castell dels senyors de Borchgrave a Berneau
* El festival de les Bandas a la primera setmana d'agost

## Nuclis

* Dalhem
* Saint-André (Dalhem)
* Berneau
* Bombaye (Bolbeek)
* Feneur
* Mortroux
* Neufchâteau
* Warsage (Weerst).

## Fill predilecte

* Albert Thys (1849-1915) polític, militar i empresari belga

## Referències

* ↑ «Dalhem». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
             A Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Dalhem
# Dimeria

Dimeria és un gènere de plantes de la família de les poàcies, ordre de les poals, subclasse de les commelínides, classe de les liliòpsides, divisió dels magnoliofitins.

## Taxonomia

* D. ciliata Merr.
(vegeu-ne una relació més exhaustiva a Wikispecies)

## Sinònims

Didactylon Zoll. i Moritzi, Haplachne C. Presl, Psilostachys Steud., Pterygostachyum Steud., Woodrowia Stapf.

## Referències

* ↑ «Germplasm Resources Information Network, consultada 23.06.08». Arxivat de l'original el 2008-10-10. [Consulta: 23 juny 2008].
# Dinastia Ximena

Es dona el nom de Dinastia Ximena a un casal de comtes i reis que van governar diferents territoris de la península Ibèrica durant l'edat mitjana:
* el Regne de Navarra, de l'any 905 al 1234
* el Comtat d'Aragó, de l'any 925 al 1035, i el posterior Regne d'Aragó, de l'any 1035 al 1162
* el Regne de Castella, de 1029 a 1126
* el Regne de Lleó, de 1037 a 1126
* el Regne de Galícia, de 1065 a 1072 i de 1112 a 1157.
La dinastia pren el seu nom del rei Ximeno i els seus descendents, que esdevindran primer senyors d'Àlaba, i que posteriorment seran reis de Navarra. El primer serà Sanç I de Navarra el 905. Aquesta dinastia passarà a governar el Regne de Navarra fins al 1234, any en què serà substituïda per la dinastia Xampanya.
Gràcies als matrimonis i aliances aquesta dinastia passarà a governar el Comtat d'Aragó, i el posterior Regne d'Aragó, sovint sota poder d'uns mateixos reis. Així s'introdueix al comtat d'Aragó el 925 gràcies al matrimoni de la comtessa Andregot Galindes amb el rei de Navarra Garcia II Sanxes I. Aquesta dinastia es mantindrà fins al 1162, any en què Peronella d'Aragó renuncia als seus drets sobre el regne en favor del seu fill Alfons II d'Aragó, del casal de Barcelona.
La introducció al Regne de Castella es produeix el 1029 pel regnat del rei de Navarra Sanç III el Major. Aquest dividirà el seu regne en els seus fills, i el gran Ferran I de Castella serà el continuador de la dinastia, i alhora l'introductor al Regne de Lleó, que rebrà de la seva esposa. Aquesta dinastia finalitzarà amb Urraca I de Castella, reina de Castella i de Lleó, que donarà pas a la dinastia Borgonya.

## Referències

* ↑ Juste, Alberto Cañada «En los albores del reino ¿dinastía Iñiga?, ¿dinastía Jimena?». Príncipe de Viana, 72, 253, 2011, pàg. 229–248. ISSN: 0032-8472.
* ↑ «Quadre al Liber regum».
# Dissanthelium

Dissanthelium és un gènere de plantes de la família de les poàcies, ordre de les poals, subclasse de les commelínides, classe de les liliòpsides, divisió dels magnoliofitins.

## Taxonomia

* Dissanthelium aequale Swallen & Tovar
* Dissanthelium amplivaginatum Tovar
* Dissanthelium atropidiforme (Hack.) Soreng
** Dissanthelium atropidiforme var. atropidiforme
** Dissanthelium atropidiforme var. patagonicum (Parodi) Soreng
* Dissanthelium breve Swallen & Tovar
* Dissanthelium brevifolium Swallen & Tovar
* Dissanthelium californicum (Nutt.) Benth.
* Dissanthelium calycinum (J. Presl) Hitchc.
*** Dissanthelium calycinum subsp. calycinum
*** Dissanthelium calycinum subsp. mathewsii (Ball) Soreng
* Dissanthelium densum Swallen & Tovar
* Dissanthelium expansum Swallen & Tovar
* Dissanthelium laxifolium Swallen & Tovar
* Dissanthelium longifolium Tovar
* Dissanthelium longiligulatum Swallen & Tovar
* Dissanthelium macusaniense (E.H.L. Krause) R.C. Foster & L.B. Sm.
* Dissanthelium mathewsii (Ball) R.C. Foster & L.B. Sm.
* Dissanthelium minimum Pilg.
* Dissanthelium patagonicum Parodi
* Dissanthelium peruvianum (Nees & Meyen) Pilg.
* Dissanthelium pygmaeum Swallen & Tovar
* Dissanthelium rauhii Swallen & Tovar
* Dissanthelium sclerochloides Steud. ex E. Fourn.
* Dissanthelium semitectum Swallen & Tovar
* Dissanthelium supinum Trin.
* Dissanthelium trollii Pilg.
(vegeu-ne una relació més exhaustiva a Wikispecies)

## Sinònims

Graminastrum E. H. L. Krause, Phalaridium Nees & Meyen, Stenochloa Nutt.

## Referències

* ↑ «Germplasm Resources Information Network, consultada 24.06.08». Arxivat de l'original el 2008-10-11. [Consulta: 23 juny 2008].
# Districte d'Olomouc

El districte d'Olomouc - (txec) Okres Olomouc - és un districte de la regió d'Olomouc, a la República Txeca. La capital és Olomouc.

## Llista de municipis

Babice - Bělkovice-Lašťany - Bílá Lhota - Bílsko - Blatec - Bohuňovice - Bouzov - Bukovany - Bystročice - Bystrovany - Červenka - Charváty - Cholina - Daskabát - Dlouhá Loučka - Dolany - Doloplazy - Domašov nad Bystřicí - Domašov u Šternberka - Drahanovice - Dub nad Moravou - Dubčany - Grygov - Haňovice - Hlásnice - Hlubočky - Hlušovice - Hněvotín - Hnojice - Horka nad Moravou - Horní Loděnice - Hraničné Petrovice - Huzová - Jívová - Komárov - Kožušany-Tážaly - Krčmaň - Křelov-Břuchotín - Liboš - Lipina - Lipinka - Litovel - Loučany - Loučka - Luběnice - Luká - Lutín - Lužice - Majetín - Medlov - Měrotín - Mladeč - Mladějovice - Moravský Beroun - Mrsklesy - Mutkov - Náklo - Náměšť na Hané - Norberčany - Nová Hradečná - Olbramice - Olomouc - Paseka - Pňovice - Přáslavice - Příkazy - Řídeč - Samotišky - Senice na Hané - Senička - Skrbeň - Slatinice - Slavětín - Strukov - Střeň - Suchonice - Svésedlice - Štarnov - Štěpánov - Šternberk - Šumvald - Těšetice - Tovéř - Troubelice - Tršice - Újezd - Uničov - Ústín - Velká Bystřice - Velký Týnec - Velký Újezd - Věrovany - Vilémov - Želechovice - Žerotín