OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# La bandera argentina

La bandera argentina va ser considerada durant molt de temps la primera pel·lícula produïda en el cinema argentí. Va ser dirigida pel pioner franco-argentí Eugenio Py el 1897, capturant la bandera de l'Argentina.
Aquesta pel·lícula curta va ser en realitat la quarta o cinquena, perquè en 1896 tres pel·lícules curtes van ser filmades i projectades a Buenos Aires per l'alemany Federico Figner; aquests tres curts de Figner van ser coneguts com a Vistas de Palermo, Avenida de Mayo i Plaza de Mayo. El curt La bandera argentina es presenta generalment com la primera pel·lícula del país degut al seu títol i significat patriòtic, encara que els tres curts de Figner estan clarament datats com projectats el 24 de novembre de 1896 (la primera pel·lícula que es va projectar al país va ser una producció francesa dels germans Lumière, el 18 de juliol de 1896). Els curts de Figner i Py es troben perduts en l'actualitat.
La pel·lícula té un gran significat històric per a la història del cinema a l'Argentina, i va ser produïda com a resultat de la immigració francesa a Buenos Aires, inclòs Py, el col·lega de la qual va importar el primer equip de cinema fotogràfic a l'Argentina a fins de 1896.

## Referències

* ↑ La bandera argentina a silentera.com
* ↑ Perdidas por siempre jamás, Clarín. 7 de febrer de 2019

## Enllaços externs

* Eugenio Py y La Bandera Argentina - 17-06-2022 a YouTube
* La bandera argentina a cinenacional.com
# Leptolebias aureoguttatus

Leptolebias aureoguttatus és un peix de la família dels rivúlids i de l'ordre dels ciprinodontiformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 4 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica.

## Referències

* ↑ BioLib (anglès) i (txec)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Cruz, C. A. G. Da.: Sobre Cynolebias aureoguttatus Myers, 1952 (Osteichthyes, Cyprinodontidae, Rivulinae). Arq. Univ. Fed. Rur. Rio de Janeiro v. 2 (no. 4): 19-21. Any 1974.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J.: Fishes of the World, 3a edició. Nova York, Estats Units: John Wiley and Sons. Any 1994.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Leptolalax ventripunctatus

Leptolalax ventripunctatus és una espècie d'amfibi que viu a la Xina i, possiblement també, a Laos.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Liang, F. & Changyuan, Y. 2004. Leptolalax ventripunctatus. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 7 d'abril del 2008.
# Leptopelis omissus

Leptopelis omissus és una espècie de granota de la família dels hiperòlids que viu al Camerun, la República del Congo, el Gabon, Nigèria i, possiblement també, a Angola, la República Centreafricana, la República Democràtica del Congo i Guinea Equatorial.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Amiet, J.-L., Schiøtz, A. & Burger, M. 2004. Leptopelis omissus. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 17 d'abril del 2008.
# Leptopelis parkeri

Leptopelis parkeri és una espècie de granota de la família dels hiperòlids que viu a Tanzània.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Howell, K., Poynton, J.C. & Schiøtz, A. 2004. Leptopelis parkeri. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 17 d'abril del 2008.
# Le Pré-Saint-Gervais

Le Pré-Saint-Gervais és un municipi francès, situat al departament de Sena Saint-Denis i a la regió de l'Illa de França.
Forma part del cantó de Pantin i del districte de Bobigny. I des del 2016, de la divisió Est Ensemble de la Metròpoli del Gran París.

## Agermanament

* Giengen an der Brenz, Alemanya
# Licòfron de Corint

Licòfron de Corint (grec antic: Λυκόφρων, llatí: Lycophron) fou un fill de Periandre, el tirà de Corint, i de Melissa.
Quan Periandre va matar Melissa, el pare d'ella, Procles, tirà d'Epidaure, va demanar als dos fills de Melissa, que eren els seus nets i els feia de tutor, si sabien qui l'havia matat. Quan Licòfron va tornar a Corint va refusar de tenir contacte amb el seu pare, Periandre, qui el va foragitar de casa i va prohibir a qualsevol de rebre'l i fins i tot de parlar-li sota pena de confiscació d'una quantitat que aniria dedicada al culte d'Apol·lo. Però Licòfron, reduït a la misèria, es va mantenir ferm, i finalment el pare va anar a demanar-li de tornar a casa, i va haver de pagar la multa establerta.
Periandre el va enviar a Corcira, però anys després el va cridar altre cop a Corint per ser el seu successor a la tirania, perquè el fill gran, Cípsel, el considerava incapaç. Licòfron va refusar la tornada mentre el pare restés a la ciutat. Periandre va proposar d'anar-se'n a Corcira, i Licòfron acceptà de tornar amb aquestes condicions. Abans que es pogués concretar, però, com que els habitants de Corcira no volien rebre Periandre, van matar Licòfron el 586 aC. En parlen Heròdot, Pausànias i Diògenes Laerci.

## Notes

* ↑ Segons la forma del nom que proposen el Diccionari Grec-Català, p. 1329, i les obres de la Fundació Bernat Metge

## Referències

* ↑ 1.Lycophron a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 847
# Le Rosier miraculeux

Le Rosier miraculeux, llançat als Estats Units com a The Wonderful Rose-Tree i al Regne Unit com The Magical Rose Tree, és un curtmetratge mut francès de 1904 dirigit per Georges Méliès.

## Trama

Segons la descripció del catàleg de Méliès:
| « | El brahman Iftikar, que gaudeix d'una gran reputació a l'Índia, ha decidit fer una creació que posarà el segell sobre el seu renom. Sembra unes llavors a la catifa, es postra, i en el curs de les seves invocacions, en menys d'un instant, germinen els grans. Un petit roser creix i produeix belles roses. Ajudat pel seu servent, el brahman fa d'ells un magnífic ram, que es transforma en una única rosa enorme. La flor estesa els seus pètals i del seu centre surt una dona jove i encantadora, a qui el brahman s'esforça per abraçar. Però ella se li escapa i balla una dansa serpentina fascinant. Ella desapareix i el roser reprèn el seu lloc. Iftikar destrueix el roser i es confessa conquerit perquè ha sabut crear però no conservar. | » |

## Estrena i redescobriment

Le Rosier miraculeux, anunciat com a basat en una llegenda de l'hinduisme, va ser llançat per la Star Film Company de Méliès i està numerat del 634 al 636 als seus catàlegs. Es va vendre tant en blanc i negre com, a un preu més elevat, en una versió colorida a mà. El catàleg de Méliès diu que la pel·lícula "va ser feta especialment per ser colorida. El seu encant i la seva delicada bellesa es veuen realçats molt materialment per la coloració intel·ligent i harmoniosa dels nostres artistes". La pel·lícula va ser registrada pels drets d'autor nord-americà a la Biblioteca del Congrés dels Estats Units l'11 d'octubre de 1904.
Es va suposar que la pel·lícula era pel·lícula perduda fins a la dècada de 2010, quan els realitzadors de documentals de Saving Brinton van identificar una única impressió en blanc i negre, danyada, però gairebé completa, en una col·lecció que havia pertangut a Frank Brinton, un showman ambulant nord-americà de l'època de Méliès. També es va trobar que la col·lecció Brinton contenia una altra pel·lícula de Méliès presumptament perduda, Bouquet d'illusions. Le Rosier miraculeux es va projectar, per primera vegada des del seu redescobriment, al Festival de Cinema Mut de Pordenone el 2017.

## Referències

* 1 2 Méliès, Georges (1905), Complete Catalogue of Genuine and Original "Star" Films, New York: Geo. Méliès, p. 59, <http://rucore.libraries.rutgers.edu/rutgers-lib/26311/>. Consulta: 13 febrer 2014
* ↑ Le rosier miraculeux = The wonderful rose-tree, OCLC 31446284
* 1 2 Bromberg, Serge (2017), Le Rosier miraculeux, Pordenone Silent Film Festival, <http://www.giornatedelcinemamuto.it/en/le-rosier-miraculeux/>. Consulta: 21 març 2018 Arxivat 28 de juliol 2018 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2018-07-28. [Consulta: 11 setembre 2022].

## Enllaços externs

* Le Rosier miraculeux a YouTube
# Lismore

Lismore (Lios Mòr, pronuncieu [ʎis̪ moːɾ], en gaèlic) és una petita illa de les Hèbrides Interiors, situada al nord-oest d'Escòcia. Es troba al Loch Linnhe, al nord-est de l'illa de Mull.
L'envolten diversos illots, els més grans dels quals són:
* Eilean nan Caorach
* Eilean Loch Oscair
* Creag
* Eilean Musdile
* Bernera
Composta quasi completament de pedra calcària, converteix el seu sòl en apte per a la proliferació d'arbres i arbusts.
Lismone fou un cop un dels centres del cristianisme celta, amb un monestir fundat per Sant Moluag, seu del bisbat d'Argyll.
Dos transbordadors connecten l'illa amb el "continent", un de vehicles que fa la travessia fins a Oban i un altre que la connecta amb Port Appin.

## Fills il·lustres

* W. H. Grattan Flood (1859-1928) musicòleg i compositor.

## Referències

* ↑ «Isle of Lismore: History». Lloc oficial de l'Isle of Lismore Community. Arxivat de l'original el 2008-12-21. [Consulta: 1r novembre 2008].
* ↑ «Overview of Lismore». Gazetteer for Scotland. Arxivat de l'original el 2009-05-02. [Consulta: 1r novembre 2008].

## Enllaços externs

* Lismore Landscape Project Arxivat 2003-12-20 a Wayback Machine.
* Lismore Historical Society Arxivat 2012-07-17 a Wayback Machine.
* Clan MacLea/Livingstone Society Arxivat 2013-05-13 a Wayback Machine.
# Leen Vente

Leendert Roelof Jan Leen Vente (Rotterdam, 14 de maig de 1911 - 9 de novembre de 1989) fou un futbolista neerlandès de la dècada de 1930.
Fou internacional per la selecció dels Països Baixos, amb la qual participà en la Copa del Món de futbol de 1934 i a la Copa del Món de futbol de 1938. Pel que fa a clubs, jugà al Feyenoord Rotterdam.

## Referències

* ↑ 1934 FIFA World Cup Italy Arxivat 2011-10-13 a Wayback Machine.
# Leptodactylus fuscus

Leptodactylus fuscus és una espècie de granota que viu a l'Argentina, Bolívia, el Brasil, Colòmbia, Guaiana Francesa, Guyana, Panamà, el Paraguai, el Perú, Surinam, Trinitat i Tobago i Veneçuela.

## Referències

* Reynolds, R., Caramaschi, U., Mijares, A., Acosta-Galvis, A., Heyer, R., Lavilla, E. & Hardy, J. 2004. Leptodactylus fuscus. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 16 de gener de 2008.
# Liberians Units per a la Reconciliació i la Democràcia

Liberians Units per a la Reconciliació i la Democràcia (LURD) fou un grup rebel format el 1999 a Libèria per a oposar-se a Charles Taylor. Es va caracteritzar per una organització descentralitzada i l'ús de nenes soldats.

## Referències

* ↑ Käihkö, Ilmari «‘Taylor must go’ – the strategy of the Liberians United for Reconciliation and Democracy». Small Wars & Insurgencies, 26, 2, 05-03-2015, pàg. 248–270. DOI: 10.1080/09592318.2015.1007561.
* ↑ García Sotelo, Gilda M. Razones y sinrazones sobre las niñas soldados. 1e ed. Madrid: Sepha, 2006, p. 36. ISBN 84-934837-4-5.
# Llac Walled

El llac Walled (anglès: Walled Lake) és el quart llac més gran del comtat d'Oakland, Michigan, Estats Units, localitzat als municipis de Walled Lake i Novi, al sud-est de Michigan.

## Referències

* ↑ «Walled Lake». [Consulta: 21 agost 2014].
# Llac Walker

El llac Walker (en anglès Walker Lake) és un llac que es troba a les muntanyes Endicott, una serralada que forma part de la serralada Brooks, a l'extrem més oriental del Borough de Northwest Arctic, al remot nord d'Alaska. En ell hi té les fonts el riu Kobuk, el qual després de 450 quilòmetres desguassa al Kotzebue Sound. Fou explorat el 1885 durant una expedició dirigida per John C. Cantwell, sota l'autoritat de la Revenue Marine. Des de 1968 és considerat National Natural Landmarks per ser un exemple de llac de muntanya situat en el límit arbori.

## Referències

* ↑ National Natural Landmark: Walker Lake Arxivat 2010-05-28 a Wayback Machine. a nps.gov
# Llei criminal

Llei criminal (títol original: Criminal Law) és un thriller estatunidenc dirigit per Martin Campbell, estrenat l'any 1989. Ha estat doblat al català.

## Argument

L'advocat Ben Chase (Gary Oldman) defensa Martin Thiel (Kevin Bacon), un jove i ric playboy, i li aconsegueix un veredicte d'innocència per una sèrie d'homicidis brutals, per descobrir més tard que aquest últim resulta ser unassassí en sèrie. Martin Thiel no pot ser jutjat de nou pel mateix motiu segons el dret anglosaxó, però Chase intenta d'incriminar-lo, abans que no mati de nou.

## Repartiment

* Gary Oldman: Ben Chase
* Kevin Bacon: Martin Thiel
* Tess Harper: Detectiu Stillwell
* Karen Young: Ellen Faulkner
* Joe Don Baker: Inspector Mesel
* Sean McCann: Jacob Fischer
* Ron Lea: Gary Hull
* Michael Sinelnikoff: Professor Clemtes
* Elizabeth Shepherd: Metge Thiel

## Producció

Les escenes del film van ser filmades entre el 10 d'agost i el 9 d'octubre de 1987 a Mont-real al Quebec, Canadà.
Llei Criminal es considera haver estat una font d'inspiració pels assassins en sèrie canadencs Paul Bernardo i Karla Homolka, acusats de nombroses violacions i homicidis a partir de 1990, i que van canviar el seu cognom per « Teale », en l'honor del personatge de « Thiel »

## Premis

* MystFest 1989
** millor film per Martin Campbell

## Referències

* ↑ «Llei criminal». esadir.cat.
* ↑ «Criminal Law». The New York Times.
* ↑ «Director - Martin Campbell (Casino Royale, Green Lantern)». Arxivat de l'original el 2011-08-12. [Consulta: 16 octubre 2016].
# Lliberat

Lliberat (Liberatus de Cartago) va ser un diaca de l'església de Cartago del segle vi.i autor d'una història important de les controvèrsies nestorianes i monofisites a l'Església cristiana dels segles V i VI.
Va anar a Roma el 533 on fou rebut pel Papa Joan II com a membre d'una delegació eclesiàstica enviada per Justinià I per consultar al papa sobre l'heretgia dels acometes (acoemetae o acumici), monjos propers a les tesis de Nestori. El 534 va participar en el sínode de Cartago presidit pel bisbe Reparat i el 535 fou a Roma per segon cop per consultar al papa sobre si rebre els arrians que deixaven la seva heretgia; el papa Joan II havia mort abans de la seva arribada i fou rebut pel papa Agapet I, el seu successor. El 552 el bisbe Reparat fou desterrat per Justinià a Eucaida i Lliberat el va acompanyar i probablement va restar amb el bisbe fins a la mort el 563. La data de la seva mort és desconeguda.
Va escriure una història eclesiàstica: Breviarium Caussae Nestorianorum et Eutychianorum, que abraça el període entre l'ordenació de Nestori el 428 fins al Concili de Constantinoble II el 553, obra de gran importància pel període.

## Referències

* ↑ Smith, Mark «Libératus de Carthage. Abrégé de l'histoire des nestoriens et des eutychiens. By Philippe Blaudeau. (Sources Chrétiennes, 607). Pp. 455. Paris: Les Éditions du Cerf, 2019. €35 (paper). 978 2 204 13415 6; 0750 1978» (en anglès). The Journal of Ecclesiastical History, 72, 1, 01-01-2021, pàg. 150–151. DOI: 10.1017/S002204692000161X. ISSN: 0022-0469.
* ↑ Delacenserie, Emerance «Beyond the Compilation. The Two Historiae Tripartitae of Theodore Lector and Cassiodorus». Sacris Erudiri, 56, 01-01-2017, pàg. 415–444. DOI: 10.1484/J.SE.5.114779. ISSN: 0771-7776.
* ↑ Vitiello, Massimiliano. Theodahad: A Platonic King at the Collapse of Ostrogothic Italy (en anglès). University of Toronto Press, 2014, p. 129. ISBN 978-1-4426-4783-1.
* ↑ Smith, William. A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology (en anglès). J. Murray, 1872, p. 777.
# Licees

Les Licees (en grec antic: Λύκαια, Lýkaia) eren un festival de l'antiga Grècia que se celebrava al cim del mont Liceu (Arcàdia) en honor de Zeus Liceu.
Segons Pausànies, el festival hauria estat instituït per l'heroi Licàon, fill de Pelasg, i que, a més d'uns jocs (sobre els quals no hi ha cap referència específica), es feia un sacrifici d'un nen. Segons el mite, Licàon es convertí en llop després de servir carn humana als déus, i es deia que, després del ritual, una persona es convertia en llop durant deu anys; però, si havia tastat la carn humana, romania un llop tota la vida. El festival es considera un ritu de pas que es relaciona amb una antiga amenaça de canibalisme i la possible transformació en home llop en cas de transgressió.
El culte a Zeus Liceu era el més antic que es coneix dedicat a aquest déu. No el representava cap estàtua, i vivia a la llum que es veia en sortir el sol al cim del Liceu, que sembla que, en realitat, pren el nom no del llop (λύκος, lykos), sinó de λύκ (lyk), un mot arcaic cognat de λευκός (leukós 'blanc') i del llatí lux ('llum'). El sacrifici humà es feia al cim de la muntanya, en un altar situat sobre dos pilars. Més avall hi havia un bosquet on ningú no podia entrar, i es deia que no hi existia cap ombra. A la vora hi havia una font sagrada anomenada Agno (Άγνώ 'desconeguda'), on el sacerdot hi submergia una branca de roure en temps de sequera. El sacrifici també estava relacionat amb peticions de pluja, i, pel que diu Pausànies, és possible que els sacrificis humans es conservessin fins a una època tardana. És possible també que durant el festival se celebressin curses a cavall i curses a peu, atès que Pausànies parla d'un hipòdrom i d'un estadi situats vora el bosquet sagrat.
Plutarc diu que el festival s'assemblava a les Lupercals romanes, però, a part del nom, no hi ha més similituds, puix que les Lupercals eren cerimònies per preservar els ramats dels atacs del llop.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Lycaea». A Dictionary of Greek and Roman Antiquities (1890). [Consulta: 25-XI-2020].
# Llengua pluricèntrica

Una llengua pluricèntrica és una llengua amb diverses versions estàndard. Aquesta situació se sol produir sovint quan una llengua i la identitat nacional o el nom (de part) del territori dels seus parlants no coincideix.
Exemples de llengües pluricèntriques són el català, amb els estàndards proposats per l'IEC i l'AVL; el castellà, amb diferents estàndards a Espanya i l'Argentina entre d'altres; l'anglès, amb estàndards diferents per al Regne Unit i els Estats Units d'Amèrica, considerat un pluricentrisme simètric per la importància d'ambdós dialectes; o l'alemany, també una llengua pluricèntrica, amb estàndards diferents per a Alemanya, Suïssa i Àustria, però asimètrica, puix que l'estàndard d'Alemanya és predominant.

## Vegeu també

* Dialecte

## Enllaços externs

* Article de Rudolf Muhr sobre la dominació en llenguatges pluricèntrics (anglès) Language Attitudes and language conceptions in non-dominating varieties of pluricentric languages (by Rudolf Muhr).
# Litoria impura

Litoria impura és una espècie de granota del gènere Litoria de la família dels hílids. Originària de Papua Nova Guinea.

## Referències

* ↑ «The IUCN Red List of Threatened Species» (en anglès). International Union for Conservation of Nature and Natural Resources. [Consulta: 26 abril 2009].
# Gai Claudi Sabí

Gai Claudi Sabí (llatí: Gaius Claudius App. f. M. n. Sabinus, de vegades també anomenat Regil·lensis) va ser un magistrat romà. Era fill d'Api Claudi Sabí Regil·lensis i formava part de la gens Clàudia.
Va ser elegit cònsol l'any 460 aC quan Api Herdoni va ocupar el Capitoli. Després de recuperar-lo es va oposar al que havia promès Luci Valeri Potit sobre les lleis Terentíl·lies. També es va oposar a augmentar el nombre de tribuns plebeus i a la llei De Aventino publicando, sobre repartiment de terres a l'Aventí.
Va ser candidat sense èxit a la dictadura. Encara que partidari dels aristòcrates va advertir al seu germà Api Claudi Sabí en contra de l'ús immoderat del poder i com que no se'l va escoltar es va retirar a Regillum, però va retornar per defensar al seu nebot, el decemvir Api Claudi Cras Regil·lensis Sabí quan va ser jutjat. La mort d'Api el va moure a revenjar-se en els cònsols Marc Horaci i Luci Valeri als quals va rebutjar concedir els honors del triomf.
L'any 445 aC es va oposar a la Lex Canuleia, que permetia als plebeus casar-se amb els patricis, i va proposar armar al cònsol contra els tribuns. Dionís d'Halicarnàs diu que no obstant això, ell mateix va proposar l'elecció de tribuns militars amb potestat consular tant entre els plebeus com entre patricis.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Londres: Walton and Maberly, 1841, p. 767.
# Gala

«Gala» té aquests significats:
* Gala (pel·lícula), pel·lícula de l'any 2003
* Biografies:
** Gala Dalí, esposa de Dalí
** Gal·la (emperadriu), emperadriu, esposa de Teodosi I el Gran
** Gala Plàcida o Gal·la Plàcida, filla de l'emperadriu Gal·la i Teodosi I
** Gala o Gayya, rei de Numídia occidental
** Antonio Gala Velasco, escriptor de Ciudad Real
* Botànica:
** Gala, cecidi en una planta provocat generalment per un paràsit, vegeu agalla (botànica)
** Gala (poma), varietat de poma.

## Vegeu també

* Gal·la
Viccionari
# Llista de kans de Sibèria

Aquesta és la llista dels kans mongols de Sibèria:
* Munch-Timur: 1359
* Alibek khan: 1359-1375
* Giyath Kaganbek ud-Din: 1375-1396
* Toktamish Khan: 1396-1406
* Zhumaduk Khan: 1406-1421
* Mahmud Khodja Khan: 1421
* Hizr Khan: 1421
* Kazhy-Mohammed: 1421-1428
* Abu l-Khayr Khan: 1428-1464
* Ibak Khan: 1464-1495
* Mamuq Khan: 1495-1502
* Kuluk Khan: 1502-1530
* Jediger Khan: 1552-1563
* Kučum Khan: 1563-1598
* Ali Khan: 1598-1604
# Gayle (desambiguació)

«Gayle» té aquests significats:
* Lingüística:
** Llengua gayle, un argot gay.
* Música:
** La cantant estatunidenca Gayle.
# Gorja de Garni

La gorja de Garni es troba a 23 km a l'est d'Erevan, Armènia, just a sota del poble del mateix nom. La gorja es troba sota el temple de Garni, que data del segle i aC. A banda i banda de la gorja hi ha uns penya-segats ben conservats de columnes de basalt, que han sorgit a causa de l'erosió del riu Goght. Aquesta secció de la gorja és coneguda popularment com a "Simfonia de les pedres". A aquesta secció s'hi pot accedir gràcies a un camí que comença al poble de Garni, poc abans d'arribar al temple. El camí també passa per un pont medieval del segle xi.

## Bibliografia

* Kiesling, Brady (2005), "Rediscovering Armenia: Guide", Erevan, Armènia, Matit Estudi de disseny gràfic

## Enllaços externs

* Armenian Wiki Enciclopedia en Garni Gorge
# Geocrinia lutea

Geocrinia lutea és una espècie de granota que viu a Austràlia.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Roberts, D. & Hero, J.-M. (2004). Geocrinia lutea. Llista Vermella de la UICN, Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2006. Consultat el 24 d'abril del 2008 (en anglès).