OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Fortalesa de Revelin

La Fortalesa de Revelin és una edificació que defensava la part més propera a terra ferma del port de Ragusa, avui Dubrovnik (Croàcia). És quadrada i està prop de la Porta de Ploče.
Fou construïda al segle xvi seguint el disseny de l'arquitecte Anton Ferramollino, enviat per l'almirall Doria (al servei d'Espanya). Per accelerar la construcció es van aturar les obres privades que es feien a la ciutat i tothom va haver de dedicar-se a la construcció d'aquesta fortalesa.
# Ca l'Oller

«Ca l'Oller» té aquests significats:
* Ca l'Oller (Barcelona), antiga masia de Sant Andreu
* Ca l'Oller (Fogars de la Selva), masia de Fogars, a la Selva
* Ca l'Oller (Aguilar de Segarra), masia d'Aguilar, al Bages
* Ca l'Oller (Sant Jaume dels Domenys), masia al Baix Penedès
* Ca l'Oller de Vallors, masia de Santa Coloma de Farners, a la Selva
# Ca l'Oller (Aguilar de Segarra)

Ca l'Oller és una obra d'Aguilar de Segarra (Bages) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Gran casa de planta rectangular i coberta de dos aiguavessos. N'és notable la façana de migdia, amb una galeria formada per tres arcs de mig punt i una golfa que segueix la mateixa arcuació.
La casa, construïda tota ella en pedra, es troba en bastant mal estat. Cal destacar també d'una petita capella dedicada a Sta. Anna, contigua al mas, de planta rectangular sense absis, la qual actualment es troba en un estat deplorable i és utilitzada com a graner.

## Referències

* 1 2 «Ca l'Oller». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 3 novembre 2018].
# Ca l'Oliveres (Campmany)

Ca l'Oliveres és una casa del municipi de Campmany (Alt Empordà) protegida com a bé cultural d'interès local. Situada dins del nucli urbà de la població de Campmany, a la banda de tramuntana del terme i formant cantonada entre els carrers de la Font i el de Santa Llúcia.

## Descripció

Edifici cantoner de planta irregular amb la coberta de teula de dues vessants i distribuït en planta baixa i dos pisos. La façana principal, orientada a migdia, presenta un cos adossat amb la coberta plana utilitzada com a terrassa des del nivell del primer pis, amb una part descoberta i l'altra coberta amb una teulada d'un sol vessant. Alhora, adossat a aquesta estructura, hi ha un porxo al nivell de la planta baixa, sostingut per pilars quadrats bastits amb maons i a la cantonada sud-est, un gran pou de planta circular bastit en pedra. Les obertures presents a la construcció són rectangulars, amb els brancals fets de carreus i les llindes planes algunes restituïdes. Destaca la finestra de ponent de la primera planta, amb la llinda gravada amb la data 1771, i la porta de ponent d'accés a l'interior, coberta per una volta rebaixada amb llunetes de pedra. L'interior presenta tres crugies perpendiculars a la façana principal cobertes amb voltes de maó. L'escala d'accés a la planta noble està col·locada al fons de la crugia central. L'edifici principal està construït en pedra sense treballar de diverses mides, disposada irregularment, mentre que els cossos adossats a la façana principal estan arrebossats i pintats.

## Història

El nucli primitiu de Campmany quedava inclòs dins el recinte medieval emmurallat de la Força. De la mateixa manera, encara en època medieval van aparèixer diferents nuclis de població relacionats: la Força Forana, la vila d'Avall, la vila d'Amunt, la pujada i alguns masos dispersos.
Aquesta casa està ubicada dins la vila d'Amunt, situada al nord del Fort, a l'entorn de la capella de Sant Sebastià i unida amb el recinte de la Força o la Cellera per un camí que actualment correspon al carrer Major.
Campmany va viure el seu moment de prosperitat entre els segles XVIII i mitjans del segle xix, ja que va ser una bona època pel conreu de la vinya, olivera i el suro. Aquest fet es va veure reflectit en un augment de la població i en la creació de nous barris fora del nucli antic de la Força. Aquest és el cas de la casa ca l'Oliveres construïda vers l'any 1771 tal com es pot apreciar a la llinda de la façana principal.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «Ca l'Oliveres». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 10 gener 2014].
# Fryderyk Scherfke

Friedrich Egon Scherfke, en polonès Fryderyk Egon Scherfke, (Posen, 7 de setembre de 1909 - Bad Soden, 15 de setembre de 1983) fou un futbolista polonès-alemany de la dècada de 1930.
La major part de la seva carrera la passà al Warta Poznań, amb qui guanyà la lliga el 1929. Fou internacional amb la selecció de Polònia, amb la qual disputà 12 partits i participà en el Mundial de 1938. Després de la invasió alemanya, passà a aquest país, jugant pel recent creat club 1. FC Posen, que més tard esdevingué Luftwaffen Sportverein Posen.

## Referències

* 1 2 Perfil a eu-football.info
* ↑ «Gazeta Wyborcza, Niemiecki piłkarz, gwiazda "Warty". Po 1939 r. grał dalej. By Radosław Nawrot». Arxivat de l'original el 2012-04-01. [Consulta: 29 maig 2017].
# Festa Major del Baró de Viver

La Festa Major del Baró de Viver se celebra a mitjan juny al barri del Baró de Viver, al districte de Sant Andreu de Barcelona. La festa major del barri, que es fa a mitjan juny, dura un cap de setmana i és organitzada per la Comissió de Festes Baró de Viver. S'hi fan moltes activitats destinades a dinamitzar socialment i culturalment el barri, com ara una gimcana cívica o tallers multiculturals. No hi falten, tampoc, els torneigs esportius, les activitats per a la gent gran, els àpats populars i els balls de festa major.

## Actes destacats

* Timbalada. El primer acte de la festa major, que es fa el divendres a la tarda, és una trobada de grups de percussió del barri. Tots junts transiten pels carrers i s'adrecen cap al lloc on es faci el pregó.

## Referències

* 1 2 «Festa Major del Baró de Viver». Cultura popular de Barcelona. Barcelona: Institut de Cultura de Barcelona Web (CC-BY-SA via OTRS).
# CSV

Els fitxers CSV (de l'anglès comma-separated values) són un tipus de document en format obert simple per a representar dades en forma de taula, en què les columnes se separen per comes (o punt i coma on la coma és el separador decimal: Catalunya, França, Itàlia...) i les files per salts de línia. Els camps que continguin una coma, un salt de línia o una cometa doble han de ser tancats entre cometes dobles.
El format CSV és molt simple i no indica un joc de caràcters concret, ni com van situats els bytes, ni el format per al salt de línia. Aquests punts s'han d'indicar molts cops en obrir el fitxer, per exemple, amb un full de càlcul.

## Exemple

Quan el mateix text conté comes, és aconsellable de fer servir un delimitador. D'aquesta manera es diferencien els separadors de columna de les comes del mateix text. Habitualment es fan servir les cometes.

## Exemple 2

En alguns casos el separador de columnes pot ser el punt i coma (";").

## Enllaços externs

* How To: The Comma Separated Value (CSV) File Format Arxivat 2021-04-04 a Wayback Machine. (anglès)
* Funcions per moure informació des de i cap a una línia codificada amb format CSV
# CMT

CMT té els següents significats:
* Castilla-La Mancha TV, televisió autonòmica de Castella-la Manxa (Espanya)
* Comissió del Mercat de les Telecomunicacions, autoritat reguladora del mercat de les telecomunicacions a Espanya
* Malaltia de Charcot-Marie-Tooth, trastorn neurològic hereditari
* Club Muntanyenc de Terrassa, club de muntanyisme de Terrassa
# Festa Major del Poblenou

La Festa Major del Poblenou se celebra la primera quinzena de setembre al barri del Poblenou, al districte de Sant Martí de Barcelona. Les entitats del Poblenou s'impliquen molt activament en l'organització de les activitats de la festa major. Durant dues setmanes la música, l'art, la dansa i l'esport hi tenen un espai. En el cas de la cultura popular, les colles i agrupacions no únicament s'encarreguen dels propis actes geganters o de foc, sinó que també fan àpats comunitaris, tallers infantils i campionats esportius.
Fins al 1872 se celebraven al desembre, però des d'aleshores es fa al setembre per aprofitar el bon temps i per no coincidir amb la festa major de Sant Martí de Provençals.

## Actes destacats

* Cercavila del pregó de la festa major. En aquest acte festiu, hi participa una mostra representativa de les colles de cultura popular del barri: la Colla de Diables, la Colla del Drac, els gegants i la Colla Castellera Jove de Barcelona. La cercavila, que es fa abans de la lectura del pregó, parteix de la rambla del Poblenou i acaba al mateix lloc.
* Lectura de versots. Una vegada inaugurada oficialment la festa major, a la rambla del Poblenou mateix, els Diables del barri llegeixen els versots. A diferència de molts altres llocs, on es proclamen abans o després del correfoc, al Poblenou són un acte propi i molt reivindicatiu.
* Matinades. Els grallers i els timbalers de les colles del barri es reuneixen el diumenge de la festa major a primera hora del matí per interpretar el toc de matinades. A partir d'aquí fan una ruta pels carrers del barri, i visiten els veïns o entitats que conviden a fer un mos.
* Correfoc. La Colla de Diables del Poblenou i la Colla del Drac de Poblenou organitzen conjuntament el correfoc, on participen les peces fogueres de la Víbria, el drac Estarrufat i l'Estarrufadet.
* Trobada gegantera. Des de fa més de trenta anys, la Colla Gegantera del Poblenou organitza una trobada el diumenge de festa major. Primer, davant el Centre d'Imatgeria Festiva, es fa una plantada amb gegants que arriben de tot el país i després fan una cercavila pels carrers del barri.
* Diada castellera. El diumenge de festa major al migdia, la Colla Castellera Jove de Barcelona organitza una diada a la rambla del barri.
* Cercavila de cloenda. La festa major del Poblenou s'acomiada amb una cercavila de foc on tots els participants són convidats a fer soroll amb cassoles, timbals i xiulets. Hi participen els gegants del Poblenou: en Bernat i la Maria, i les bèsties fogueres de la Colla del Drac.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 «Festa Major del Poblenou». Cultura popular de Barcelona. Barcelona: Institut de Cultura de Barcelona Web (CC-BY-SA via OTRS).
* ↑ Arxiu Històric del Poblenou. Enciclopèdia. El Poblenou en 135 veus
# Festa Major del Rectoret

La Festa Major del Rectoret se celebra la segona setmana de juny a un nucli de cases de la zona de les Planes, al districte de Sarrià - Sant Gervasi de Barcelona. Com que el barri no té festa major, els veïns s'organitzen per fer-hi una jornada festiva i presenten propostes d'activitats lúdiques diverses. L'Associació de Veïns del Rectoret, amb la col·laboració de més organitzacions del barri, elabora un programa festiu que inclou conferències, concerts, tallers, activitats d'animació infantil i àpats populars.

## Referències

* 1 2 «Festa Major del Rectoret». Cultura popular de Barcelona. Barcelona: Institut de Cultura de Barcelona Web (CC-BY-SA via OTRS).
# Cala Rostella

La cala Rostella, o cala Rustella, és una platja del municipi de Roses (Alt Empordà), situada en una petita badia delimitada per la punta del Bergantí a llevant i el cap Blanc a ponent. És una platja verge, rodejada de pins, situada a vuit quilòmetres del centre urbà de Roses. Té una longitud de 100 m i una amplada de 10 m, de sorra gruixuda i pedres. S'hi accedeix a peu per un corriol des del camí de ronda que arriba a la cala Montjoi. Des de l'any 2009 gaudeix del certificat ambiental europeu EMAS i de l'internacional ISO 14.001.

## Referències

* ↑ «Cala Rustella». Catalunya.com.
* ↑ «Cala Rostella». Turisme de Roses.
# Campionat britànic de trial 2017

La temporada de 2017 del Campionat britànic de trial fou la 67a edició d'aquest campionat, organitzat per l'ACU. El calendari oficial constava de 8 proves puntuables, celebrades entre el 4 de març i l'1 d'octubre.

## Classificació final

| Posició | Pilot | Motocicleta | Punts |
| 1 | Jack Price | Gas Gas | 135 |
| 2 | Jack Sheppard | Beta | 126 |
| 3 | Michael Brown | Gas Gas | 112 |
| 4 | Dan Peace | Gas Gas | 112 |
| 5 | Toby Martin | Vertigo | 92 |
| 6 | Iwan Roberts | Beta | 84 |
| 7 | Jack Peace | Gas Gas | 77 |
| 8 | Andy Chilton | Scorpa | 65 |
| 9 | Declan Bullock | Beta | 38 |
| 10 | Ross Danby | TRRS | 33 |

## Referències

* «Great Britain - 2017» (en anglès). trialonline.org. [Consulta: 19 març 2023].
# Campionat britànic de trial 2020

La temporada de 2020 del Campionat britànic de trial fou la 70a edició d'aquest campionat, organitzat per l'ACU. El calendari oficial constava de 4 proves puntuables, celebrades entre el 7 de març i el 17 d'octubre.

## Classificació final

| Posició | Pilot | Motocicleta | Punts |
| 1 | Iwan Roberts | TRRS | 55 |
| 2 | Toby Martin | TRRS | 39 |
| 3 | James Dabill | Beta | 37 |
| 4 | Dan Peace | Sherco | 34 |
| 5 | Billy Green | Montesa | 23 |
| 6 | Jack Peace | Sherco | 23 |
| 7 | Jack Price | Vertigo | 22 |

## Referències

* «Great Britain - 2020» (en anglès). trialonline.org. [Consulta: 19 març 2023].
# Fox

«Fox o FOX» té aquests significats:
* Antropologia: Fox i sauk, tribus algonquines unides en una sola reserva en el segle XIX
* Biografies:
** Emilia Fox (1974, Londres), actriu britànica coneguda per la seva interpretació com Nikki
** Eytan Fox (Nova York, 1964), director de cinema israelià
** Francis Fox (Brentford, 1675 -1738), diví anglès
** George Edward Fox (1945), investigador de la Universitat de Houston
** James Fox (1939, Londres), actor britànic
** Matthew Fox (1966, Abington, Pennsilvània), actor estatunidenc
** Megan Fox (1986), actriu estatunidenca
** Ralph Hartzler Fox (1913-1973), matemàtic estatunidenc
** Ralph Fox (Halifax, 1900 - Lopera, Jaén 1936), novel·lista
** Vicente Fox, president de Mèxic del 2000 al 2006
* Biologia: Musaranya de Fox (Crocidura foxi), espècie africana
* Cinema:
** Fantastic Mr. Fox, pel·lícula d'animació, basada en el llibre homònim de Roald Dahl
** The Fox and the Hound, pel·lícula musical animada produïda per Walt Disney Animation Studios
* Empreses:
** Fox Broadcasting Company, xarxa de televisió dels Estats Units
** FOX (canal internacional), canal de televisió de pagament dedicat a l'emissió de sèries
** 20th Century Fox, empresa cinematogràfica
* Videojoc: Fox McCloud, personatge de diversos videojocs
* Toponímia:
** Riu Fox, a l'estat de Wisconsin
** Fox Chase, població a l'estat de Kentucky
** Fox Point, població a l'estat de Wisconsin
** Fox River Grove, població a l'estat d'Illinois
** Fox River Valley Gardens, població a l'estat de Illinois
Viccionari
# Fowtbolayin Akowmb Spartak Erevan

El Fowtbolayin Akowmb Spartak Erevan (també escrit FC Spartak Yerevan) fou un club de futbol armeni de la ciutat d'Erevan.

## Història

El club nasqué l'any 2001 amb el nom FC Araks-Impeks Erevan, després d'obtenir els drets de l'equip dissolt per problemes econòmics Araks Ararat FC. Més tard adoptà el nom FC Spartak Erevan. L'any 2003 l'entitat es va dissoldre, passant els jugadors al club FC Banants. El club fou quart a la lliga armènia l'any 2002.

## Referències

* ↑ «RSSSF Armenia and subpages per year». [Consulta: octubre 2013].(anglès)
# Ca la Paulina

Ca la Paulina és un habitatge del municipi de Colera (Alt Empordà) inclòs en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Situada dins del nucli urbà de la població de Colera, a la banda de llevant del poble, delimitada pels carrers Labrun i de l'Església. Actualment, l'edifici està segregat en dues finques diferents.
Edifici de planta rectangular format per tres crugies, distribuït en planta baixa i pis, i cobert amb una teulada de dues vessants i una terrassa a l'extrem sud-est de la coberta. Les obertures de la construcció són rectangulars. A la façana principal hi ha un senzill portal d'accés i dues finestres als costats. Recentment, amb la segregació de la finca, s'ha obert una altra porta a l'extrem de ponent de la façana, al costat del portal original. Al pis hi ha tres finestrals amb sortida a tres balcons exempts, amb les baranes de ferro decorades. Destaca la presència duna fornícula d'arc apuntat, amb la imatge de la verge a l'interior. La façana de llevant és força interessant, ja que està disposada seguint el pendent que marca el terreny. A la planta baixa hi ha quatre finestres rectangulars amb baranes de ferro i, al pis, un petit balcó central i dues finestres a banda i banda. Una motllura recorre la divisòria entre els dos pisos. Damunt del balcó hi ha un rellotge de sol i una obertura circular de ventilació per la coberta. La façana està rematada amb un coronament motllurat rematat amb un semicercle amb impostes.
La construcció principal està arrebossada i pintada de color blau, amb les cantonades decorades de color blanc. L'altra finca està arrebossada, emblanquinada i pintada de color crema.

## Història

El nucli que envoltava l'església fou greument malmès durant la guerra Civil. Tots els edificis d'aquesta zona varen ser reconstruïts després del conflicte bèl·lic.

## Referències

* 1 2 3 4 «Ca la Paulina». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 10 gener 2014].
# Ca la Simona

Ca la Simona és un edifici de Boldú construït l'any 1726, segons consta a una llinda de la façana principal, al terme municipal de la Fuliola (l'Urgell). Està inclòs a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.
Edifici estructurat en tres nivells horitzontals separats per cornises i una coberta en forma de terrassa a la part superior. Són tres plantes: planta baixa i dos pisos. Les tres presenten moltes obertures a la façana principal, seguint un esquema regular.
A la planta baixa hi ha cinc obertures, dos de les quals són en forma de porta i les altres són petites finestres que flanquegen les portes. Totes presenten el mateix emmarcament amb pedra resseguint el perímetre quadrangular. Les finestres porten una magnífica decoració forjada al seu interior i les portes són de fusta. Una d'aquestes dues té una llinda decorada amb la data de construcció de l'edifici: 1726. En aquesta planta cal destacar també la presència del sòcol realitzat amb pedres tallades expressament de forma desigual, que ressegueix tota la part inferior.
A la primera planta s'hi obren quatre obertures allargassades en forma de balconada. Les finestres presenten una decoració a la part superior d'aquestes formant un arc carpanell adossat al mur i finalitzat amb dues mènsules. Són les anomenades trencaaigües. Pel que fa a les balconades, són destacables per la seva decoració forjada a la barana.
La segona planta segueix l'eix de la primera pel que fa a obertures. Hi ha quatre obertures, també amb balconada. En aquest cas cada balcó és individual, a diferència del primer pis, on a la part central uneix dos finestrals.
Les obertures adopten una forma d'arc convex, diferenciant-se notablement de les inferiors. Cada finestra està dividida verticalment per cinc mènsules acanalades que pengen del fris superior i en cada una de les quals hi ha un petit rostre esculpit.
Ca la Simona és coberta per una terrassa superior que es deixa veure a la façana principal per la seva magnífica barana, que combina parts construïdes amb pedra i parts fetes amb ferro forjat, intercalades. Presenta una decoració geomètrica i floral que lo dona un toc molt elegant a l'edifici.

## Notes

* 1 2 3 4 5 6 7 «Ca la Simona». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 26 gener 2017].
# Francesc Xavier Estruch i Serrat

Francesc Xavier Estruch i Serrat (Badalona, 7 de desembre de 1912 - 19 de juliol de 1999) va ser un jugador de bàsquet català que va desenvolupar la seva carrera de manera íntegra al Joventut de Badalona, on també va ser entrenador i membre de la directiva. Xavier és, a més, soci número 1 i fundador del club badaloní.
Estruch i els seus companys van fundar la «Penya Spirit of Badalona», més tard Club Joventut de Badalona, en el mes de març de 1930 amb el desig que donés a conèixer el nom de Badalona arreu del món. La denominació de llavors del club badaloní va ser adoptada com un tribut d'homenatge a Charles Lindbergh, qui tres anys abans havia sorprès al món amb el seu vol Nova York-París a bord del Spirit of St.Louis.
Xavier Estruch hi va jugar a l'equip badaloní fins a l'any 1937, practicant simultàniament bàsquet i tennis de taula, esport amb el que va ser campió de Catalunya amb la Penya. L'any 1932 va ser president del "Centre Esportiu Badaloní", el nom que rebé el club entre les dues denominacions ja conegudes. Un cop superat el parèntesi d'inactivitat imposat per la guerra civil, Estruch es retira com a jugador per assumir les funcions d'entrenador i directiu. L'any 1952 seria designat novament president del Joventut. Sota la seva presidència el club badaloní aconseguiria guanyar la Copa del Generalíssim a la final de Valladolid, disputada contra el Reial Madrid. Abans de finalitzar aquell mateix any, Estruch va cedir el càrrec de president a Antoni Viñallonga. En el mes de maig de l'any 1982 va presidir la junta gestora que va dirigir el Joventut després de la dimissió de Santiago March, fins que en el mes de juny del mateix any va sortir escollit Lluís Conesa.
L'any 1994 va ser nomenat Històric del Bàsquet Català per la Federació Catalana de Bàsquet.

## Referències

* 1 2 «Badalona presume de la Penya» (en castellà). El País, 23-04-1994 [Consulta: 12 maig 2018].
* ↑ Soler, Toni. La Penya en 75 paraules. 1a. ed.. Barcelona: Viena, 2006. ISBN 84-8330-379-5.
* ↑ Costa, Josep Maria. Desperta, Ferres! Cinquanta anys del Club Joventut Badalona. CJB, 1980, p. 197-200.
* ↑ «Xavier Estruch: 53 años de fidelidad verdinegra» (en castellà). Mundo Deportivo, 04-02-1983 [Consulta: 12 maig 2018].
* ↑ Román, Jorge «La gestora tomó el mando» (en castellà). Mundo Deportivo, 27-05-1982 [Consulta: 14 maig 2018].
* ↑ «Llistat Complert dels Històrics del Bàsquet Català». Fundació del Bàsquet Català. Arxivat de l'original el 10 de desembre 2018. [Consulta: 10 desembre 2018].
# Frederic Roda i Ventura

Frederic Roda i Ventura (Barcelona, 1898 - Barcelona, 7 de març de 1967) fou un advocat i polític català, regidor de l'Ajuntament de Barcelona per la Lliga Catalana (abans Lliga Regionalista) l'any 1934, així com degà de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Barcelona entre 1962 i 1967.
Nascut l'any 1898 a Barcelona es llicencià en Dret a la Universitat de Barcelona, i fou posteriorment passant de Josep Bertran i Musitu. En l'àmbit polític, milità a la Lliga Regionalista i posteriorment a la Lliga Catalana, essent regidor per aquest darrer partit a Barcelona l'any 1934. També fou vicepresident de Palestra. Esclatada la Guerra Civil Espanyola, emigrà a l'estranger des d'on prestà serveis al govern franquista establert a Burgos. En tornar a Catalunya, treballà dins la junta de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Barcelona i en fou degà des de 1962 fins a la seva mort. Fou un dels impulsors a Catalunya d'Izquierda Democrática, junt amb Josep Maria Vilaseca. Intervingué en la defensa dels intel·lectuals detinguts per haver assistit a un homenatge a Jordi Rubió a la Facultat de Dret de la UB. El 7 de març de 1967 morí sobtadament a Barcelona quan tornava del jutjat de guàrdia, sense haver aconseguit la llibertat dels detinguts. El funeral es va dur a terme el dia 8 de març a la parròquia de Santa Maria de Gràcia.

## Referències

* 1 2 «Frederic Roda i Ventura». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* 1 2 Amat, Jordi. Un país a l'ombra : vida de Josep Maria Vilaseca Marcet, (1919-1995). Barcelona: L'Avenç, 2015. ISBN 978-84-88839-88-6.