OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Astrid (cràter)

Astrid és un cràter d'impacte en el planeta Venus de 10,5 km de diàmetre. Porta el nom d'un antropònim escandinau, i el seu nom va ser aprovat per la Unió Astronòmica Internacional el 1991.

## Referències

* ↑ «Astrid». Gazetteer of Planetary Nomenclature. United States Geological Survey. [Consulta: 1r juliol 2017].

## Vegeu també

* Llista de cràters de Venus
# Makatea

Makatea (en el dialecte local Ma’atea) és una illa de les Tuamotu, a la Polinèsia Francesa. Administrativament és una comuna associada a la comuna de Rangiroa. Està situada al nord-oest de l'arxipèlag, a 230 km al nord-est de Tahití i a 82 km de Rangiroa.

## Geografia

És una de les poques illes de les Tuamotu que no és un atol. És una plataforma elevada de corall a 80 m sobre el nivell del mar, de 7,5 km de llarg i 7 km d'ample. La superfície total és de 24 km². El guano dels ocells marins va negar la llacuna formant, amb el corall calcari, una sorra fosfatada. En geologia, s'utilitza el nom de makatea per descriure aquests tipus d'illes.
La vila principal és Moumu, amb 93 habitants al cens del 2002. L'activitat principal és l'agricultura, la producció de copra i el comerç de crancs dels cocoters. S'hi troben les rares restes de l'única via fèrria de la Polinèsia, avui abandonada.

## Història

Antigament era anomenada Papa Tea, que vol dir «roc blanc». Va ser descoberta el 1722, pel neerlandès Jacob Roggeveen que la va anomenar Verkwikking («Recreació»). També s'ha conegut com l'illa de Roggeveen.
El fosfat va ser explotat des del 1917 fins a exhaurir-se el 1966.

## Enllaços externs

* Informació sobre Makatea Arxivat 2017-09-12 a Wayback Machine. (francès)
# Lacai

Segons el Tesoro de la lengua castellana, el lacai és el minyó d'esperons que va davant del senyor quan surt a cavall. L'autor afegeix que és un vocable alemany introduït a Espanya amb la vinguda del rei Felip I, i precisa que abans no s'havia usat.
En una obra publicada a París el 1777 llegim la frase següent a propòsit de l'origen del nom lacai:
    Sota el regnat d'Enrique IV es deia 'naquets' dels servidors a França, del mot alemany 'kenet' que significa servent; i es creu que lel francès 'laquet', que ara s'escriu 'laquais', lacai, ve del nom 'naquet' canviant-hi la n en l.
Una altra versió és la que esmenta Herbelot i diu que el nom lacai prové del mot àrab lakitsh i significa el fill de pares desconeguts del qual va passar a l'espanyol o català amb la forma lacayo i, d'aquest, en francès baix laquais.
Un dels dos soldats armats a la lleugera que antigament solien acompanyar els cavallers en la guerra i altres proves de força es deia lacayo. En certes ocasions es reunien tots els lacais i formant un cos irregular atacaven l'enemic o hi resistien.
El Diccionari de l'Acadèmia de la llengua espanyola a la primera edició, diu també que:
    es deien lacais antigament els soldats lleugers a peu o certs camarades o escuders que acompanyaven els cavallers i homes rics en les funcions militars o en la guerra
I afegeix que en aquest significat pot venir el nom lacai del grec lakis que significa corredor seguit de diversos exemples en suport d'aquesta significació.També s'ha proposat que podria venir del basc, tesi ben creïble, com ho corrobora el fet que en francès laquais es considera un gasconisme.
Els ducs de Bretanya van tenir al segle x una espècie de milícia que es deia dels lacais.
Lope de Vega en una de les seves comèdies parlant de l'etimologia del nom lacai diu en estil jocós que es compon de aca o haca i institutor:
    Tu llevarás tu aca,
    Pues yo seré de aca el ayo, y creo Que porque enseña, y es del aca el ayo Le dieron este nombre de lacayo.
A França es van anomenar cavallers de l'arc de Sant Martí quan anaven amb la lliurea ratllada formada per tires paral·leles de teles de diferents colors. [cita

## Referències

* ↑ Noel, F.; Carpentier, L.J.M.. Nouveau dictionnaire des origines,inventions et découvertes dans les arts, les sciences, la géographie, l'agriculture, le commerce, etc. ... (en francès), 1834, p. 33.
* ↑ Larousse, P. Grand dictionnaire universel du XIXe siècle: Français, historique, géographique, mythologique, bibliographique, littéraire, artistique, scientifique, etc.,etc (en francès). Larousse & Boyer, 1877, p. 192.
* ↑ Bastús, V.J.. El Trivio y el cuadrivio, o, La nueva enciclopedia: el cómo, cuándo y la razon de las cosas (en castellà). la Viuda é Hijos de Gaspar, 1862, p. 45.
El Trivio y el cuadrivio, Joaquín Bastús, 1868
# Sadhana

La sadhana (del sànscrit साधन sādhanā, 'pràctica', 'execució' amb la connotació d'esforç per a aconseguir un objectiu) és un conjunt de pràctiques a seguir al llarg de la vida per a realitzar-se plenament com a persona en tots els àmbits, incloent-hi el corporal, mental, de sentiments, espiritual, etc. A la filosofia tàntrica, base del budisme, hinduisme (incloent-hi el ioga) i altres filosofies orientals, cada ritual és una sadhana. També són presents a l'islam.
Les sadhanes inclouen mantres, meditacions, hàbits dietètics, exercicis gimnàstics, rituals litúrgics i exercicis d'aplicació pràctica de la filosofia per a l'autoconeixement i creixement personal. Estan concebudes per al desenvolupament integral de la persona en tots els aspectes. Tanmateix, a la cultura occidental de vegades algunes sadhanes han arribat fragmentades, encaminades a un sol objectiu parcial (una psicoteràpia -per a Alan Watts, per exemple-, una manera de relaxar-se, o de concentrar-se, o de mantenir la forma física, etc.) i deslligades entre elles i del seu context.
Les sadhanes estan molt estructurades i tenen metodologies ben definides. La majoria de sadhanes han estat transmeses oralment a través de generacions de mestres ("gurus") que acompanyen i expliquen les seves experiències personals als que s'introdueixen en aquest camí, alguns dels quals, en passar certes etapes, podran fer de mestres al seu torn. Moltes sadhanes són d'antiguitat mil·lenària.

## Bibliografia

* Sadhana: un camí vers Déu, d'Anthony De Mello, editorial Claret, 1989, ISBN 9788472631731 (català)

## Referències

* ↑ Diccionari Sànscrit-Català, Óscar Pujol, Jaume Corbera Pou, Jordi Trilla Segura, Oriol Sánchez Vaqué. Enciclopèdia Catalana, 2005. ISBN 9788441214057
* ↑ L'Hinduisme, Jaume Vallverdú. Editorial UOC, 2006. (català) ISBN 9788497885089
# Tribunal Superior de Justícia d'Extremadura

El Tribunal Superior de Justícia d'Extremadura (en castellà: Tribunal Superior de Justicia de Extremadura, abreviat TSJC) és el màxim òrgan del poder judicial en la comunitat autònoma d'Extremadura. Té la seva seu a Càceres.

## Sales

L'alt tribunal càntabre està integrat per tres sales amb jurisdicció a l'àmbit autonòmic:
* Sala Civil i Penal
* Sala Contenciosa Administrativa
* Sala Social

## Presidència

El president del TSJ és nomenat pel rei d'Espanya per a un període de 5 anys a proposta del Consell General del Poder Judicial.

### Llista de presidents

Informació actualitzada per un bot. Els canvis manuals es perdran quan s'actualitzi!
| Titular | Des de | Fins a | Duració (en anys) | Gènere | Lloc de naixement |
| Ángel Juanes Peces | (1994) | (2003) | 8–9 | masculí | San Pablo de los Montes |
| María Félix Tena Aragón | (2020) | | | femení | Monterrubio de la Serena |
| Julio Márquez de Prado Pérez | (2004) | (2020) | 15–16 | masculí | Badajoz |
| Jesús González Jubete | (1989) | (1994) | 4–5 | masculí | Saldanya |

## Referències

* ↑ «C.G.P.J - Historia del TSJ Extremadura». [Consulta: 4 març 2023].
* ↑ «C.G.P.J - Composición». [Consulta: 4 març 2023].

## Enllaços externs

* Pàgina oficial del Tribunal Superior de Justícia de Cantàbria
# Estació de Westminster

Westminster és una estació del Metro de Londres situada a la Ciutat de Westminster (Londres). Està servida per tres línies Circle, District i Jubilee. L'estació de Circle i District es troba entre St. James's Park i Embankment i la de Jubilee entre Green Park i Waterloo. Totes es troben a la zona 1.
Es troba a prop de Portcullis House a la cantonada de Bridge Street i Victoria Embankment. L'estació és adjacent al pont de Westminster i a l'altre costat del carrer hi ha el Palau de Westminster (Houses of Parliament).
| Anterior estació | Metro de Londres | Següent estació |
| St. James's Parkdirecció High Street Kensington | Circle Line | Embankmentdirecció Aldgate |
| St. James's Parkdirecció Wimbledon, Richmond o Ealing Broadway | District Line | Embankmentdirecció Upminster |
| Green Parkdirecció Stanmore | Jubilee Line | Waterloodirecció Stratford |
# Egícion

Egícion (en grec antic: Αἱγἱτιον, 'Aigítion', en llatí Aegitium) era una ciutat d'Etòlia, a la frontera amb la Lòcrida, situada entre muntanyes a uns 80 estadis del mar.
Aquí el general atenenc Demòstenes va ser derrotat pels etolis l'any 426 aC, però els seus habitants es van refugiar a les muntanyes i van assetjar contínuament als atenesos fins que es van veure obligats a retirar-se, segons diu Tucídides.

## Notes

* ↑ Segons el Diccionari Grec-Català

## Referències

* ↑ Tucídides. Història de la Guerra del Peloponès, III, 97
* ↑ Smith, William (ed.). «Aegitium». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 15 abril 2021].
# Quan Hitler em va robar el conillet rosa

Quan Hitler em va robar el conillet rosa o L'any en què vam deixar de jugar (en alemany: Als Hitler das rosa Kaninchen stahl) és una pel·lícula familiar alemanya de 2019 dirigida per Caroline Link. Està basada en l'obra de Judith Kerr De quan Hitler va robar el conill rosa, escrita com a novel·la semiautobiogràfica. Es va doblar al català i es va emetre per primera vegada per televisió el 19 de novembre de 2022 al canal de TV3 amb el títol de Quan Hitler em va robar el conillet rosa. També s'ha editat una versió doblada al valencià per a À Punt amb el nom de L'any en què vam deixar de jugar.

## Argument

L'obra està ambientada al Berlín de la dècada de 1930, durant l'ascens del nazisme al poder, i tracta la història de l'Anna, una nena de 9 anys d'ascendència jueva que veu com el seu entorn i el de la seva família pateix una transformació radical. El punt d'inflexió més significatiu és quan, un dia, el seu pare desapareix i la resta de la seva família es veu obligada a emprendre el camí de l'exili per a sobreviure. Amb la fugida, l'Anna deixarà enrere molts records i objectes estimats, com ara un conill de peluix de color rosa, símbol de la seva infantesa.

## Repartiment

* Riva Krymalowski com a Anna Kemper
* Marinus Hohmann com a Max Kemper
* Carla Juri com a Dorothea Kemper
* Oliver Masucci com a Arthur Kemper
* Justus von Dohnányi com a Onkel Julius
* Ursula Werner com a Heimpi

## Referències

* ↑ Kürten, Jochen. «What's missing in 'When Hitler Stole Pink Rabbit'» (en anglès). DW.com, 09-12-2019. [Consulta: 12 desembre 2022].
* ↑ Imanuel, Marcus. «Judith Kerr's 'When Hitler Stole Pink Rabbit' to Hit Movie Theaters» (en anglès). BerlinSpectator.com, 09-01-2020. [Consulta: 21 juny 2020].
* ↑ «De quan Hitler va robar el conill rosa». Laltratribu.cat. [Consulta: 12 desembre 2022].
* ↑ «Diebe im Kinderzimmer» (en alemany). SuedDesutsche.de, 26-12-2019. [Consulta: 12 desembre 2022].
* 1 2 «Pel·lícules - Quan Hitler em va robar el conillet rosa». CCMA.cat. [Consulta: 12 desembre 2022].
* ↑ «L'any en què vam deixar de jugar». À Punt, 23-07-2023. [Consulta: 26 juliol 2023].
# Tribunal Superior de Justícia d'Aragó

El Tribunal Superior de Justícia d'Aragó, també conegut per les seves sigles TSJA, és el màxim òrgan del poder judicial en la comunitat autònoma d'Aragó (Espanya). Té la seu a Saragossa.

## Història

El seu antecedent més directe va ser l'Audiència d'Aragó. L'actual Tribunal Superior de Justícia d'Aragó va ser creat en 1985 a partir de l'article 26 de la Llei Orgànica del Poder Judicial, constituint-se el 23 de maig de 1989.

## Competències

El Tribunal Superior de Justícia d'Aragó és l'òrgan jurisdiccional en què culmina l'organització judicial en la comunitat autònoma, sense perjudici de la competència reservada al Tribunal Suprem. També exerceix les altres funcions que en matèria de Dret estatal estableix la Llei Orgànica del Poder Judicial.

## Organització

L'alt tribunal aragonès es divideix en quatre òrgans:
* La Sala de Govern
* La Sala civil i Penal
* La Sala contenciosa administrativa
* La Sala social

## Seu

El TSJA té la seu en el palau renaixentista dels Comtes de Morata situat a la ciutat de Saragossa.

## Presidència

El president del Tribunal Superior de Justícia d'Aragó és el representant del Poder Judicial a Aragó. És nomenat pel Rei d'Espanya, a proposta del Consell General del Poder Judicial. El President podrà presentar davant les Corts d'Aragó la memòria anual.
Informació actualitzada per un bot. Els canvis manuals es perdran quan s'actualitzi!
| Titular | Des de | Fins a | Gènere | Lloc de naixement |
| Manuel Bellido Aspas | (2014) | | | masculí | Terol |
| Fernando Zubiri de Salinas | (2004) | (2014) | 9–10 | masculí | Saragossa |
| Benjamín Blasco Segura | (1998) | (2004) | 5–6 | masculí | Fondespatla |
| José Ramón San Román | (1989) | (1998) | 8–9 | masculí | La Rioja |

## Referències

* ↑ «TSJ Aragón».
* ↑ «Historia del TSJ Aragón».

## Enllaços externs

* Pàgina oficial del Tribunal Superior de Justícia d'Aragó
# Estació de World Trade Center

Estació en projecte que serà la futura terminal de la línia T4 amb l'obertura del traçat Ciutadella|Vila Olímpica - World Trade Center planejada l'any 2026.

## Referències

* ↑ BARCELONA, XABIER BARRENA / CRISTINA BUESA. «El tramvia arribarà fins al World Trade Center des de la Ciutadella», 21-05-2009. [Consulta: 15 abril 2019].
# Kirchheim

«Kirchheim» té aquests significats:
* Kirchheim (Baix Rin), municipi d'Alsàcia
* Kirchheim unter Teck, ciutat de Baden-Württemberg
* Kirchheim am Neckar, municipi de Baden-Württemberg
* Kirchheim am Ries, municipi de Baden-Württemberg
* Kirchheim bei München, municipi de Baviera
* Kirchheim in Schwaben, municipi de Baviera
* Kirchheim (Unterfranken), municipi de Baviera
* Kirchheim (Hessen), municipi de Hessen
* Kirchheim an der Weinstraße, municipi de Renània-Palatinat
* Kirchheim (Turíngia), municipi de Turíngia
* Kirchheim im Innkreis, municipi de l'Alta Àustria
* Kirchheim (Euskirchen), barri de la ciutat d'Euskirchen, Rin del Nord - Westfàlia
* Heidelberg-Kirchheim, barri de la ciutat de Heidelberg, Baden-Württemberg
* Kirchheim, nucli de població del municipi de Tittmoning, Baviera
# Fotografia en blanc i negre

* «Blanc i negre» redirigeix aquí. Vegeu-ne altres significats a «Blanc i negre (desambiguació)».
La fotografia en blanc i negre, de vegades abreujat com a B/N o en anglès B/W (de black i white), és una frase adjectiva utilitzada sobretot en Cinema i Fotografia per a descriure diverses formes de tecnologia visual. La fotografia en blanc i negre es caracteritza per l'absència de colors, això és causa de la seva naturalesa química, que es compon d'halurs de plata. En un primer pas la pel·lícula s'exposa a una determinada quantitat de llum en una cambra fosca o fotogràfica, de manera que s'obté una imatge latent que encara no es pot veure. Es revela amb un líquid especial i opcionalment es passa per un bany d'atur i ja tenim la imatge. Encara falta un pas, la fixació, això és "fixar la imatge" perquè sigui químicament estable i no reaccioni a la llum ni altres agents exteriors.
Moltes formes de tecnologia visual s'han desenvolupat inicialment en blanc i negre i han evolucionat a poc a poc per incloure color. L'expressió blanc i negre s'usa tot i que de vegades les tecnologies visuals en qüestió inclouen diversos matisos de gris a més del blanc i el negre o quan s'utilitza blanc i matisos d'un sol color com el sèpia.
En comptar amb tecnologia per fer imatges en color, la fotografia en blanc i negre es continua utilitzant a causa de diferents qualitats que només ella ofereix, entre aquestes: l'absència de color permet l'espectador concentrar-se en la forma i relació del fotografiat sense tenir en compte els colors dels objectes.
Perquè una fotografia en blanc i negre es consideri bona ha d'entrar en el que es coneix com a sistema de zones, que a grans trets és que la fotografia tingui tota la gamma de grisos, des del blanc més blanc fins al negre més negre. El sistema de zones és una tècnica de blanc i negre, que va dissenyar el fotògraf Ansel Adams.
Entre els pioners de la fotografia en blanc i negre a l'Estat espanyol destaquen els catalans Miserachs, Terré, Maspons i Ramon Masats.

## Fotografia digital en blanc i negre

Per obtenir fotografies en blanc i negre en una càmera digital no cal comptar amb equipament extra. La pràctica totalitat dels models actuals permet realitzar fotografies en blanc i negre realitzant un lleu ajust en els controls de la càmera. El procés de conversió a blanc i negre es realitza mitjançant l'aplicació de tècniques de processament digital d'imatges. Per les possibilitats de la reedició i retoc posteriors, es poden obtenir fotografies en blanc i negre a partir de qualsevol fotografia en color. Per a això, hi ha multitud de mètodes que aconsegueixen transicions, brillantors, contrastos i matisos de divers tipus.

## Referències

* ↑ Diccionario de Arte I. Barcelona: Spes Editorial SL (RBA), 2003, p.63. ISBN 84-8332-390-7 [Consulta: 14 novembre 2014].
# Tribunal Superior de Justícia de Galícia

El Tribunal Superior de Justícia de Galícia (en gallec: Tribunal Superior de Xustiza de Galicia, abreviat TSXG; en castellà: Tribunal Superior de Justicia de Galicia, abreviat TSJG) és el màxim òrgan del poder judicial en la comunitat autònoma de Galícia. Té la seva seu a la Corunya.

## Història

El seu origen se situa en la Reial Audiència de Galícia, fundada a la fi del segle xv. L'actual Tribunal Superior de Justícia de Galícia va ser creat en 1985 a partir de l'article 26 de la Llei orgànica del Poder Judicial, constituint-se el 23 de maig de 1989.

## Sales

L'alt tribunal gallec està integrat per tres sales amb jurisdicció a l'àmbit autonòmic:
* Sala Civil i Penal
* Sala Contenciosa Administrativa
* Sala Social

## Presidència

El president del TSJ és nomenat pel rei d'Espanya per a un període de 5 anys a proposta del Consell General del Poder Judicial.
Entre el març del 2006 i el febrer del 2009, Antonio González Nieto fou el president en funcions del TSJ de Galícia.

### Llista de presidents

Informació actualitzada per un bot. Els canvis manuals es perdran quan s'actualitzi!
| Titular | Des de | Fins a | Duració (anys) | Gènere | Lloc de naixement |
| Miguel Cadenas | (2009) | (2019) | 9–10 | masculí | Ourense |
| Jesús Souto Prieto | (1999) | (2006) | 6–7 | masculí | Albarellos, Boborás |
| José María Gómez y Díaz-Castroverde | (2019) | | | masculí | Ponferrada |
| José Ramón Vázquez Sandes | (1990) | (1999) | 8–9 | masculí | |
| José Cora Rodríguez | (1989) | (1990) | 0–1 | masculí | |

## Referències

* ↑ «TSJ Galicia».
* ↑ «C.G.P.J - Historia del TSJ Galicia». [Consulta: 4 març 2023].
* ↑ «C.G.P.J - Cómo funciona el TSJ Galicia». [Consulta: 4 març 2023].
* ↑ «C.G.P.J - Composición». [Consulta: 7 març 2023].

## Enllaços externs

* Pàgina web oficial del Tribunal Superior de Justícia de Galícia
# Obriv

Obriv (en (ucraïnès): Обрив, en rus: Обрыв) és un poble de la República Autònoma de Crimea a Ucraïna, que el 2014 tenia 80 habitants. Pertany al districte de Simferòpol.

## Referències

* ↑ «Об установлении границ поселка Айкаван, сел Ана-Юрт, Дружного, Ивановки, Строгановки, Трудового Трудовского сельского совета (Симферопольский район) Автономной Республики Крым». Arxivat de l'original el 2015-12-22. [Consulta: 14 desembre 2015].
* ↑ «Приказ Минкомсвязи России «О внесении изменений в Российскую систему и план нумерации, утвержденные приказом Министерства информационных технологий и связи Российской Федерации от 17.11.2006 № 142»». Минкомсвязь России. Arxivat de l'original el 2017-07-05. [Consulta: 24 juliol 2016].
* ↑ «Новые телефонные коды городов Крыма». Крымтелеком. Arxivat de l'original el 2016-05-06. [Consulta: 24 juliol 2016].
# RK Vardar

El RK Vardar és un club d'handbol de la ciutat de Skopje, Macedònia del Nord. És el club amb major palmarès del país balcànic i ha participat en diverses competicions internacionals com la Lliga de Campions masculina de l'EHF i la Lliga SEHA.

## Palmarès

* Lliga de Macedònia d'handbol
    Campió (13): 1998–99, 2000–01, 2001–02, 2002–03, 2003–04, 2006–07, 2008–09, 2012–13, 2014-15, 2015-16, 2016-17, 2017-18, 2018-19
* Copa de Macedònia d'handbol
    Vardar tornant a casa després de guanyar la Lliga de Campions de l'EHFCampió (13): 1997, 2000, 2001, 2003, 2004, 2007, 2008, 2012, 2014, 2015, 2016, 2017, 2018
* Lliga SEHA
    Campió (5): 2011-12, 2013-14 i 2016-17, 2017-18, 2018-19
* Lliga de Campions de l'EHF
* Campió (2): 2016-17, 2018-2019

## Referències

* ↑ «European Handball Federation - HC Vardar - Skopje» (en anglès). [Consulta: 2 juny 2019].
* ↑ «El Vardar, campeón de la Champions con gol sobre la bocina de Cupic ante el PSG». Mundo Deportivo, 04-06-2017. [Consulta: 2 juny 2019].
* ↑ «El Vardar reconquista la Champions antes de desmantelarse» (en castellà). Marca, 02-06-2019. [Consulta: 2 juny 2019].
# Macromedia

Macromedia era una empresa americana que fabricava programes especials per al web. Un exemple eren:
* Macromedia Dreamweaver 8, programa d'edició de webs.
* Macromedia Flash 8, programa d'animacions gràfiques per a llocs web.
* Macromedia Fireworks 8, programa de retoc fotogràfic.

## Referències

* ↑ «Adobe Flash | Definition, History, & Facts | Britannica» (en anglès), 01-12-2023. [Consulta: 12 gener 2024].
* ↑ «Macromedia» (en anglès), 15-12-2015. [Consulta: 12 gener 2024].
* ↑ Nast, Condé «The rise and fall of Flash, the annoying plugin that shaped the modern web» (en anglès). Wired UK. ISSN: 1357-0978.
* ↑ «Macromedia Inc. - Company - Computing History». [Consulta: 12 gener 2024].
* ↑ «Macromedia, Inc. -- Company History». [Consulta: 12 gener 2024].

## Vegeu també

* Adobe Contribute
* Adobe Flash Player
* Macromedia FreeHand
# Les Tres Peires

Les Tres Peires és un cim situat a la part meridional de la Muntanya de Sant Aleix, en el terme municipal de Conca de Dalt, dins de l'antic terme de Toralla i Serradell, del Pallars Jussà.
És a la part nord-occidental de l'enclavament de Toralla i Serradell, al nord-oest del poble de Serradell.
A ponent seu discorre la llau de les Tres Peires, i a llevant, el barranc de les Boïgues.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya