OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Dacien Olive

Dacien Olive (Clairà, 12 de juliol del 1924 - octubre del 2002) va ser un jugador nord-català de rugbi a 15 que jugà a la USAP, a altres clubs i a l'equip nacional francès en la posició de 3/4 ala. Feia 1,78 m i 77 kg.

## Biografia

Jugà amb la USAP de Perpinyà, amb l'A.S. Montferrand, amb què quedà finalista de la Challenge Yves du Manoir, i fou seleccionat per jugar amb la Selecció francesa dues vegades contra Irlanda, el 27 de gener del 1951 i el 26 de gener del 1952. Ultra la seva carrera esportiva, va treballar al casino de Vichy (i als anys quaranta va formar part de l'equip Baccara, antecessor del RC Vichy, i format essencialment per crupiers del casino) i, posteriorment, fou directiu de les fàbriques Michelin de Clarmont d'Alvèrnia.

## Carrera

* 1943-1945 Unió Esportiva Arlequins de Perpinyà
* 1945 Equip "Baccara" (aficionats)
* 1947-1948 R.C.Vichy
* 1950-1957 A.S.Montferrand
* 1957-1958 R.C.Vichy
* Castres
* U.S.O. Nivernaise, de Sermoise-sur-Loire

### Internacional

* 2 partits amb França en el marc del Torneig de les Cinc Nacions

## Palmarès

* Copa Frantz Reichel (campionat de França per jugadors d'entre 19 a 21 anys) 1943
* Finalista de la Challenge Yves du Manoir 1957

## Referències

* 1 2 3 «Sports à Vichy» (en francès). [Consulta: 1r juliol 2013].

## Enllaços externs

* Fitxa a la Federació Francesa de Rugbi (francès)
* Historial a la USAP (francès)
* Partits jugats amb el Montferrand (francès)
# Criteri de Raabe

El criteri de Raabe és un criteri de convergència per sèries de termes reals positius que fou definit pel matemàtic suís Joseph Ludwig Raabe.

## Enunciat formal

Sigui $(a_{k})_{k\in \mathbb {N} }$ una successió tal que $a_{k}>0$ $\forall k\in \mathbb {N}$. Si existeix el límit
    $\lim _{k\rightarrow \infty }k\left(1-{\frac {a_{k+1}}{a_{k}}}\right)=L$, amb $L\,\in \,\mathbb {R}$
aleshores, si $L>1$ la sèrie és convergent i si $L<1$ la sèrie és divergent.

## Vegeu també

* Límit d'una successió
* Criteri de d'Alembert
* Criteri de l'arrel
* Criteri de Cauchy
* Criteri de la integral de Cauchy

## Bibliografia

* Arfken, G. Mathematical Methods for Physicists (en anglès). 3a ed.. Orlando, Florida, EUA: Academic Press, 1985, p. 286-287.
* Bromwich, T. J.; MacRobert, T.M.. An Introduction to the Theory of Infinite Series (en anglès). 3a ed.. Nova York: Chelsea, 1991, p. 39.
# Dhu-l-qada

Dhu-l-qada (àrab: ذو القعدة, ḏū l-qaʿda) és l'onzè mes del calendari musulmà i té 30 dies. Durant aquest més no es pot lluitar (així com tampoc no es pot fer durant els mesos de muhàrram, ràjab i dhu-l-hijja). De fet, el nom vol dir ‘mes de treva’ o ‘mes que està aturat’, ja que en el període preislàmic ja hi era il·legal utilitzar les armes per motius religiosos.
L'any 7 de l'Hègira va tenir lloc, durant aquest mes, el primer pelegrinatge a la Meca (umra) del profeta Muhàmmad amb els seus companys.

## Dates assenyalades

* 11 de dhu-l-qada, naixença de l'imam xiïta Alí ar-Ridà.
* 25 de dhu-l-qada, naixença de Jesús (segons la tradició xiïta).
* 29 de dhu-l-qada, mort de l'imam xiïta Muhàmmad Jawad at-Taqí.
* Mesos del calendari musulmà
* muhàrram • sàfar • rabí al-àwwal • rabí al-àkhir • jumada al-ula • jumada al-àkhira • ràjab • xaban • ramadà • xawwal • dhu-l-qada • dhu-l-hijja
# Dhrupad

El dhrupad (abreviatura popular de dhruvapāda): "dhruva" significa fix, permanent com l'estrella polar "dhruv star" en anglès, i "pada", text poètic. L'estil clàssic, dhrupad, es va desenvolupar sota l'impuls de Râjâ Mân Singh (1486-1525) a Gwalior. Va ser perfeccionat per músics famosos com Haridasa Swami i el seu famós deixeble Tansen a la cort de l'emperador Akbar. És aquest estil el que s'ha perpetuat fins als nostres dies, entre altres coses gràcies a la tradició dagarvani, que s'ha desenvolupat al llarg de vint generacions.

## Història i característiques

L'antiga forma de composició anomenada Prabandha, descrita en totes les obres clàssiques sobre música índia, constava de quatre parts: Udgrâha (preludi), Melâpaka (assemblatge de gamma), Dhruva (forma fixa) i Âbhoga (final). El poeta Jayadeva va compondre la seva Gita Govinda al segle XII a Prabandhas que inclou només els Dhruva i els Abhoga. Les dues primeres parts van quedar sense paraules.
Segons l'historiador Abu-l-Fadl Al·lamí (segle xvi): “La base del Dhrupad és un poema rítmic de quatre versos per al qual no hi ha regles sobre la prosòdia o el nombre de síl·labes. El tema dels poemes és l'embriaguesa de l'amor i els seus meravellosos efectes sobre el cor humà. Al centre de l'Índia aquestes cançons es diuen Chind i són principalment himnes. Al sud de l'Índia (Telugu i Tamil Nadu) es diuen Dhruva i el seu tema és l'amor". (Ain i Akbari, vol. III, pàg.251).
El dhrupad és el més clàssic dels estils de cant indi, ha mantingut la seva identitat al llarg dels segles en seguir adherint-se a la gramàtica de l'estil i es manté com a cançó contemporània gràcies a la part dominant de la improvisació lliure durant el recital. La primera part del Dhrupad és un âlâp sense ritme fix i sense paraules. El cantant utilitza síl·labes convencionals sense sentit per sostenir la veu. La segona part del Dhrupad és el poema, cantat en una forma rítmica marcada pel tambor horitzontal, pakhawaj, en un ritme lent al principi i després accelerat gradualment. El poema cantat de vegades es divideix en quatre parts anomenades Sthâyî, Antara, Samcharî i Âbhoga i que se centren en diferents parts de l'escala del mode, l'Sthâyî al primer tetracord i l'octava inferior, l'Antara al segon tetracord i el octava superior, el Samcharî circulant per les tres octaves. L'Abhoga és una final. El cantant i el percussionista fan cadascun les seves variacions i improvisacions i després es troben al primer temps del compàs. El clàssic dhrupad està experimentant un gran renaixement a l'Índia ia l'estranger. Els enregistraments estan disponibles a les principals discogràfiques, inclosa la UNESCO.
El partāl és una variant específica de la música sikh.

## Principals representants

* Abdul Rashid Khan, nascut el 1908
* Família Dagar
* Zia Mohiuddin Dagar
* Ashish Sankrityayan
* Uday Bhawalkar
* Pelva Naik

## Referències

* ↑ «Dhrupad | Ashish Sankrityayan». [Consulta: 22 octubre 2022].
* ↑ «pelvanaik.in». Arxivat de l'original el 2017-10-05. [Consulta: 22 octubre 2022].

## Bibliografia

* A. Daniélou, Ecos de l'Índia
# David Brooks

David Robert Brooks (8 de juliol de 1997) és un futbolista professional gal·lès que juga de centrecampista per l'AFC Bournemouth anglès i per l'equip nacional gal·lès.

## Referències

* 1 2 «David Brooks».
* ↑ «Wales – D. Brooks – Profile with news, career statistics and history – Soccerway».
# Denton (Maryland)

Denton és una població dels Estats Units a l'estat de Maryland. Segons el cens del 2000 tenia 2.960 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Denton tenia 2.960 habitants, 1.140 habitatges, i 697 famílies. La densitat de població era de 464,6 habitants per km².
Dels 1.140 habitatges en un 31,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 37,7% hi vivien parelles casades, en un 17,7% dones solteres, i en un 38,8% no eren unitats familiars. En el 33,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 15% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,29 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,9.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,3% tenia menys de 18 anys, un 8,3% entre 18 i 24, un 26,8% entre 25 i 44, un 19,6% de 45 a 60 i un 22% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 80,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 34.936 $ i la renda mediana per família de 42.583 $. Els homes tenien una renda mediana de 27.475 $ mentre que les dones 20.504 $. La renda per capita de la població era de 18.631 $. Entorn del 6,6% de les famílies i el 8,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Denton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Denton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Tsetsa (cràter)

Tsetsa és un cràter d'impacte en el planeta Venus de 9,9 km de diàmetre. Porta el nom d'un antropònim mordovià, i el seu nom va ser aprovat per la Unió Astronòmica Internacional el 1997.

## Referències

* ↑ «Tsetsa». Gazetteer of Planetary Nomenclature. United States Geological Survey. [Consulta: 1r juliol 2017].

## Vegeu també

* Llista de cràters de Venus
# Kalimuna

Kalimuna era una ciutat hitita situada al nord del país, que des del començament del segle xiv aC estava en mans dels kashka.
El rei Subiluliuma I, quan va anar a recuperar la important ciutat d'Istahara va alliberar també les ciutats de Kalimuna i Manaziyara, que van passar de nou a l'Imperi hitita.

## Referències

* ↑ Bernabé, Alberto (ed.). Historia y leyes de los hititas: textos del Reino medio y del Imperio Nuevo. Tres Cantos: Akal, 2004, p. 68. ISBN 8446022532.
# Goodland (Kansas)

Goodland és una població dels Estats Units a l'estat de Kansas. Segons el cens del 2000 tenia 4.948 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Goodland tenia 4.948 habitants, 2.085 habitatges, i 1.259 famílies. La densitat de població era de 435,2 habitants/km².
Dels 2.085 habitatges en un 27,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 50,5% hi vivien parelles casades, en un 7,1% dones solteres, i en un 39,6% no eren unitats familiars. En el 32,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 16% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,31 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,95.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,3% tenia menys de 18 anys, un 13,9% entre 18 i 24, un 23,3% entre 25 i 44, un 21,5% de 45 a 60 i un 18% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 100,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 31.356 $ i la renda mediana per família de 38.309 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.589 $ mentre que les dones 20.798 $. La renda per capita de la població era de 17.105 $. Entorn del 9,7% de les famílies i el 12,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Goodland». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Goodland». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Platja de s'Arenal

La platja de s'Arenal o platja de Palma és una platja situada entre dos municipis, Llucmajor i Palma, dona nom a la localitat turística de s'Arenal. Està a un 15 km del centre de Palma i a 7 km de l'aeroport. Es considera una de les platges amb major nombre de turistes, ja que és molt propera a la ciutat i a l'aeroport. Amb més de 4,6 km de longitud, és una de les platges més llargues de Mallorca. Està limitada pels ports de Can Pastilla i s'Arenal i gairebé tot el seu litoral està urbanitzat, resseguit per un llarg passeig marítim que enllaça els diferents barris de la Platja de Palm: Can Pastilla, les Meravelles i s'Arenal. A la platja hi desemboquen diferents torrents que provenen del Pla com el torrent de Sant Jordi i el torrent dels Jueus. Presenta tots els serveis possibles d'una platja urbana i accés per a persones amb diversitat funcional.
Durant l'hivern del 1989 un fort temporal va retirar tota la sorra de la platja. La platja es va restaurar afegint-hi 400.000 tones de sorra provinent del fons marí. Aquest fet ha provocat que el pendent de la platja sigui molt baix.

## Referències

* ↑ Todas las playas de Mallorca. Laluzenpapel, 2011. ISBN 978-84-938783-0-6.
* ↑ «Platja de Palma». Platges de Balears. Arxivat de l'original el 3 de març 2016. [Consulta: 9 agost 2019].
# Pic del Remei

Pic del Remei és el nom dels següents llocs:
* Pic del Remei: és un cim amb 1.053 metres d'altitud a la serra del mateix nom, al municipi valencià de Xelva (la Serrania).
* Pic del Remei: és un cim amb 1.306 metres d'altitud a la serra del Negrete, al municipi valencià d'Utiel (la Plana d'Utiel).
# Pere Foved

Pere Foved (Esplugues de Llobregat, 1977) és un bateria de jazz i músic de sessió català.
Començà els seus estudis musicals de solfeig i piano al Conservatori de Badalona als vuit anys. Uns anys després escull la bateria com el seu instrument principal i completa els seus estudis a l'Aula de Música Moderna i Jazz del Liceu. Va ampliar els seus coneixements al Drummers Collective de Nova York.
Ha col·laborat amb artistes com Santiago Auserón (Juan Perro), Monica Green, Joan Vinyals, David Pastor, Laura Simó, Joan Pau Cumellas, Dani Nel·lo i Big Mama.
Ha gravat una cinquantena de discs com a músic de sessió per altres artistes i lidera el seu propi projecte amb el qual ha publicat dos àlbums: Reflexions en sis (Fresh Sound Records, 2007) i Flowing Rhythm (Fresh Sound New Talent, 2019). En el camp de l’ensenyament, ha escrit tres llibres: Estudis de caixa, Estudis de caixa II i Estudis de bateria, publicats per l’editorial (Dinsic Publicacions Musicals).

## Discografia

* Reflexions en sis (Blue Moon Inner Jazz, 2008)
* Camins dispars amb David Pastor (Omix records, 2011)
* Jazz de Catalunya 2012
* Flowing Rhythm (Fresh Sound New Talent, 2019)

## Referències

* ↑ «Pere Foved, al Núria». Avui, 10-03-2004. [Consulta: 19 març 2015].
* ↑ J.c. «Pere Foved, al Núria - 04 març 2010». [Consulta: 17 març 2019].
* ↑ «David Pastor i Pere Foved protagonitzen una nova sessió de jazz a Artte». Ara, 13-02-2015. [Consulta: 19 març 2015].
* ↑ Press, Europa. «El blues llega al IVAM del 23 al 25 de junio de la mano de Pere Foved, Big Mama y Graham Foster», 16-06-2011. [Consulta: 17 març 2019].
* ↑ «Pere Foved - Reflexions en sis». Cuadernos de Jazz, 14-03-2009. [Consulta: 30 març 2015].
* ↑ «David Pastor & Pere Foved - Camins dispars» (en castellà). Cuadernos de Jazz, 2012. [Consulta: 19 març 2015].
* ↑ «Jazz de Catalunya 2012». Generalitat de Catalunya, 2012. Arxivat de l'original el 2020-08-05. [Consulta: 30 març 2015].
# Planta de Josep

La Planta de Josep és un paratge de camps de conreu amb arbres fruiters del municipi de Castell de Mur, al Pallars Jussà, a l'antic terme de Mur, en terres del poble de Vilamolat de Mur.
Està situada al sud del poble, a llevant del Planell de Petit i al sud del Clot de l'Abeller. Ocupa els dos costats de la carretera.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya; cal fer dos passos d'aproximació
# Polidor

Polidor és el nom dels següents personatges:
* Polidor (fill de Cadme)
* Polidor (fill de Príam)
* Polidor de Rodes, escultor grec
* Polidor d'Esparta, rei d'Esparta
* Polidor de Feres, tirà de Feres
# Pont Vell de Guardiola

El Pont Vell de Guardiola és situat damunt el riu Llobregat, molt a prop de l'aiguabarreig d'aquest riu i la riera de Saldes (abans anomenat riu d'Eina), gairebé sota el castell de Guardiola.

## Història

A l'alta edat mitjana hi havia una via de comunicació que resseguia el riu Llobregat i unia el baix Berguedà amb les valls de Lillet i de Bagà i amb la Cerdanya; aquesta via es troba documentada a l'acta de consagració de Sant Climent de Vallcebre, cap a l'any 1040. Aquesta via important feu que es bastissin diversos ponts al llarg d'aquest riu; un d'ells és aquest proper al castell de Guardiola, un altre és del del Far.

## Descripció

Aquest pont té dues arcades: la central, amb una alçada de 9 m i una altra, secundària, molt menys gran i situada a ponent de la primera, amb una alçada de 5,5 m. que ha estat parcialment cegada. Als extrems hi ha dues petites arcades més, amb una alçada de poc més d'1,5 m, en relació amb unes obertures una mica elevades, fetes al costat de les dues arcades principals i destinades a evitar les parets massisses, perilloses en cas d'un forta riuada. Té una longitud total de 31,1 m i una amplada d'uns 3,25 m. L'aigua s'escorre, habitualment, uns 11 m per sota del nivell superior del pont. Els carreus utilitzats en la construcció del pont són escalabornats però poc treballats. Els carreus de la zona baixa són molt menors, disposats en filades i els de la zona superior, molt més grans i dispersos, units amb molt de morter. Les dovelles dels arcs són lloses poc treballades, col·locades més o menys verticalment, no gaire gruixudes.
Cap tipus de cornisa corona els muntants de les arcades, contràriament al que es troba normalment en ponts més tardans. La datació s'establiria segurament a final del segle xi o principi del XII. La part superior, bàsicament la zona de les baranes, fou reconstruïda més modernament.

## Referències

* 1 2 3 Bolós i Masclans, Jordi. «Pont Vell de Guardiola». A: El Berguedà. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 1985, p. 286 287 (Catalunya Romànica, XII). ISBN 84-8519-469-1.

## Enllaços externs

* Pont vell de Guardiola a Catalunya Medieval
# Pont de les Arnaules

El Pont de les Arnaules, també conegut com a Pont Foradat i Pont del Raval, és un pont natural de pedra del municipi de Manresa.
Es tracta d’una curiositat geològica, formada en un estrat gruixut amb una base de conglomerat i gres groller on hi ha incrustats nummulits, és a dir, petits fòssils en forma de llentia.
Els sediments que recobrien la roca, procedents del delta de Sant Llorenç del Munt de fa 40 milions d’anys, es van anar a dipositar al mar, arrossegats per l’aigua d’un petit torrent que baixava pel pendent de la muntanya.
Aquest corrent va anar erosionant i buidant per sobre i per sota els materials més tous, deixant la llenca de roca més dura, quedant el pont, que se sosté perfectament pels dos extrems, tot i que no és aliè a l’erosió del temps.
Recte, pla i ample, assoleix una alçada de més de 10 metres en el tram suspès del tauler.
Situat al Geoparc de la Catalunya Central, s’hi arriba a peu des del Raval de Manresa, per la carretera BV-1225, o des de l'aparcament del camí del Santuari de la Salut, a la mateixa carretera.

## Bibliografia

* Girabal Guitart, Josep. Paisatges Geològics de la Catalunya Central: Itineraris i visites pel Geoparc. Farell, 2016. Llibres de Muntanya, 45. ISBN 9788492811823

## Referències

* ↑ «Web del Geoparc de la Catalunya Central», 05-06-2022. [Consulta: 5 juny 2022].
# Pont de les Cinc Boqueres

El Pont de les Cinc Boqueres és una obra de Sudanell (Segrià) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

El pont es va construir per salvar el riu Set i la seva principal característica és que l'aigua del canal passa per sobre del pont; en canvi, els vianants i el riu Set passen pels cinc arcs que hi ha a sota. El canal és suportat per cinc arcades de mig punt sobre pilars de ciment.

## Història

El canal de Seròs és una construcció del 1914 realitzada per la Barcelona Traction, Light and Power Company (La Canadenca). El Canal agafa les aigües al Segre davant mateix de Lleida i porta l'aigua al pantà d'Utxesa i després de produir electricitat, de regar i abastar d'aigua els municipis retorna al riu abans d'arribar a la localitat de Seròs.

## Referències

* 1 2 3 4 «Pont de les Cinc Boqueres». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 2 octubre 2018].
# Pontcarré

Pontcarré és un municipi francès, situat al departament de Sena i Marne i a la regió d'Illa de França. L'any 1999 tenia 1816 habitants.
Forma part del cantó d'Ozoir-la-Ferrière, del districte de Provins i de la Comunitat d'aglomeració Marne i Gondoire.

## Municipis veïns

* Bussy-Saint-Georges
* Croissy-Beaubourg
* Favières
* Ferrières-en-Brie
* Ozoir-la-Ferrière
* Roissy-en-Brie
# Pontassieve

Pontassieve és un municipi italià, situat a la regió de Toscana i a la ciutat metropolitana de Florència. L'any 2004 tenia 20.581 habitants.

## Referències

* ↑ «Pontassieve». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Plaimbois-Vennes

Plaimbois-Vennes és un municipi francès situat al departament del Doubs i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2007 tenia 72 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Plaimbois-Vennes era de 72 persones. Hi havia 28 famílies de les quals 8 eren unipersonals (8 homes vivint sols), 4 parelles sense fills, 12 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 47 habitatges, 32 eren l'habitatge principal de la família, 12 eren segones residències i 3 estaven desocupats. 43 eren cases i 4 eren apartaments. Dels 32 habitatges principals, 20 estaven ocupats pels seus propietaris, 9 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 3 estaven cedits a títol gratuït; 2 tenien dues cambres, 3 en tenien tres, 7 en tenien quatre i 20 en tenien cinc o més. 26 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 16 habitatges hi havia un automòbil i a 13 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Plaimbois-Vennes el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 4 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 8 | 65 a 69 | 0 |
| 0 | 60 a 64 | 4 |
| 0 | 55 a 59 | 4 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 4 | 45 a 49 | 4 |
| 4 | 40 a 44 | 4 |
| 0 | 35 a 39 | 4 |
| 4 | 30 a 34 | 0 |
| 0 | 25 a 29 | 0 |
| 4 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 8 |
| 0 | 5 a 9 | 4 |
| 0 | 0 a 4 | 4 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 48 persones, 36 eren actives i 12 eren inactives. De les 36 persones actives 34 estaven ocupades (18 homes i 16 dones) i 2 estaven aturades (1 home i 1 dona). De les 12 persones inactives 4 estaven jubilades, 4 estaven estudiant i 4 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 2 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de construcció i 1 d'una empresa de comerç i reparació d'automòbils.
L'únic servei als particulars que hi havia el 2009 era un guixaire pintor.
L'any 2000 a Plaimbois-Vennes hi havia 9 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999 (francès)
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Plaimbois-Vennes a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Plaimbois-Vennes a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.