OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Progressiu

El progressiu o progressive és un gènere musical basat en la repetició alternada de melodies electròniques, amb un esquema compositiu semblant a la fuga clàssica però amb una forta presència de la percussió i sovint de cant coral. Com a moviment independent va néixer als Estats Units als anys 80, influït pel trance alemany, i es va anar dividint en diversos subgèneres com progressive trance o progressive house, per exemple, segons el tipus de tonalitat emprada i el ritme de fons. Destaquen DJ com Dj Tiësto o el duet Cosmic Gate.
# Provin

Provin és un municipi francès, situat a la regió dels Alts de França, al departament del Nord. L'any 2006 tenia 3.873 habitants. Limita al nord-est amb Annœullin, al sud-est amb Carvin, al sud-oest amb Meurchin, a l'oest amb Bauvin.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 2.488 | 2.738 | 3.030 | 3.491 | 3.499 | 3.678 | 3.873 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2008- | Gérard Ledru | PS |

## Referències

Viccionari
# Pont romànic d'Orrit

El Pont d'Orrit és un pont romànic en ruïnes situat damunt de la Noguera Ribagorçana, entre l'antic terme de Sapeira, actualment de Tremp, i Areny de Noguera. Està situat a uns cent metres aigües amunt del poble del Pont d'Orrit, al qual dona nom.
Fou destruït durant la Guerra de Successió.
Només se'n conserven dos muntants, angulosos per a suportar les riuades i adaptats al terreny. Entre ells hi devia haver un arc de punt rodó de 4 metres, aproximadament. L'aparell dels dos fragments conservats fan veure una obra clarament romànica.

## Bibliografia

* BOIX I POCIELLO, Jordi i BOLÒS I MASCLANS, Jordi. "Pont d'Orrit". Dins El Pallars. Barcelona, Enciclopèdia Catalana, 1993 (Catalunya romànica, XV). ISBN 84-7739-566-7.
# Pont romà de Lugo

El pont romà (en gallec: ponte romana), també conegut com a pont vell (ponte vella), és un dels ponts que travessen el riu Miño a la ciutat de Lugo, a Galícia.
Amb una longitud de 104 metres i una amplada de 4 metres, es troba al sud-oest de la ciutat i uneix la calçada d'A Ponte amb la carretera vella de Santiago, vertebrant el barri de San Lázaro.

## Història

És un pont dissenyat i construït al segle i, durant l'època de romanització de Galícia. Es va valer de la via XIX de l'itinerari d'Antoní, que comunicava Lucus Augusti (actual Lugo) amb Bracara Augusta (Braga), passant per Iria Flavia (Padrón), i per la necessitat de creuar el riu Miño.
Segles més tard, a la baixa edat mitjana, va ser restaurat en diverses ocasions pel mal estat en què es trobava i per les noves necessitats de transport de l'època. Durant l'edat moderna, també es va reparar i el 1893 es va modificar definitivament el seu aspecte, suprimint-ne diversos elements. Això no obstant, els fonaments del pont actual són en bona part els originals.

## Característiques

Es tracta d'una estructura feta a base de pedra i pissarra, i més recentment s'hi han afegit unes passarel·les metàl·liques. El ferm està asfaltat i permet el pas de vehicles ininterrompudament, exceptuant-ne els vehicles pesats, que no tenen autoritzat el pas.
És un pont molt utilitzat perquè es troba a prop d'instal·lacions com el club Fluvial de Lugo o el Policlínic Lucense, a més de ser un punt de pas necessari cap a la carretera de Portomarín o el club de golf.
La calçada d'A Ponte, que baixa des de la porta Miñá de la muralla de Lugo fins al pont romà, forma part de la ruta primitiva del camí de Sant Jaume. El pont també és el punt de partida d'una ruta de senderisme per les dues vores del riu.

## Referències

* ↑ Ponte Romana de Lugo. turgalicia.es

## Enllaços externs

* Informació en la pàgina de Lugo Accessible Arxivat 2011-12-16 a Wayback Machine. (castellà).
* Informació en la pàgina de Turgalicia. (gallec)
# Portada/article octubre 2
## Mohandas Gandhi

Mohandas Karamchand Gandhi (2 d'octubre de 1869 – 30 de gener de 1948) va ser un pensador i polític indi. Se'l coneix amb el sobrenom de Mahatma o Mahatma Gandhi. Fou un dels pares de la independència de la nació índia i la desaparició del Raj Britànic mitjançant l'ús de la no violència.
# Portada/article octubre 12
## Formatge de Maó

El formatge de Maó és un formatge de llet de vaca que compta amb un Consell Regulador de Denominació d'Origen Protegida (DOP), de pasta premsada no cuita, de forma paral·lelepipèdica i d'arestes arrodonides, elaborat i madurat exclusivament a Menorca, segons la tradició i la normativa recollida en el reglament de la DOP.
Va ser a l'any 1985 quan se li atorgà de forma definitiva la denominació d'origen formatge Mahón i posteriorment a l'any 1998 s'incorporà la paraula Menorca al formatge emparat, el qual passà a anomenar-se Mahón-Menorca.
# Punchy

Punchy és un municipi francès situat al departament del Somme i a la regió dels Alts de França. L'any 2007 tenia 69 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Punchy era de 69 persones. Hi havia 32 famílies de les quals 8 eren unipersonals (8 dones vivint soles i 8 dones vivint soles), 8 parelles sense fills, 12 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 39 habitatges, 30 eren l'habitatge principal de la família, 5 eren segones residències i 4 estaven desocupats. Tots els 39 habitatges eren cases. Dels 30 habitatges principals, 22 estaven ocupats pels seus propietaris, 3 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 5 estaven cedits a títol gratuït; 4 tenien tres cambres, 7 en tenien quatre i 19 en tenien cinc o més. 23 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 16 habitatges hi havia un automòbil i a 6 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Punchy el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 4 | 70 a 74 | 0 |
| 4 | 65 a 69 | 4 |
| 4 | 60 a 64 | 12 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 4 | 45 a 49 | 8 |
| 0 | 40 a 44 | 0 |
| 0 | 35 a 39 | 0 |
| 4 | 30 a 34 | 4 |
| 0 | 25 a 29 | 0 |
| 4 | 20 a 24 | 4 |
| 4 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 41 persones, 28 eren actives i 13 eren inactives. De les 28 persones actives 24 estaven ocupades (14 homes i 10 dones) i 4 estaven aturades (3 homes i 1 dona). De les 13 persones inactives 4 estaven jubilades, 3 estaven estudiant i 6 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 2 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa extractiva i 1 d'una empresa classificada com a «altres activitats de serveis».
L'any 2000 a Punchy hi havia 4 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Punchy a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Punchy a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Psychoda meyi

Psychoda meyi és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a Àsia: la Xina.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Wagner, R., 2003. Psychodidae from Central Asia and adjacent regions (Insecta: Diptera: Psychodidae). Beitraege zur Entomologie, 53(1): 107-122. Akademie Verlag, Alemanya.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine. (anglès)

## Enllaços externs

* ION (anglès)
# Progreso

«Progreso» té aquests significats:
* Progreso (Uruguai)
* Progreso de Obregón, municipi a l'estat d'Hidalgo (Mèxic)
* El Progreso (Guatemala), departament a la regió nord-oriental de Guatemala amb capital a Guastatoya
* El Progreso (diari de Lugo)
* El Progreso (diari del Partit Republicà Radical)
* Club Atlético Progreso, club de futbol uruguaià, de la ciutat de Montevideo fundat el 1917
* San Felipe del Progreso (municipi), municipi de l'estat de Mèxic
Viccionari
# Progreso (municipi de Yucatán)

Progreso és un municipi de l'estat de Yucatán. Puerto Progreso és el cap de municipi i principal centre de població d'aquesta municipalitat. Aquest municipi és a la part nord-oest de l'estat de Yucatán. Limita al nord amb els municipis de Ucú, al sud amb Umán, a l'oest amb Kanasín i a l'est amb Abalá.

## Referències

* ↑ Monografia municipal de Progreso Arxivat 2022-02-09 a Wayback Machine.INAFED, 2015. (castellà)
Viccionari
# Progreso (Uruguai)

Progreso és una ciutat de l'Uruguai, ubicada al departament de Canelones, sobre el traçat antic de la ruta nacional 5 (que uneix Montevideo amb Rivera) i a pocs quilòmetres de la populosa ciutat de Las Piedras.
L'actual alcaldessa és Cristina Castro.

## Història

Originalment, el paratge on ara es troba la localitat de Progreso, va rebre el nom de Puntas del Canelón Chico, o Puntas del Gigante.
El 15 de novembre de 1871 arriba el ferrocarril i l'estació rep la denominació que es faria extensiva a la població: Progreso. En aquells primers temps habitaven aquestes terres un camperol, anomenat Ángel Fierro, i Pepe Sagaste, un comerciant que tenia una posta. Després van arribar algunes famílies angleses, ocupades en el ferrocarril. A causa d'això el camí poblat d'arbres que arribava fins a l'estació va ser conegut com l'Avinguda dels Anglesos (Avenida de los Ingleses).

## Educació

A Progreso hi ha quatre institucions educatives dependents de l'Església catòlica: el Col·legi Los Santos Ángeles; el Col·legi San José, tots dos a càrrec de la comunitat de les Germanes de la Sagrada Família de Castelletto; el Liceu Sagrada Família d'Urgell (vegeu, bisbat d'Urgell) i l'Escola Familiar Agrària (EFA) Los Nogales, ambdós dependents de les Germanes de la Sagrada Família d'Urgell, les quals actualment han deixat Progreso i van encomanar l'atenció del Liceu a l'Opus Dei.
A Progreso també es troba el Monastir Santa María de la Visitación, de l'Ordre de la Visitación de Santa María (Salesas).

## Població

Progreso compte amb poc més de 16.000 habitants, segons el cens de l'any 2007. Els ciutadans treballen majoritàriament a Montevideo o Las Piedras. Una menor proporció ho fa en tasques rurals i hi ha una considerable taxa de desocupació. Molta gent dels barris es refereix directament a Las Piedras en lloc d'arribar fins al centre de Progreso.
| Any | Població |
| 1963 | 6.844 |
| 1975 | 9.612 |
| 1985 | 11.244 |
| 1996 | 14.471 |
| 2004 | 15.775 |
Font: Institut Nacional d'Estadística de l'Uruguai

## Referències

* ↑ "Municipis de l'Uruguai" al lloc web del Congrés dels Intendents (CI) Arxivat 2012-03-08 a Wayback Machine. (castellà)
* ↑ Estadístiques i dades a Instituto Nacional de Estadística de Uruguay PDF
* ↑ Dades estadístiques de l'Institut Nacional d'Estadística de l'Uruguai (castellà)
* ↑ Dades estadístiques de l'Institut Nacional d'Estadística de l'Uruguai 1963–1996 Arxivat 2011-07-21 a Wayback Machine. (DOC)

## Vegeu també

* Villa Felicidad

## Enllaços externs

* Mapa de Progreso (PDF; 146 kB)
* www.progreso.com.uy (castellà)
Viccionari
# Pírcing Princess Albertina

El pírcing Princess Albertina és un pírcing genital femení, on un anell entra a la uretra i surt a través de la part superior de la vagina.
Aquest pírcing pot ser estimulat sexualment, ja que la seva presència estimula els nervis de la uretra durant les relacions sexuals o les activitats de masturbació.
La seva cicatrització triga de dues a tres setmanes.

## Història

Anne Greenblatt va descriure el pírcing Princess Albertina a Ralph H. en 1995 com «un pírcing relativament nou i experimental». El seu nom prové del fet que és anàleg al pírcing Prince Albert, un pírcing genital masculí.
Una variació més extrema d'aquest pírcing és el pírcing Scrunty.

## Joieria

Generalment es fa servir un anell de bola captiva de 1,6 mil·límetres de gruix, que pot ser massa prim a la llarga i condueix a la lenta migració de la joia. A més, les boles de l'anell poden molestar. Per tant, a llarg termini, s'ha de ficar un barbell circular, com en l'home, de 4 mm de gruix.

## Complicacions

Anatòmicament, no es pot fer amb totes les dones; aquest pírcing requereix que l'usuària tingui la uretra prou gran perquè això sigui factible. El pírcing Princess Albertina és relativament poc freqüent perquè la seva col·locació és difícil; es un pírcing avançat i pocs professionals del pírcing estan disposats o són capaços de realitzar-lo.
El potencial d'infeccions del tracte urinari o cistitis pot augmentar amb aquest pírcing, ja que la uretra de la dona és relativament curta en comparació amb la de l'home; si bé molts pírcings genitals masculins són transuretrals, la gran longitud de la uretra masculina redueix el risc d'infecció urinària causada pels pírcings transuretrals. A més d'això, la sonda uretral utilitzada sovint per ampliar la uretra pot ser perillosa si es fa malament.
La presència d'aquest pírcing pot alterar o desviar el flux de l'orina i pot requerir atenció addicional durant i després de la micció.

## Referències

* ↑ Solot, Dorian; Miller, Marshall (2007). I Love Female Orgasm: An Extraordinary Orgasm Guide, p. 184. Da Capo Press, ISBN 978-1-56924-276-6
* ↑ Angel, Elayne (2009). The Piercing Bible, p. 294. Random House, Inc., ISBN 978-1-58091-193-1
* ↑ Featherstone, Mike; Burrows, Roger (1995). [Cyberspace/cyberbodies/cyberpunk: cultures of technological embodiment,] Sage, ISBN 978-0-7619-5084-4

## Enllaços externs

* Body Modification E-zine entry on Princess Albertina piercings Arxivat 2012-08-26 a Wayback Machine.
# Ptolemeu de Megalòpolis

Ptolemeu (en grec antic: Πτολεμαῖος ὁ Μεγαλοπολίτης) fou un historiador grec del segle iii aC nascut a Egipte i conegut com a Ptolemeu de Megalòpolis en referència al seu pare, Agesarc, que era originari de la ciutat de Megalòpolis (Arcàdia).
Va escriure una història, conservada només en fragments, del rei Ptolemeu IV Filopàtor (Αἱ περὶ τὸν Φιλοπάτορα Ἱστορίαι), que és citada per Ateneu de Nàucratis, Climent d'Alexandria i Arnobi el vell. De l'obra es dedueix que el seu autor va viure a la cort de Ptolemeu, que va regnar des del 222 aC fins al 204 aC. Les primeres notícies d'ell, però són del 204 aC, quan Ptolemeu Filopàtor va morir i va prendre el poder Agàtocles com a regent, segons diu Polibi.
S'ha pensat que aquest Ptolemeu va ser governador (στρατηγός, 'estrateg') de Xipre, però segurament el governador era una persona diferent.

## Referències

* ↑ Polibi. Històries, XVIII, 55,6
* 1 2 1.Ptolemaeus of Megalopolis a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. III Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 567
# Que parezca un accidente

Que parezca un accidente és una pel·lícula espanyola de comèdia d'humor negre del 2008 dirigida per Gerardo Herrero i protagonitzada per Carmen Maura i Federico Luppi. Fou rodada a Las Palmas de Gran Canària.

## Sinopsi

Pilar és una vídua feliç en la seva vida rutinaria que veu la seva vida pertorbada quan creu que el seu gendre Gregorio és infidel a la seva filla amb una altra filla, Marta. Disposada a acabar amb la situació i animada per la seva amiga Ángela, decideix resoldre el problema contractant a Arturo, un individu que ja s'havia encarregat de fer-les felices eliminant als seus marits.

## Repartiment

* Carmen Maura... Pilar
* Federico Luppi ... Arturo
* José Luis García Pérez ... Gregorio
* Marta Fernández Muro... Ángela
* Yaiza Guimaré... Marta

## Nominacions

* Premi Unión de Actores a la millor actriu protagonista de cinema: Carmen Maura.

## Referències

* ↑ La comedia 'Que parezca un accidente', de Gerardo Herrero, se estrena el viernes, la Provincia, 12 de novembre de 2008
* ↑ Gerardo Herrero utiliza el humor negro para provocar sonrisas en la comedia 'Que parezca un accidente', con Carmen Maura, Europa Press, 12 de novembre de 2008
* ↑ La Unión de Actores celebra su gran fiesta el 9 de marzo, ABC, 22 de febrer de 2009
# Pseudanthias dispar

Pseudanthias dispar és una espècie de peix de la família dels serrànids i de l'ordre dels perciformes que es troba des de l'Illa Christmas fins a les Illes de la Línia, les Illes Yaeyama, la Gran Barrera de Corall, Fiji i Samoa.
És un peix marí de clima tropical i associat als esculls de corall que viu entre 1-18 m de fondària, tot i que, normalment, ho fa entre 1-15. Els mascles poden assolir 9,5 cm de longitud total.

## Referències

* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ «Pseudanthias dispar». Catalogue of Life. (anglès)
* ↑ Masuda, H.; Amaoka, K.; Araga, C.; Uyeno, T.; Yoshino, T. 日本産魚類大図鑑 (Enciclopèdia japonesa del peix) (en japonès). 1. 東海大学出版会 (Tokai University Press), 1984. ISBN 9784486050544.
* ↑ Paxton, J.R., D.F. Hoese, G.R. Allen i J.E. Hanley, 1989. Pisces. Petromyzontidae to Carangidae. Zoological Catalogue of Australia, Vol. 7. Australian Government Publishing Service, Canberra, 665 p.
* 1 2 3 «Pseudanthias dispar» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).
* ↑ Allen, G.R. i R.C. Steene, 1988. Fishes of Christmas Island Indian Ocean. Christmas Island Natural History Association, Christmas Island, Indian Ocean, 6798, Austràlia. 197 p.
* ↑ Baensch, H.A. i H. Debelius, 1997. Meerwasser atlas. Mergus Verlag GmbH, Postfach 86, 49302, Melle, Alemanya. 1216 p. 3a edició.
# Barranc de Badaüll

El Barranc de Badaüll és un barranc de la Noguera, que neix als peus de la serra del Montsec de Rúbies i desemboca al Barranc de Sant Pere.

## Referències

* Institut Cartogràfic de Catalunya. Edició digital del mapa de Catalunya de l'Institut Cartogràfic de Catalunya.
# Dia Mundial de la Malaltia de Chagas

El Dia Mundial de la Malaltia de Chagas se celebra el 14 d'abril per conscienciar sobre la malaltia de Chagas. El primer any en commemorar-se aquest dia fou el 2020 i rep el seu nom de Carlos Ribeiro Justiniano Chagas, el doctor brasiler que va diagnosticar la malaltia per primer cop el 14 d'abril de 1909.
La creació del Dia Mundial de la Malaltia de Chagas va ser aprovada el 24 de maig de 2019, durant la 72a sessió de l'Assemblea Mundial de la Salut, i oficialment signada en el plenari del 28 de maig. La proposta va venir de la Federació Internacional d'Associacions de Persones Afectades per la Malaltia de Chagas, i va ser recolzada per diverses institucions de salut, universitats, centres de recerca, organitzacions i fundacions.
«Un dia anual celebrat a nivell global servirà per atreure l'atenció internacional», va dir el doctor Pere Albajar, dirigent mèdic de l'OMS. «Aquests dies poden ajudar a proporcionar visibilitat i donarà peu a implementar mesures de control per a una malaltia que ha sigut llargament negligida, però que està present encara en molts països».

## Referències

* ↑ «World Chagas Disease Day 2020» (en anglès). Organització Mundial de la Salut. Arxivat de l'original el 2020-04-14. [Consulta: 16 abril 2020].
* ↑ «World Chagas Disease Day highlights ‘silent and silenced’ tropical illness» (en anglès). UN News, 14-04-2020. Arxivat de l'original el 2020-07-19. [Consulta: 16 abril 2020].
* ↑ «Snakebites And Kissing Bugs Among Surprise Items On World Health Agenda» (en anglès). NPR, 28-05-2019. Arxivat de l'original el 2020-04-03. [Consulta: 16 abril 2020].
* ↑ «Dia Mundial del Chagas: “Ajuda'ns a saber quants som i on ens trobem”». IS Global, 14-04-2022. Arxivat de l'original el 2022-06-09. [Consulta: 9 juny 2022].
* ↑ «World Health Assembly Update, May 24» (en anglès). Organització Mundial de la Salut, 24-05-2019. Arxivat de l'original el 2020-07-15. [Consulta: 16 abril 2020].
* ↑ «World Chagas Disease Day: Know About This Parasitic Ailment That Targets Society's Most Vulnerable» (en anglès americà). The Weather Channel, 13-04-2020. Arxivat de l'original el 2020-04-21. [Consulta: 16 abril 2020].
* ↑ «Arriba el primer Dia Mundial de Chagas per fer visible aquesta malaltia desatesa». IS Global, 14-04-2020. Arxivat de l'original el 2024-05-22. [Consulta: 9 juny 2022].
* 1 2 «World Chagas Disease Day: raising awareness of neglected tropical diseases» (en anglès). OMS, 24-05-2019. Arxivat de l'original el 2022-06-09. [Consulta: 9 juny 2022].

## Enllaços externs

* Pàgina de l'Organització Mundial de la Salut.
# Giria

Giria és un poble de Bengala Occidental, al districte de Murshidabad, prop de Jangipur. És conegut per haver estat escenari de dues batalles:
* La batalla del 1740 en què Ali Werdi Khan va derrotar el nawab de Bengala Sarfaraz Khan i es va apoderar del govern de la regió.
* La batalla de 1763 en què el nawab Mir Kasim, després de declarar le guerra la Companyia Britànica de les Índies Orientals, fou finalment derrotat i els britànics van confiar el govern per segona vegada a Mir Jafar.

## Referències

* ↑ Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Jaume Honorat Pomar

Jaume Honorat Pomar (València, cap a l'any 1550 - Madrid, 1606) fou un metge i botànic valencià.
Estudià Medicina a la Universitat de València, on tingué com a professors a Lluís Collado i Joan Plaça. Obtingué el títol de doctor l'any 1573, i va romandre a la ciutat de València exercint professionalment i en permanent relació en l'ambient mèdic universitari. Ocupà durant cinc anys la Càtedra d'Anatomia (1574-1578). L'any 1584 fou nomenat titular de la Càtedra de medicaments simples o herbes de la Universitat de València, càrrec en el qual va succeir a Joan Plaça, i que ocupà fins al 1600, quan fou reemplaçat pel també metge i botànic Melcior de Villena i Vila. Es preocupà especialment de fer una orientació pràctica a l'ensenyança, durant la primavera i l'estiu es feien sortides a l'horta, al Barranc del Carraixet, a la Devesa, al Barranc de Torrent, a la Marina i a Nostra Senyora de la Murta, un cop a l'any i durant quinze dies. Des de la seva càtedra de la Universitat de València exercí el càrrec d'assessor de Felip II, un càrrec que el 1598 culminà amb el nomenament de "simplicista" regi, un dels primers càrrecs exclusivament "de re herbaria" creats a Europa. Se li atribueix l'autoria de l'anomenat "Còdex Pomar", o de la major part d'ell. Es tracta d'un manuscrit que inclou descrites un total de dues-centes vint-i-cinc espècies amb exemplars de plantes i animals de tota mena, la majoria d'origen europeu, però també es troben animals i plantes d'origen africà o asiàtic, i sobretot d'origen americà, del Nou món. Es poden trobar espècies de plantes amb aplicacions medicinals o decoratives, i plantes i animals exòtics.

## Referències

* ↑ López Piñero, José M.; Peset, Mariano (coord.). «La Facultat de Medicina: la càtedra d'herbes: Jaume Honorat Pomar». A: Història de la Universitat de València. Universitat de València, 2000, p. 232-233. ISBN 978-84-370-4430-9 [Consulta: 10 abril 2020].
* ↑ García Giménez, Carlos María; Pedraza García, Manuel José (coord.); Carvajal González, Helena (ed.); Sánchez Oliveira, Camino (ed.). «Nuevas aportaciones al estudio del Códice Pomar de la Universitat de València (BH Ms. 9)». A: Doce siglos de materialidad del libro. Estudios sobre manuscritos e impresos entre los siglos VIII y XIX. Prensas de la Universidad de Zaragoza, 2017, p. 321–330. ISBN 978-84-16935-63-5 [Consulta: 10 abril 2020].
* ↑ López Piñero, José María. El códice de Jaume Honorat Pomar (c. 1550-1606) : plantas y animales del viejo mundo y de América. Ed. facsim. Valencia: Ajuntament de València, 2000. ISBN 9788495171801.