OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Pandèmia de COVID-19 a Benín

La propagació de la pandèmia per coronavirus de 2019-2020 a Benin es va detectar el 16 de març del 2020 amb el cas confirmat d'un burkinabès de 49 anys que havia arribat al país el 12 de març.
El 6 d'abril es tingué notícia de la primera víctima mortal de la malaltia, una dona de 43 anys.
En data del 18 d'abril, el país comptabilitzava 35 casos de persones infectades, 18 persones guarides i 1 mort.

## Cronologia

El 16 de març del 2020, el ministre de Salut, Benjamin Hounkpatin, va anunciar la confirmació del primer cas de coronavirus de Benin. Es tractava d'un ciutadà de Burkina Faso de 49 anys que havia entrat en territori beninès quatre dies abans, després d'haver fet una estada a Bèlgica i al seu país.
L'endemà, es confirmà el segon cas d'infecció de Covid-19, una dona jove de 21 anys de nacionalitat alemanya, que havia arribat a Benin l'11 de març de 2020.
El 22 de març, el país va enregistrar tres nous casos confirmats pel laboratori nacional de febre hemorràgica del país. Tots tres eren ciutadans ivorians, residents a Benin. El primer era un home de 41 anys que havia estat a Costa d'Ivori fins al 8 de març. El segon era un home més gran, de 56 anys i el tercer un alumne de 18 anys.
L'endemà, un ciutadà beninès morí a Togo després de trets de les forces de seguretat togoleses mentre intentava travessar la frontera que el govern togolès havia tancat.
El 26 del mateix mes, fou anunciat el guariment del primer convalescent.
Benin va enregistrar la primera mort deguda al Covid-19, el 6 d'abril del 2020. Es tractava d'una dona de 43 anys drepanocitària, admesa una setmana abans en una clínica privada.

## Dades estadístiques

Evolució del nombre de persones infectades amb COVID-19 a Benin
Evolució del nombre de persones guarides del COVID-19 a Benin
Evolució del nombre de morts del COVID-19 a Benin
Síntesi de tots els casos a Benin

## Referències

* ↑ https://www.voaafrique.com/a/un-premier-cas-de-coronavirus-confirm%C3%A9-%C3%A0-cotonou/5330836.html
* ↑ https://beninwebtv.com/2020/03/coronavirus-au-benin-details-sur-le-deuxieme-cas-detecte/
* ↑ https://www.gouv.bj/actualite/566/declaration-presse-ministre-sante-monsieur-benjamin-hounkpatin-lundi-23-mars-2020-sujet-trois-nouveaux-infection-coronavirus--covid-19-benin/
* ↑ «Au Bénin, le coronavirus a fait deux morts « collatérales » – Jeune Afrique» (en francès), 26-03-2020. [Consulta: 26 març 2020].
* ↑ «Le 1er patient guéri de Covid-19 en vedette dans les médias béninois» (en francès). [Consulta: 29 març 2020].
* ↑ «CORONAVIRUS- Premier décès enregistré au Bénin» (en francès). [Consulta: 6 abril 2020].
COVID-19 i la Pandèmia de COVID-19 :
Als Països Catalans :
Salut :
# Pandèmia de COVID-19 a Dinamarca

L'expansió de la pandèmia per coronavirus de 2019-2020 es va confirmar a Dinamarca a partir del 27 de febrer de 2020.
En data del 18 d'abril del 2020, hi havia 7.242 casos confirmats al Regne de Dinamarca, 3.847 persones guarides i 346 víctimes mortals.

## Cronologia

Arran de la propagació de l'epidèmia de SARS-CoV-2 que afectava Wuhan i la regió xinesa de Hubei, entre la fi de gener i el començament de febrer del 2020, es van evacuar i repatriar diversos grups de ciutadans danesos que estaven a la Xina. Tots hagueren de posar-se en quarantena i fer una prova que resultà negativa per a cadascun d'ells.
El 27 de febrer, el govern de Dinamarca va confirmar el seu primer cas de Covid-19 quan un home de Roskilde va tenir resultats de prova positius a l'Hospital Universiari de Zealand de Roskilde. Es tractava d'un treballador del canal danès de televisió TV 2 que havia anat a esquiar a la regió nord-italiana de Lombardia i havia tornat al país el 24 de febrer. Tenia símptomes lleugers i va haver de fer una quarantena a casa seva.
L'endemà, un home que havia tornat a casa després d'haver anat a esquiar al nord d'Itàlia el 15 de febrer va obtenir un resultat positiu a la prova de Covid-19 al Rigshospitalet a Copenhaguen. A conseqüència li fou demanat de fer una quarantena a casa. Aquell cas fou considerat com a problemàtic per culpa del temps relativament llarg que havia passat entre la tornada a Dinamarca del pacient fins al moment quan va contactar les autoritats, ja que havia estat durant molt de temps en contacte amb la gent del voltant, la qual cosa feia molt difícil per als investigadors de poder localitzar totes les persones amb qui podia haver estat en contacte proper.

## Dades estadístiques

Evolució del nombre de persones infectades amb COVID-19 a Dinamarca
Proporció d'infeccions en funció del sexe
Nombre de casos en funció de l'edat
Evolució del nombre de morts del COVID-19 a Dinamarca

## Referències

* ↑ Braagaard, Natali «Dansker smittet med coronavirus» (en danès). TV 2, 27-02-2020.
* ↑ Honoré, David Rue «TV 2-redaktør smittet med coronavirus» (en danès). Berlingske, 27-02-2020.
* ↑ «En person, der er blevet undersøgt på Rigshospitalet, er det andet bekræftede tilfælde af COVID-19 i Danmark» (en danès). Sundhedsstyrelsen (Danish Health Authority), 28-02-2020.
* ↑ «Ny coronapatient har kunnet smitte andre i over en uge» (en danès). Berlingske, 28-02-2020.
* ↑ Dam, Cecilie Rosenkvist «Derfor er karantæne det bedste våben mod coronavirus lige nu» (en danès). DR, 29-02-2020.
COVID-19 i la Pandèmia de COVID-19 :
Als Països Catalans :
Salut :
# Patterson Heights

Patterson Heights és una població dels Estats Units a l'estat de Pennsilvània. Segons el cens del 2000 tenia 670 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Patterson Heights tenia 670 habitants, 256 habitatges, i 199 famílies. La densitat de població era de 1.077,9 habitants/km².
Dels 256 habitatges en un 29,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 69,1% hi vivien parelles casades, en un 6,3% dones solteres, i en un 21,9% no eren unitats familiars. En el 19,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 9,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,62 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,02.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,7% tenia menys de 18 anys, un 4,5% entre 18 i 24, un 23,4% entre 25 i 44, un 26,6% de 45 a 60 i un 19,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 43 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 87,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 49.917 $ i la renda mediana per família de 52.411 $. Els homes tenien una renda mediana de 39.250 $ mentre que les dones 31.771 $. La renda per capita de la població era de 21.244 $. Entorn del 7,7% de les famílies i el 6,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Patterson Heights». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Patterson Heights». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Pattaya Women's Open 2009

El Torneig de Pattaya 2009, també conegut com a Pattaya Women's Open 2009, és un esdeveniment de tennis femení sobre pista dura que pertany als International tournaments de la WTA. La 18a edició del torneig es va celebrar entre el 9 i el 15 de febrer de 2009 al Dusit Thani de Pattaya, Tailàndia.

## Quadre individual femení

| Vuitens de final | Vuitens de final | Vuitens de final | Vuitens de final | Vuitens de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final |
| 1 | V. Zvonariova | 6 | 6 | |
| | I. Xvédova | 4 | 4 | | 1 | V. Zvonariova | 6 | 6 | |
| | G. Voskobóieva | 6$^4$ | 0 | | 5 | S. Peng | 2 | 3 | |
| 5 | S. Peng | 7 | 6 | | | | | | | 1 | V. Zvonariova | 6 | 6 | |
| 4 | S. Bammer | 4 | 5 | | | | | | | 7 | S. Peer | 1 | 4 | |
| | V. Duixévina | 6 | 7 | | | V. Duixévina | 4 | 6 | 2 | | | | | |
| Q | Y. Beygelzimer | 4 | 1 | | 7 | S. Peer | 6 | 4 | 6 | | | | | |
| 7 | S. Peer | 6 | 6 | | | | | | | | | | | | 1 | V. Zvonariova | 7 | 6 |
| 6 | T. Tanasugarn | 6 | 6 | | | | | | | | | | | | | S. Mirza | 5 | 1 |
| | N. Silva | 3 | 2 | | 6 | T. Tanasugarn | 5 | 4 | | | | | | |
| | S. Mirza | 6 | 6 | | | S. Mirza | 7 | 6 | | | | | | |
| Q | V. Diatchenko | 4 | 0 | | | | | | | | S. Mirza | 6 | 5 | 6 |
| 8 | M. Rybarikova | 6 | 2 | 6 | | | | | | 8 | M. Rybarikova | 4 | 7 | 1 |
| Q | I. Lisjak | 4 | 6 | 2 | 8 | M. Rybarikova | 6 | 6 | | | | | | |
| | K. Pervak (r) | 7 | 2 | 0 | 2 | C. Wozniacki | 4 | 1 | |
| 2 | C. Wozniacki | 6$^4$ | 6 | 3 | | | | | |
Pattaya :
1991
1992
1993
1994
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015 :
Sony Ericsson WTA Tour 2009
< 2008
2010 > :
WTA Tour Championships, Doha  · WTA Tournament of Champions, Bali :
# Papamosques siberià

El papamosques siberià (Muscicapa sibirica) és una espècie d'ocell de la família dels muscicàpids (Muscicapidae). Té una àmplia distribució a Àsia, on migra cap al sud a l'hivern. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.

## Referències

* ↑ Fundació Barcelona Zoo; Institut Català d’Ornitologia; TERMCAT, Centre de Terminologia. «papamosques siberià». Diccionari dels ocells del món. TERMCAT. [Consulta: 25 desembre 2021].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 694. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Dark-sided Flycatcher. Muscicapa sibirica» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2019. [Consulta: 25 desembre 2021].
# Papamosques safir

El papamosques safir (Ficedula sapphira) és una espècie d'ocell de la família dels muscicàpids (Muscicapidae). Es troba al sud-est d'Àsia. El seu hàbitat natural són els boscos tropicals i subtropicals de frondoses humits. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.

## Referències

* ↑ Fundació Barcelona Zoo; Institut Català d’Ornitologia; TERMCAT, Centre de Terminologia. «papamosques safir». Diccionari dels ocells del món. TERMCAT. [Consulta: 15 juliol 2022].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 707. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Sapphire Flycatcher. Ficedula sapphira» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2016. [Consulta: 15 juliol 2022].
# Pau Guardans i Cambó

Pau Guardans i Cambó (Barcelona, 20 d'octubre de 1965) és un empresari català i exdirector general d'Indústria d'Espanya, membre del cos consular de Corea del Sud i del Vietnam i fundador de la cadena hotelera Único Hotels. És fill d'Helena Cambó i de Ramon Guardans, i nét de Francesc Cambó. És germà, entre d'altres, de l'expolític Ignasi Guardans, del poeta Jordi Guardans, de la filòsofa Teresa Guardans i de l'advocat i editor Francesc Guardans.
És Llicenciat en Econòmiques. Va iniciar la seva carrera professional a la divisió d'auditoria de Arthur Andersen i ha exercit diversos llocs de responsabilitat en companyies nacionals i multinacionals com el Grup Mecalux o Wilson Sporting Goods. El 1996 va ser nomenat director general d'Indústria pel llavors Ministre d'Indústria i Energia de Josep Piqué (durant el primer govern de José María Aznar. El 1998 va reprendre la seva activitat en el sector privat com a director general de Desenvolupament Corporatiu de Acciona i va exercir càrrecs de responsabilitat en consells d'administració d'empreses com Talgo, Grup Rayet o Quabit Immobiliària, entre d'altres.
Pau Guardans forma part del consell d'administració del Cercle d'Economia, Fundació Èxit o el Institut Cambó. Al març de 2013, va ser nomenat Cònsol Honorari de Corea del Sud a Barcelona, càrrec que va exercir fins a 2018. En 2019 va ser nomenat Cònsol Honorari de la República del Vietnam a Barcelona. Entre 2018 i 2020 va assumir el càrrec de President de Barcelona Global.

## Referències

* ↑ «'No añoro la visibilidad social de un cargo'». Cinco Días [Consulta: 17 setembre 2021].
* ↑ «Pau Guardans releva a Gonzalo Rodés en Barcelona Global». El Periódico de Catalunya [Consulta: 17 setembre 2021].
* ↑ «El esgrafiado de Cambó». La Vanguardia [Consulta: 9 setembre 2021].
* ↑ «Los herederos de Cambó convertirán en un hotel su casa de la Via Laietana». El País [Consulta: 17 setembre 2021].
* ↑ «Guardans deja la dirección general de Industria». El País [Consulta: 9 setembre 2021].
* ↑ «Pau Guardans se incorpora a Acciona». El País [Consulta: 9 setembre 2021].
* ↑ «Quabit Inmobiliaria reduce su consejo de administración». El Mundo [Consulta: 9 setembre 2021].
* ↑ «Patronato y Consejo Asesor». Fundación Exit. [Consulta: 17 setembre 2021].
* ↑ «Pau Guardans será nombrado cónsul honorario de Corea en Barcelona». El Economista [Consulta: 9 setembre 2021].
* ↑ «Designan cónsul honorario de Vietnam en Barcelona». La Voz de Vietnam [Consulta: 9 setembre 2021].
* ↑ «Barcelona Global creará una agencia para atraer inversiones y talento a la ciudad». La Vanguardia [Consulta: 9 setembre 2021].
# Pitàgores de Selinunt

Pitàgores (en grec antic: Πειθαγόρας, llatí: Pīthagŏras) fou un tirà de Selinunt (Sicília).
Va governar durant un cert temps a la segona meitat del segle vi aC, però finalment, el 519 aC, els selinusis, cansats del seu govern, es van revoltar i el van enderrocar amb l'ajuda que els va donar Eurileont d'Esparta, segons la narració d'Heròdot i Plutarc.

## Referències

* ↑ 1.Peithagoras a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. III Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 174
# Pere Aparici i Ortiz

Pere Aparici i Ortiz (Aielo de Malferit, Vall d'Albaida, 1762 – València, 25 de juliol de 1829) fou un jurista i polític valencià. Exercí com a advocat dels Reials Consells del Col·legi de València i com a Relator a la Reial Audiència de València.
Fou elegit diputat propietari a les Corts de Cadis en substitució de Josep Caro i Sureda el 6 de febrer de 1811. Era partidari de l'abolició del règim feudal i dels vestigis del feudalisme però alhora defensava el manteniment de la Inquisició com a defensa de l'autoritat dels bisbes. Va formar part de la comissió de Poders, de la comissió de Supressió d'ocupacions, i de la comissió encarregada d'estendre el decret que abolia les senyories. Fou un dels signants de la Constitució espanyola de 1812. també exercí com a secretari de les Corts, on es va relacionar amb els liberals, fins que es va donar de baixa el setembre de 1813.

## Referències

* ↑ «Biografies dels diputats de les Corts de Cadis». Arxivat de l'original el 2012-06-28. [Consulta: 4 març 2012].

## Bibliografia

* Biografies de polítics valencians Arxivat 2009-09-20 a Wayback Machine.
# Petròvo-Krasnossíllia

Petròvo-Krasnossíllia (en ucraïnès: Петрово-Красносілля, en rus: Петрово-Красноселье, Petróvo-Krasnoselie, Петровское, Petróvskoie) és una ciutat del municipi de Khrustalni de la província de Luhansk d'Ucraïna, situada actualment a zona separatista República Popular de Luhansk de la Rússia. El 2021 tenia 12.683 habitants.
Des del 2014, Petròvo-Krasnossíllia està controlat per la República Popular de Luhansk.
El govern ucraïnès reconeix la ciutat des del 2016 com a Petròvo-Krasnossíllia.

## Demografia

Llengua nativa segons el cens d'Ucraïna de 2001:
* Rus 76,4%
* Ucraïnès 22,4%
* Belarús 0,1%

## Referències

* ↑ «Численность населения по состоянию на 1 октября 2015 года по Луганской Народной Республике» (en russian). Luhansk People's Republic. Arxivat de l'original el 4 febrer 2016. [Consulta: 21 desembre 2015].
* ↑ «Рада переименовала Торез, Красный Луч, Краснодон, Свердловск и Стаханов» (en russian). , 12-05-2016.
* ↑ «Офіційна сторінка Всеукраїнського перепису населення». Ukrcensus.gov.ua. [Consulta: 16 març 2022].
# Petròsaca

Petròsaca (grec antic: Πετροσάκα) era una antiga ciutat d'Arcàdia que es trobava al camí que anava de Mantinea a Metídrion.
El camí travessava la plana d'Alcimedont, situada a 30 estadis de Mantinea. Pausànias situa Petròsaca a la frontera dels territoris entre Mantinea i Megalòpolis, i diu també que la ciutat se situava a 40 estadis d'una font anomenada Cisa.

## Referències

* ↑ Alberich i Mariné, Joan (dir.); Cuartero i Iborra, Francesc J. (dir.). Diccionari Grec-Català. Enciclopèdia Catalana - Fundació Institut Cambó, 2015, p. 1362. ISBN 9788441224223.
* ↑ Smith, William (ed.). «Mantinea». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 31 gener 2021].
* ↑ Pausànias. Descripció de Grècia, VIII, 12,4
# Petrópolis

Petrópolis és un municipi i ciutat a l'estat de Rio de Janeiro, mesoregió metropolitana de la ciutat de Rio de Janeiro. Té una àrea de 774.606 km². El municipi compta amb cinc districtes: Petrópolis, Cascatinha, Itaipava, Pedro do Rio i Posse. És a 42 km de la ciutat de Rio de Janeiro, per l'autopista BR-040 i a 463 km de la ciutat de São Paulo. El seu clima agradable, les seves construccions històriques i l'abundant vegetació serveixen com grans atractius turístics. A més d'això, la ciutat posseeix bastant comerç, prestació de serveis i producció agropecuària (amb èmfasi en el cultiu de fruites) i industrial.
La ciutat és constantment anomenada la "Ciutat Imperial" per haver estat fundada en honor de l'emperador del Brasil, Pere II de Brasil.

## Persones il·lustres

* Adriana Janacópulos

## Referències

* ↑ «Emperor Street». World Digital Library, Data incorrecta.
* ↑ «Petrópolis». Gran Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 19 febrer 2022].
# Phyllotis stenops

Phyllotis stenops és una espècie de mamífer rosegador de la família dels cricètids. Viu al Perú. Durant molt de temps se'l classificà com a subespècie de P. andium, però el 2015 fou elevat a la categoria d'espècie basant-se en dades morfològiques. La diversificació d'aquesta espècie podria tenir a veure amb l'orogènesi dels Andes.

## Referències

* ↑ Rengifo, E. M.; Pacheco, V. «Sistemática del grupo Phyllotis amicus/andium» (en castellà). I Congreso Nacional de Manejo de Vida Silvestre. Arxivat de l'original el 2017-05-16. [Consulta: 8 abril 2017].
* ↑ Rengifo, E. M.; Pacheco, V. «Taxonomic revision of the Andean leaf-eared mouse, Phyllotis andium Thomas 1912 (Rodentia: Cricetidae), with the description of a new species» (en anglès). Zootaxa, 4018, 3, 2015, pàg. 349-380. DOI: 10.11646/zootaxa.4018.3.2.
# Philippe Étancelin

Philippe Étancelin va ser un pilot de curses automobilístiques Francès que va arribar a disputar curses de Fórmula 1.
Étancelin va néixer el 29 de desembre del 1896 a Rouen, Normandia, França. Va morir el 13 d'octubre del 1981 a Neuilly-sur-Seine, França.

## A la F1

Va participar en la primera cursa de la història de la Fórmula 1 disputada el 13 de maig del 1950, el GP de la Gran Bretanya, que formava part del campionat del món de la temporada 1950 de F1, on va participar en aquesta única cursa.
Philippe Étancelin va participar en dotze curses puntuables pel campionat de la F1, al llarg de les temporades 1950, 1951 i 1952.
Étancelin també va disputar nombroses curses no puntuables pel mundial de la F1 (inclòs el Campionat d'Europa). Va guanyar entre altres les 24 hores de Le Mans del 1934.

## Resultats a la Fórmula 1

| Any | Equip | Xassís | Motor | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | Posició | Punts |
| 1950 | Talbot-Lago | Talbot-Lago | Straight-4 | GBR 8 | MON Ret | 500 | SUI Ret | FRA 5* | BEL Ret | ITA 5 | | 18 | 3 |
| 1951 | Talbot-Lago | Talbot-Lago | Straight-4 | SUI 10 | 500 | BEL Ret | FRA Ret | GBR | ALE Ret | ITA | ESP 8 | - | 0 |
| 1952 | Maserati | Maserati | Straight-4 | SUI | 500 | BEL | FRA 8 | GBR | ALE | HOL | ITA | - | 0 |
(*) Cotxe compartit.

### Resum

| Curses: | Victòries: | Pòdiums: | Poles: | Voltes ràpides: | Punts: |
| 12 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 |
# Pic de Gerri

El Pic de Gerri és una muntanya de 2.859,8 metres d'altitud del terme municipal d'Alins, a la comarca del Pallars Sobirà, al límit dels àmbits dels pobles de Tor i Àreu.
És al nord de Tor i a llevant d'Àreu, al nord-oest del Pic de Palomer i a l'est-sud-est del Pic de Norís. En el seu vessant sud-est s'origina i discorre el Riu de Palomer. El seu contrafort nord-nord-est és el Serrat del Clot de l'Olla, i el sud-sud-oest, el Serrat de la Comella Verda. El Monteixo és a prop cap a ponent.
Aquest cim està inclòs al llistat dels 100 cims de la FEEC

## Referències

* ↑ Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya
* ↑ «Repte 100 cims». Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya. Arxivat de l'original el 28 de març 2019. [Consulta: 16 juliol 2022].
# Platja de s'Estanyol

La platja de s'Estanyol està situada al sud-est del municipi de Santa Eulària a l'illa d'Eivissa.

## Característiques

La platja té una longitud d'uns 40 m i una amplada de 10 m. L'arena és blanca barrejada amb pedres. Aigües clares i fons pedregós.
Es tracta d'un meravellós lloc per als qui els agraden les excursions a peu. En aquesta platja, l'ambient és molt tranquil i la gent és molt respectuosa. Esta platja conté una serra petita de muntanyes i la seva vegetació és molt abundant i amb un nivell molt alt de neteja.
L'accés és un poc més difícil perquè el camí no està asfaltat i, per tant, la gent que té cotxes no poden anar amb aquests fàcilment i han d'anar a peu de vegades un tros del camí.

## Com arribar-hi

Per arribar, s'ha d'agafar la C-733 fins al desviament de Jesús. Allí, s'ha d'agafar el desviament a platja de s'Estanyol.
# Pla del Tro

El Pla del Tro és una plana a cavall dels termes municipals d'Abella de la Conca i de Conca de Dalt (antic terme d'Hortoneda de la Conca, al Pallars Jussà).
Està situada al vessant meridional de la Serra de Boumort, a la vall de Carreu, al nord-oest d'aquest antic poble. És a prop del límit nord-occidental del terme d'Abella de la Conca. El límit sud-occidental del pla és el Serrat del Pla del Tro, i el nord-est, el Serrat del Roure.
En el Pla del Tro hi ha la casa del mateix nom, i hi passava un camí de muntanya que des de Carreu menava a la zona de Pessonada. Al sector nord-est del pla hi ha els Camps de Pla del Tro. Tancant el pla, també al nord-est, hi ha el coster dels contraforts de la Serra de Boumort, denominades en aquest lloc Solanes del Pla del Tro. A llevant, davallant cap al barranc de la Malallau, hi ha el paratge de les Passades.
L'accés al Pla del Tro és a través del Camí del Pla del Tro, que arrenca del Camí de Carreu a ponent de l'antic poble de Carreu.

## Etimologia

Es tracta d'un topònim de caràcter descriptiu. Aquest pla de muntanya és un lloc on sovintegen les tempestes, que solen anar acompanyades d'aparell elèctric i sonor.

## Enllaços externs

* El Pla del Tro en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Pla del Vermell

El Pla del Vermell és una plana agrícola del terme municipal de Bigues i Riells, al Vallès Oriental, en terres de Bigues.
Està situat a la part central-occidental del terme, a ponent de Vallroja i el Pla, a migdia del Turó del Rull, a llevant de Can Perera i al nord-est de Can Pruna. Està envoltada per les cases de Vallroja i el Pla, al nord-est, la masia de Can Perera, al sud-oest i la urbanització de Can Pruna, al sud-est.
L'accés és a través d'una pista rural sense asfaltar, però en bon estat, que des de l'extrem nord-oest del nucli urbà de l'actual Bigues porta, en direcció nord, fins a Vallroja i el Pla.
Deu el seu nom a la masia situada en el seu extrem sud-oriental: Can Vermell.