OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Almedinilla

Almedinilla és un municipi de la província de Còrdova a la comunitat autònoma d'Andalusia, a la comarca de la Subbética cordovesa. Està situat entre Priego de Córdoba i Alcalá la Real. És conegut per la qualitat de la seva oli d'oliva verge extra i pel patrimoni arqueològic, en el qual destaca la vil·la romana d'El Ruedo i un poblat ibèric sobre el Cerro de la Cruz.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1996 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 2.572 | 2.554 | 2.555 | 2.527 | 2.544 | 2.547 | 2.565 | 2.563 | 2.534 | 2.536 |

## Enllaços externs

* http://www.aytoalmedinilla.org Arxivat 2008-03-11 a Wayback Machine.
* http://www.almedinillaturismo.es/ - Turisme a Almedinilla
* Almedinilla - Sistema d'Informació Multiterritorial d'Andalusia
* Formulari Dades Econòmiques Arxivat 2007-09-27 a Wayback Machine.
* Bibliografia Arxivat 2007-09-29 a Wayback Machine.
# Narçà

Narçà és una partida rural del terme municipal de Conca de Dalt, al Pallars Jussà, a cavall dels antics termes d'Aramunt, en territori que havia estat del poble d'Aramunt, i de Claverol, en territori del poble de Sant Martí de Canals.
És al nord d'Aramunt, a l'entorn i al nord-oest del Serrat de Narçà, a l'esquerra del barranc de Miret, sobretot al costat de llevant de la Carretera d'Aramunt un cop aquesta ha passat al sud del barranc de Miret.
Consta de 37,5129 hectàrees (16,6847 en terres de l'antic terme d'Aramunt i 20,8282 en el de Claverol) d'una diversitat de terres gran: hi predominen els conreus de secà, però hi ha també pinedes, oliveres, ametllers, pastures, zones de matoll i de bosquina, i trossos improductius. Aquesta partida conté la masia de Casa Oliva.

## Referències

* ↑ «Dades extretes de la Sede virtual del Catastro». Arxivat de l'original el 2012-03-15. [Consulta: 20 juny 2010].
# Adil Khan

Adil Khan és el nom dels següents personatges:
* Adil Khan I, tercer sobirà de la dinastia farúquida de Khandesh (s. XV)
* Adil Khan II, sobirà farúquida de Khandesh (s. XV)
* Adil Khan III, sobirà farúquida de Khandesh (s. XVI)
# Hemigrammus rhodostomus

Hemigrammus rhodostomus és una espècie de peix de la família dels caràcids i de l'ordre dels caraciformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 5 cm de llargària total.

## Hàbitat

Viu a àrees de clima tropical.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: conques dels rius Amazones i Orinoco.

## Referències

* 1 2 3 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Bassleer, G. 1997. Color guide of tropical fish diseases: on freshwater fish. Bassleer Biofish, Westmeerbeek, Bèlgica. 272 p.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Géry, J. 1977. Characoids of the world. T.F.H. Publications, Inc., Nova Jersey. 672 p.
* Helfman, G., B. Collette i D. Facey: The Diversity of Fishes. Blackwell Science, Malden, Massachusetts (Estats Units), 1997. ISBN 1-4051-2494-6.
* Lima, F. C. T.; Malabarba, L. R.; Buckup, P. A.; Pezzi da Silva, J. F.; Vari, R. P.; Harold, A.; Benine, R.; Oyakawa, O. T.; Pavanelli, C. S.; Menezes, N. A.; Lucena, C. A. S.; Malabarba, M. C. S. L.; Lucena, Z. M. S.; Reis, R. E.; Langeani, F.; Cassati, L.; Bertaco, V. A. «Genera Incertae sedis in Characidae». A: Reis, R. E.; Kullander, S. O.; Ferraris Jr., C. J. Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America (en anglès). EDIPUCRS, 2003, p. 106–168. ISBN 9788574303611.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Porto, J.I.R., E. Feldberg, C.M. Nakayama i J.N. Falcao 1992. A checklist of chromosome numbers and karyotypes of Amazonian freshwater fishes. Rev. Hydrobiol. Trop. 25(4):287-299.
* Robins, C.R., R.M. Bailey, C.E. Bond, J.R. Brooker, E.A. Lachner, R.N. Lea i W.B. Scott 1991. World fishes important to North Americans. Exclusive of species from the continental waters of the United States and Canada. Am. Fish. Soc. Spec. Publ. (21):243 p.
* Wheeler, A. 1977. Das grosse Buch der Fische. Eugen Ulmer GmbH & Co. Stuttgart. 356 p.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Lowden

Lowden és una població dels Estats Units a l'estat d'Iowa. Segons el cens del 2000 tenia 794 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Lowden tenia 794 habitants, 342 habitatges, i 230 famílies. La densitat de població era de 303,5 habitants/km².
Dels 342 habitatges en un 26,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 59,1% hi vivien parelles casades, en un 6,1% dones solteres, i en un 32,5% no eren unitats familiars. En el 30,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 18,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,32 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,84.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,9% tenia menys de 18 anys, un 4,5% entre 18 i 24, un 26,6% entre 25 i 44, un 21,5% de 45 a 60 i un 23,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 42 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 84,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 35.714 $ i la renda mediana per família de 45.735 $. Els homes tenien una renda mediana de 32.679 $ mentre que les dones 24.063 $. La renda per capita de la població era de 18.303 $. Entorn del 4,3% de les famílies i el 6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Lowden». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Lowden». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Dominique Gaigne

Dominique Gaigne (Pacé, 3 de juliol de 1961) va ser un ciclista francès, que fou professional entre 1983 i 1989. Durant la seva carrera professional aconseguí 7 victòries, entre elles una etapa del Tour de França i una de la Volta a Espanya, ambdues el 1983.

## Palmarès

* 1983
** 1r a Le Horps
** Vencedor d'una etapa del Tour de França
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Espanya
* 1985
** Vencedor de 2 etapes de l'Etoile des Espoirs
* 1986
** 1r al Tour del Llemosí
* 1989
** 1r a la Binche-Tournai-Binche

### Resultats al Tour de França

* 1983. 65è de la classificació general. Vencedor d'una etapa
* 1984. 121è de la classificació general
* 1985. 116è de la classificació general
* 1986. 85è de la classificació general. Porta el mallot groc durant 1 etapa

### Resultats a la Volta a Espanya

* 1983. Abandona. Vencedor d'una etapa. Porta el mallot groc durant 5 etapes
* 1989. 82è de la classificació general

## Enllaços externs

* Fitxa de Dominique Gaigne a sitiodeciclismo.net
# Almeida

* Per a altres significats, vegeu «José Américo de Almeida».
Almeida és un municipi (concelho) portuguès al districte de Guarda (subregió de Beira Interior Norte, regió del Centre). L'any 2004 tenia 7.784 habitants. Limita al nord amb Figueira de Castelo Rodrigo, a l'est amb Aldea del Obispo, Villar de Ciervo i La Alameda de Gardón, al sud amb Sabugal i a l'oest amb Guarda i Pinhel.

## Demografia

Població del concelho d'Almeida (1801 – 2004) :
| 1801 | 1849 | 1900 | 1930 | 1960 | 1981 | 1991 | 2001 | 2004 |
| 3408 | 5604 | 17031 | 14860 | 16107 | 10524 | 10040 | 8423 | 7784 |

## Freguesies

Les freguesies d'Almeida són:
| Ade Aldeia Nova Almeida Amoreira Azinhal Cabreira Castelo Bom Castelo Mendo Freineda Freixo Junça Leomil Malhada Sorda Malpartida Mesquitela | Mido Miuzela Monte Perobolço Nave de Haver Naves Parada Peva Porto de Ovelha São Pedro de Rio Seco Senouras Vale da Mula Vale de Coelha Vale Verde Vilar Formoso |
# Llista d'espècies de ratpenats de Catalunya

A Catalunya hi ha moltes espècies de ratpenats, totes elles insectívores. Aquesta és una llista de les espècies conegudes al Principat:
* Ratpenat cuallarg europeu (costa mediterrània, sud del Principat, la Noguera i Pallars Jussà)
* Ratpenat de ferradura gros (tot el Principat)
* Ratpenat de ferradura petit (tot el Principat tret del Ponent i algunes comarques del sud)
* Ratpenat de ferradura mitjà (Camp de Tarragona, extrem sud de l'Àmbit metropolità i sud del Montsià)
* Ratpenat de ferradura mediterrani (tot el Principat tret del Ponent, el nord-oest i algunes comarques del sud)
* Ratpenat de dits llargs cavernícola (tot el Principat tret dels alts Pirineus)
* Ratpenat orellut meridional (tot el Principat tret del nord-oest i la zona del Ripollès)
* Ratpenat orellut septentrional (nord-oest i part centre-nord de la província de Girona)
* Ratpenat orellut alpí (Plecotus macrobullaris, al Ripollès i a Andorra)
* Ratpenat de bosc (nord-oest i centre-nord del Principat, Lleida)
* Nòctul gegant (nord-oest i centre-nord del Principat)
* Nòctul petit (centre-nord de la província de Girona, Pallars Jussà, Conca de Barberà, Terra Alta, Baix Ebre i Montsià)
* Nòctul gros (Pirineus, oest i sud de la província de Girona i Conca de Barberà)
* Ratpenat bru dels graners (tot el Principat tret dels alts Pirineus, Vall d'Aran)
* Ratapinyada muntanyenca (zona pirinenca, Barcelona, Osona, La Selva, Vallès Oriental, Conca de Barberà, Terra Alta, Baix Ebre i Montsià)
* Ratapinyada pipistrel·la (tot el Principat)
* Ratapinyada de vores clares (tot el Principat tret dels alts Pirineus, Vall d'Aran)
* Ratapinyada falsa (tota la costa mediterrània)
* Ratpenat de peus grossos (tot el Principat tret del nord-oest i el centre-nord)
* Ratpenat d'aigua (en colònies disperses a totes les províncies del Principat)
* Ratpenat de musell agut (tot el Principat tret de parts del Ponent i parts del Pirineu)
* Ratpenat de musell llarg (tot el Principat tret de parts del Ponent, del Pirineu i del sud)
* Ratpenat de Natterer (nord del Principat, centre-est, Terra Alta, Baix Ebre i Montsià)
* Ratpenat de Bechstein (Ripollès i parts d'algunes comarques col·lindants)
* Ratpenat d'orelles dentades (Baixa Cerdanya, centre, est i nord-est del Principat, la Noguera, la Segarra, Terra Alta, Baix Ebre i Montsià)
* Ratpenat de bigotis (extrems nord-oest i nord-est del Principat)
* Ratpenat de bigotis petit (Parc Natural del Montseny, Alta Garrotxa)

## Galeria

* Ratapinyada de vores clares
* Ratapinyada pipistrel·la
* Nòctul gros
* Ratpenat bru dels graners
* Ratpenat de musell llarg
* Ratpenat de bigotis
* Ratpenat de dits llargs cavernícola

## Referències

* ↑ Vigo, Marta (2002). Guia dels mamífers terrestres de Catalunya. Barcelona, Editorial Pòrtic. ISBN 84-7306-680-4
# Agustí Brugués Puig

Agustí Brugués Puig (Barcelona, 1944) és un expilotari i actualment dirigent esportiu català.
Destacat jugador de frontennis i ferramenta del CN Barcelona va assolir dotze títols en els Campionats de Catalunya de primera categoria de paleta de cuir i deu de pala curta, va ser campió d'Espanya per clubs de les dues especialitats i també campió estatal de frontennis. En aquesta darrera especialitat, va ser subcampió del món l'any 1970 al Mundial de Sant Sebastià. Es retirà el 1982 i va accedir a la presidència de la Federació Catalana de Pilota el mes de març de 1985 i posteriorment va ser reelegit en nombroses ocasions amb una gran part del mateix equip directiu, com per exemples el vicepresident Josep Maria Mirapeix. Durant la seva presidència, la federació ha organitzat nombroses competicions d'àmbit internacional i la Gala Estatal de Pilota l'any 1999 coincidint amb el setanta-cinc aniversari de la fundació de la federació. També és vocal de la Federació Espanyola des de 1992. La seva tasca al capdavant de la Federació Catalana ha estat reconeguda i així, el 2008, va rebre el premi a la millor gestió federativa que s'atorga en el marc de la Festa de l'Esport Català, el 2009 va ser elegit millor president per l'Associació Catalana de Dirigents Esportius i el 2014 va rebre el premi al Seny esportiu a la Festa de l'Esport Català.

## Referències

* ↑ Enciclopèdia de l'Esport Català. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2012. ISBN 978-84-412-2106-.
* ↑ Gallen Utset, Carles. Les Federacions Esportives catalanes i els seus presidents. Barcelona: UFEC, 2013. ISBN Gi.1233-2013.
* ↑ Loren, Joan Antoni. La pilota a Catalunya. Barcelona: Federació Catalana de Pilota, 2006.
# Hannelore Weygand

Hannelore Weygand (Düsseldorf, 30 d'octubre de 1924 - Düsseldorf, 18 de desembre de 2017) va ser una geneta alemanya que va competir durant la dècada de 1950.
El 1956 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu d'Estocolm, on va disputar dues proves del programa d'hípica amb el cavall Perkunos. Va guanyar la medalla de plata en la prova de doma per equips, mentre en la prova de doma individual fou novena.

## Referències

* ↑ Hannelore Weygand's obituari (alemany)
* ↑ «Olympedia – Hannelore Weygand». [Consulta: 7 juny 2021].
# Coll de la Batalla

«Coll de la Batalla» té aquests significats:
* Coll de la Batalla (Aleixar), coll al terme de l'Aleixar (Baix Camp)
* Coll de la Batalla (Caladroer), coll al límit dels termes de Bellestar i de Montner, al Rosselló
* Coll de la Batalla (Calvià), coll al terme de Calvià (Mallorca)
* Coll de la Batalla (Escorca), collada al terme municipal d'Escorca (Mallorca)
# Longmesnil

Longmesnil és un municipi francès situat al departament del Sena Marítim i a la regió de Normandia. L'any 2007 tenia 55 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Longmesnil era de 55 persones. Hi havia 24 famílies de les quals 4 eren unipersonals (4 dones vivint soles i 4 dones vivint soles), 12 parelles sense fills i 8 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 25 habitatges, 19 eren l'habitatge principal de la família, 4 eren segones residències i 2 estaven desocupats. Tots els 25 habitatges eren cases. Dels 19 habitatges principals, 16 estaven ocupats pels seus propietaris i 3 estaven llogats i ocupats pels llogaters; 1 tenia dues cambres, 1 en tenia tres, 2 en tenien quatre i 15 en tenien cinc o més. 14 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 8 habitatges hi havia un automòbil i a 12 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Longmesnil el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 4 | 65 a 69 | 0 |
| 4 | 60 a 64 | 0 |
| 4 | 55 a 59 | 0 |
| 0 | 50 a 54 | 8 |
| 4 | 45 a 49 | 4 |
| 0 | 40 a 44 | 0 |
| 4 | 35 a 39 | 4 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 0 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 4 |
| 4 | 10 a 14 | 0 |
| 4 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 35 persones, 24 eren actives i 11 eren inactives. Les 24 persones actives estaven ocupades(12 homes i 12 dones).. De les 11 persones inactives 6 estaven jubilades, 2 estaven estudiant i 3 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 2 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa alimentària i 1 d'una empresa de serveis.
L'any 2000 a Longmesnil hi havia 3 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Longmesnil a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Longmesnil a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Aleix Comnè (fill d'Andrònic I)

Aleix Comnè, en grec medieval Αλέξιος Κομνηνός, nascut aproximadament el 1170 i mort el 1199, va ser un fill natural d'Andrònic I Comnè, emperador romà d'Orient de l'any 1183 al 1185, i de la seva parenta i amant Teodora Comnena, reina de Jerusalem.
Durant el regnat de l'emperador Manuel I Comnè (1143-1180), Aleix va acompanyar el seu pare Andrònic a l'exili, visitant, entre d'altres, el Regne de Geòrgia. El rei del país, Jordi III de Geòrgia, que era parent seu, va concedir a Andrònic diversos castells a Kakhètia a l'est de Geòrgia. Andrònic va tornar a Constantinoble i va aconseguir la corona de l'Imperi el 1183, que no li va durar gaire, ja que va ser enderrocat i assassinat el 1185. Aleix va aconseguir fugir a Geòrgia, on li van atorgar les possessions del seu pare. En algun moment, va arribar a ser considerat per alguns nobles de Geòrgia un seriós candidat a convertir-se en consort de la reina governant Tamara de Geòrgia.
Segons la tradició històrica de Geòrgia, els descendents d'Aleix es van multiplicar a Geòrgia, donant lloc a la família noble d'Andronikashvili, és a dir, "els fills d'Andrònic", anomenada així per un presumpte fill d'Aleix. Malgrat la naturalesa poc coneguda de l'inici de la família dels Andronikashvili, el professor Cyril Toumanoff (1976) va acceptar com a versemblant l'origen de la dinastia en la Dinastia Comnè, però les proves aportades per Kuršankis (1977) suggereixen que això podria ser només una llegenda. Toumanoff també va suposar que la línia dels "reis provincials" d'Alastani, que van governar del 1230 al 1348, coneguda per les fonts georgianes medievals que incloïen un personatge anomenat Andronikos, podria descendir de la línia dels Comnens / Andronikashvili.

## Referències

* ↑ Toumanoff, Cyrille «On the Relationship between the Founder of the Empire of Trebizond and the Georgian Queen Thamar». Speculum, 15, 3, 1940, pàg. 299-312.
* ↑ Williams, Kelsey Jackson «A Genealogy of the Grand Komnenoi of Trebizond». Foundations: Journal of the Foundation for Medieval Genealogy., 2, 3, 2012, pàg. 3-9.
* ↑ Ferrand, Jacques. Familles princières de Géorgie: essai de reconstitution généalogique (1880–1983) de 21 familles reconnues princières par l'Empire de Russie. Montreuil: J. Ferrand, 1983, p. 77-79.
# Al-Mahalla al-Kubra

Al-Mahalla al-Kubra o El-Mahalla El-Kubra (àrab: المحلة الكبرى, al-Maḥalla al-Kubrà) és una gran ciutat agrícola d'Egipte, a la governació d'Al-Gharbiya a la meitat del delta del Nil a la riba occidental de la branca Damiata, canal Tur'at al-Milah, branca de Bahr Shibin. Encara que no és la capital de la governació, si que és la ciutat més important amb una població estimada de 458.297 habitants el 2010. És coneguda també per la seva indústria tèxtil: a la ciutat hi ha la fàbrica tèxtil més important de les del sector públic de l'activitat, la Companyia Misr de Filats i Teixits (àrab: شركة مصر للغزل والنسيج, Xarikat Miṣr li-l-Ḡazl wa-n-Nazīj; anglès: Misr Spinning & Weaving Company), que dona feina a 27.000 persones. Dos clubs de futbol hi tenen la seva seu.

## Bibliografia

* Maspero i Wiet, Matériaux pour servir à la géographie de l'Égypte, el Caire, 1919
# Hipòtesi de Knudson

La hipòtesi de Knudson, també coneguda com la hipòtesi del doble impacte, és la hipòtesi que estableix que la majoria de gens requereixen dues mutacions, una en cada al·lel, per causar un canvi fenotípic. Va ser formulada per Alfred G. Knudson en el 1971 i va conduir de manera indirecta a la identificació de gens relacionats amb el càncer. Knudson va guanyar en el 1998 el premi Albert Lasker d'investigació mèdica per la seva recerca.
Knudson va dur a terme una anàlisi estadística en els casos de retinoblastoma, un tumor a la retina que pot aparèixer de manera esporàdica o de manera heretada. Va observar que els casos hereditaris l'aparició del tumor succeïa quan els individus encara eren nens, en canvi, en els casos esporàdics, el tumor apareixia durant la vida adulta. A més, en els casos hereditaris el tumor apareixia de manera recurrent en els dos ulls, suggerint una predisposició genètica, en canvi en la majoria de casos esporàdics només apareixia en un.
Knudson va hipotetitzar que calia que l'ADN patís dues vegades una mutació per causar el tumor. En el cas dels nens amb retinoblastoma familiar, la primera mutació l'heretaven, atès que rebien un al·lel mutat de què seria identificat més tard com el gen RB1. La segona mutació era adquirida, i es produïa en l'altre al·lel del gen RB1. En els casos esporàdics, aquestes dues mutacions que són necessàries per a l'aparició del tumor, eren adquirides i, per tant, necessitaven més temps per produir-se, explicant així l'edat més avançada dels pacients.
Més tard es va saber que la carcinogenèsi, és a dir el desenvolupament del càncer, depèn de la mutació de protooncogens (gens que estimulen proliferació de cèl·lula) i en la desactivació de gens supressors de tumor, els quals són gens que mantenen la divisió cel·lular sota control. Tanmateix, la hipòtesi de Knudson es refereix concretament, a l'heterocigocitat dels gens supressors de tumor. És a dir, una mutació en ambdós al·lels en algun gen supressor de tumor és necessària per iniciar el desenvolupament d'aquest. De totes maneres s'ha descrit que alguns d'aquests gens són dosi-dependents, per tant la inhibició d'una sola copia seria suficient per iniciar el desenvolupament tumoral. Aquest fet es coneix com a haploinsuficiència.

## Referències

* ↑ Knudson A Proc Natl Acad Sci USA, 68, 4, 1971, pàg. 820–823. DOI: 10.1073/pnas.68.4.820. PMC: 389051. PMID: 5279523.
* ↑ Fang, Yanan; Tsao, Cheng-Chung; Goodman, Barbara K; Furumai, Ryohei; Tirado, Carlos A «ATR functions as a gene dosage-dependent tumor suppressor on a mismatch repair-deficient background». The EMBO Journal, 23, 15, 04-08-2004, pàg. 3164–3174. DOI: 10.1038/sj.emboj.7600315. ISSN: 0261-4189. PMC: PMC514932. PMID: 15282542.
# NBL

NBL té els següents significats:
* National Basketball League, nom de la màxima competició de bàsquet de diversos països
* Localització per xarxa (del nom en anglès Network Based Location), sistema d'informació geogràfica basat en una xarxa cel·lular
# Coll de la Gotina

El Coll de la Gotina és una collada de 1.218,2 metres d'altitud, en el límit dels termes comunals de Molig, a la comarca del Conflent, a la Catalunya del Nord, i de Sornià, a la comarca occitana de la Fenolleda. Està situat a l'extrem nord-oest del terme de Molig i al sud del de Campossí, a prop també del triterme amb Mosset.

## Referències

* ↑ El Coll de la Gotina en els ortofotomapes de l'IGN
# Maliónovka

Maliónovka - Малёновка (rus) és un poble de l'óblast de Penza. Rússia. El 2010 tenia 138 habitants.

## Referències

* ↑ «Закон Пензенской области от 9 марта 2005 года № 774-ЗПО «Об административно-территориальном устройстве Пензенской области»». Arxivat de l'original el 2013-10-29. [Consulta: 20 octubre 2019].
# Do You Wanna Get High?

«Do You Wanna Get High?» és el segon senzill de l'àlbum Weezer, desè en la discografia del grup estatunidenc Weezer. Fou llançat el 3 de novembre de 2015.
Les lletres escrites per Cuomo tracten la seva addicció a les píndoles per prescripció que va prendre amb la seva xicota durant una època.

## Referències

* ↑ «Weezer Share New Single "Do You Wanna Get High?"» (en anglès). Pitchfork, 03-11-2015. [Consulta: 8 desembre 2017].
# Andey

Andey és una petita illa deshabitada d'Islàndia, situada a l'est del país, a una quinzena de quilòmetres de Fáskrúðsfjörður, a la desembocadura del fiord del mateix nom. L'illa acull diverses colònies d'aus marines, en especial de fraret atlàntic.

## Referències

* ↑ (anglès) « Andey » sur mapcarta.com
* ↑ (islandès) « Andey » Arxivat 2018-07-07 a Wayback Machine., a Náttúrufræðistofnun Íslands.