OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Venda de Ramon i cònjuge Adaleiz a Iosfred, prevere

La venda de Ramon i cònjuge Adaleiz a Iosfred, prevere, és un document de compravenda, datat l'any 1034, d'una terra amb el seu hort i els arbres que hi ha, els quals són identificats per la seva espècie. El document té la particularitat de designar els distints tipus d'arbres pel seu nom en català, mentre la resta del document està escrit en llatí.
Es tracta d'un exemple primerenc d'instrument de compravenda en que el català traspua per damunt el llatí i d'una manera prou generosa esmentat set tipus d'arbre. Els noms dels fruiters hi tenen la característica d'estar tots escrits en gènere masculí, mentre que actualment no existeix aquesta sistemàtica:
| « | morers III et oliver I et noguer I et pomer I et amendolers IIII et pruners et figuers… | » |

## Bibliografia

* Gimeno Beti, Lluís. Aproximació als inicis de la llengua catalana (segles VIII-XIII). Universitat Jaume I, 2005, p. 75. ISBN 84-2021-483-X.
# Villafranca

«Villafranca» té aquests significats:
* Espanya:
** Villafranca (Navarra), municipi de Navarra a la comarca de Ribera Arga-Aragón dins la merindad de Tudela
** Villafranca del Bierzo, municipi de la província de Lleó a la comunitat autònoma de Castella i Lleó
** Villafranca de los Barros, municipi de la província de Badajoz a la comunitat autònoma d'Extremadura
** Villafranca de los Caballeros, municipi de la província de Toledo a la comunitat autònoma de Castella la Manxa
** Villafranca del Campo, municipi d'Aragó enquadrat a la comarca de Jiloca (província de Terol)
** Villafranca del Castillo, llogarret al terme municipal de Villanueva de la Cañada (Madrid).
** Villafranca de Córdoba localitat de la província de Còrdova (Andalusia, Espanya)
** Villafranca de Duero, municipi de la província de Valladolid a la comunitat autònoma de Castella i Lleó
** Villafranca de Ebro, municipi d'Aragó a la província de Saragossa i enquadrat a la comarca de Saragossa
** Villafranca Montes de Oca, municipi de la província de Burgos a la comunitat autònoma de Castella i Lleó
** Villafranca de la Sierra, municipi de la província d'Àvila a la comunitat autònoma de Castella i Lleó
** Los Palacios y Villafranca, localitat de la província de Sevilla
* Itàlia:
** Villafranca Sicula, municipi italià de la província d'Agrigent
** Villafranca Tirrena, municipi italià de la província de Messina
** Villafranca di Verona, municipi italià a la regió del Vèneto i a la província de Verona
# Villafranca Montes de Oca

Villafranca Montes de Oca és un municipi de la província de Burgos a la comunitat autònoma de Castella i Lleó. Forma part de la comarca de Montes de Oca.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 216 | 211 | 191 | 174 |

## Enllaços externs

* Associació Cultural AUCA Arxivat 2011-09-04 a Wayback Machine.
# Vall Cluson

Vall Cluson és una vall alpina situada a la província de Torí (Piemont), i és una de les Valls Occitanes. Limita a l'oest amb la Vall de Susa i la Vall Sangone, al sud amb la Vall Pèlis i a l'est amb la Planura padana. D'una derivació en surt la Vall Germanasca. Forma part de la comunitat muntanyenca de les Valls Cluson i Germanasca.

## Geografia

La vall comença a Pinerolo i acaba a Sestrièras, travessant lhi Vialar, Peirosa, Finistrèlas i Prajalats. Pren el nom del torrent Cluson.

### Muntanyes

Els cims principals de la vall són:
* Punta Rognosa di Sestriere - 3.280 m
* Cim Albergian - 3.043 m
* Cim Barifreddo - 3.028 m
* Cim Fraiteve - 2.701 m
* Cim Genevris - 2.356 m
* Cim Orsiera - 2.878 m
* Cim Ciantiplagna - 2.849 m

## Colls de Muntanya

* Coll del Sestriere - 2.035 m – cap a la vall de Susa
* Coll de les Finestre - 2.178 m – cap a la vall de Susa
* Col Basset - 2.424 m – cap a la vall de Susa

## Història

Per a molts la Vall Cluson era el territori que marcava la frontera entre el Ducat de Savoia i el regne de França. La vall alta pertanyia al Delfinat, i la baixa pertanyia a Savoia. El marge dret de la Vall Cluson fou cedida a Lluís XIII de França pel Tractat de Cherasco de 1631, però tornà a mans dels savoians per la Pau de Torí de 1696.
L'alta vall formà part de la República dels Escartons de 1343 a 1713. Prajalats era un dels cinc cantons i aplegava el territori de Sestrièras i una fracció de Peirosa. Durant aquests temps hi havia una important comunitat valdesa. Per aquest motiu eren anomenades Valls Valdeses.

## Enllaços externs

* Web de la vall
# Vinilèster

El vinilèster, èster vinílic o resina d'èster vinílic, és una resina produïda per l'esterificació d'una resina epoxi amb àcids metacrílics o acrílics. Els grups "vinils" fan referència a aquests substituents èster que són propensos a polimeritzar. El producte de di-èster es dissol després en un dissolvent reactiu, com ara estirè, fins a un contingut aproximat del 35-45 per cent en pes. La polimerització s'inicia amb els radicals lliures, que es generen per irradiació UV o mitjançant peròxids.
Aquest material polimèric termoset es pot utilitzar com a alternativa als materials polièster i epoxi com a matriu de polímer termoestable en material compost, on les seves característiques, els punts forts i el cost a granel són intermedis entre polièster i epoxi. L'èster de vinil té una viscositat de resina inferior (200 cps aproximadament) a la del polièster (500cps aproximadament) i a la de l'epoxi (aproximadament 900cps).
En avions home made, els avions del kit Glasair i Glastar utilitzaven àmpliament les estructures de vinilèster reforçades amb fibra de vidre. És una resina habitual a la indústria marina per la seva resistència a la corrosió i la capacitat de suportar l'absorció d'aigua. La resina d'èster vinílic s'utilitza àmpliament per fabricar dipòsits i tanks FRP segons la norma BS4994. Per al procés de plastificació, l'èster vinílic s'inicia generalment amb peròxid de metil-cetona. Té una major resistència i propietats mecàniques que el polièster i menys que la resina epoxi.
S'han desenvolupat precursors renovables de resines d'èsters vinílics.

## Referències

* ↑ Pham, Ha Q.; Marks, Maurice J. «Epoxy Resins». Enciclopedia de Ullmann de Industrial Chemistry. Wiley-VCH [Weinheim], 2012. DOI: 10.1002 / 14356007.a09_547.pub2.
* ↑ «Avenços recents en resines d'èster vinílic de planta i diluents reactius». European Polymer Journal, 2018, pàg. 199–215. DOI: 10.1016 / j.eurpolymj.2017.11.002.

## Bibliografia

* Beneficis sobre èsters vinils basats en epoxi Arxivat 2012-07-13 a Wayback Machine.

## Vegeu també

* Reticulació (química)
* Acrilonitril
* Curat per UV
* Vulcanització
# Valverdón

Valverdón és un municipi de la província de Salamanca a la comunitat autònoma de Castella i Lleó. Limita al Nord amb Forfoleda, al Nord-est amb Calzada de Valdunciel, a l'Est amb Castellanos de Villiquera, al Sud-est amb Villamayor, al Sud amb Florida de Liébana i a l'Oest amb El Pino de Tormes i Almenara de Tormes.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 239 | 270 | 282 | 291 |

## Enllaços externs

* Enllaç a Wikisalamanca Arxivat 2009-07-20 a Wayback Machine.
# Valverdejo

Valverdejo és un municipi de la província de Conca, a la comunitat autònoma de Castella-La Manxa.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 163 | 154 | 159 | 129 |

## Referències

* ↑ «Provincia de Guadalajara (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 5 març 2021].
# Valverde de los Arroyos

Valverde de los Arroyos és un municipi de la província de Guadalajara, a la comunitat autònoma de Castella-La Manxa.

## Referències

* ↑ «Provincia de Guadalajara (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 2 maig 2021].
# Villeguillo

Villeguillo és un municipi de la província de Segòvia, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 | 2007 | 2008 |
| 139 | 141 | 132 | 132 | 156 | 191 |

## Administración

Llista d'alcaldes des de les eleccions democràtiques de 1979 :
| Període | Nom de l'alcalde/-essa | Partit polític | Data de possessió |
| 1979 - 1983 | Casto Rincón Minguela | UCD | 19/04/1979 |
| 1983 - 1987 | Andrés Sanz Torrejón | PSOE | 28/05/1983 |
| 1987 - 1991 | Andrés Sanz Torrejón | PSOE | 30/06/1987 |
| 1991 - 1995 | Andrés Sanz Torrejón | PSOE | 15/06/1991 |
| 1995 - 1999 | Julio Pérez Jiménez | independent | 17/06/1995 |
| 1999 - 2003 | Julio Pérez Jiménez | independent | 03/07/1999 |
| 2003 - 2007 | Julio Pérez Jiménez | PP | 14/06/2003 |
| 2007 - 2011 | Julio Pérez Jiménez | PP | 16/06/2007 |
| 2011 - 2015 | n/d | n/d | 11/06/2011 |
| 2015 - 2019 | n/d | n/d | 13/06/2015 |
| 2019 - 2023 | n/d | n/d | 15/06/2019 |
| Des del 2023 | n/d | n/d | 17/06/2023 |

## Referències

* ↑ «Provincia de Segovia (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 12 març 2021].
# Vireó capnegre

El vireó capnegre (Vireo atricapilla) és un ocell de la família dels vireònids (Vireonidae).

## Hàbitat i distribució

Habita dens matoll a vessants rocosos de Nord-amèrica des del sud de Kansas, cap al sud, a través del centre d'Oklahoma i centre de Texas fins al centre de Coahuila.

## Referències

* ↑ «Vireó capnegre». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 10/05/2023(català)
# Viquipèdia en persa

La Viquipèdia en persa (persa: ویکی‌پدیا، دانشنامهٔ آزاد romanitzat com a Vikipediā, Dānešnāme-ye Āzād) és l'edició en persa de la Viquipèdia. Va ser creada el gener del 2004. El gener del 2006 va arribar als 10.000 articles i era la 38a Viquipèdia més gran en nombre d'articles. L'abril del 2010 va superar els 91.600 articles i el 19 de febrer de 2013 va arribar als 300.000 articles, situant-se com la 18a viquipèdia per nombre d'articles. Actualment, (octubre 2024) té 843.034 articles.
La Viquipèdia en persa és diferent de la majoria de Viquipèdies, ja que el persa s'escriu de dreta a esquerra (una versió modificada de l'alfabet àrab).

## Referències

* ↑ Tabesh, Sina. «ویکی‌پدیا چیست؟» (en (persa)). Cappucino Magazine, 14-05-2004. Arxivat de l'original el 2007-09-28. [Consulta: 9 juliol 2007].
* ↑ List of Wikipedias. Wikimedia.org. 19 February 2013. Retrieved 19 February 2013.
# Viquipèdia en polonès

La Viquipèdia en polonès és l'edició de la Viquipèdia en polonès. Va ser iniciada el setembre de 2001 com la novena edició de Viquipèdia, i tenia més de 100.000 articles el setembre de 2005. El 27 de gener de 2005 els fundadors de la viquipèdia en polonès, Krzysztof P. Jasiutowicz i Paweł Jochym, van rebre el premi Ciutadà d'Internet de l'Any 2004 atorgat per la societat Internet Obywatelski ("Internet Públic").
Actualment (octubre 2024) té 1.493.592 articles, l'11a viquipèdia més gran en nombre d'articles. També és la segona edició més gran en una llengua eslava, després de la viquipèdia en rus.

## Referències

* ↑ "Internetowy Obywatel Roku 2004" Arxivat 2008-03-02 a Wayback Machine.. NetPR.pl. January 27, 2005. Retrieved June 21, 2013 (polonès)
* ↑ "List of Wikipedias – Meta". Wikimedia.org. Retrieved November 7, 2015.
# Viquipèdia en llombard

La Viquipèdia en llombard és l'edició en llombard de la Viquipèdia.

## Història

El primer article de l'enciclopèdia va ser lmo:Lengua lumbarda (Llengua llombarda), escrit el 25 d'octubre de 2005.
L'enciclopèdia està desenvolupada en les dues variants principals de l'idioma, el llombard occidental i el llombard oriental. La pàgina d'acollida és, doncs, disponible en les dues varietats.
Compta amb, a data de gener de 2021, 45.233 articles i 31.575 usuaris registrats, dades que la converteixen en la 97a edició lingüística de la Viquipèdia per nombre d'articles i la 103a si es tenen en compte el nombre d'usuaris registrats, entre les 316 edicions lingüístiques actives.

### Variacions dialectals

Com és el cas d'altre edicions de la Viquipèdia en llengües regionals d'Itàlia, la versió llombarda de la Viquipèdia té una gran diversitat dialectal i el problema de l'absència d'una grafia unificada.

## Menció en els mitjans locals

L'edició de la Viquipèdia en llombard ha estat mencionada en diferents mitjans locals. Per exemple, el lloc web d'informació www.labissa.com se'n ha fet ressò en dos articles.

## Referències

* ↑ Pàgina principal
* ↑ Estadístiques descriptives de la Viquipèdia en llombard (en llombard)
* ↑ Estadístiques a wikistats.wmflabs.org (1)
* ↑ Estadístiques a wikistats.wmflabs.org (2)
* ↑ «A proposito della Wikipedia in Lombardo». [Consulta: 24 juny 2015].
* ↑ «Anche su Wikipedia si parla lombardo ("on parle aussi lombard sur Wikipédia")». [Consulta: 24 juny 2015].
# WISP

«WISP» té aquests significats:
* WISP (Informàtica), és un acrònim per a Wireless Internet Service Provider (hotspots Wi-Fi o operadors amb infraestructura Wi-Fi).
* En física de partícules, un WISP (física de partícules) és una hipotètica partícula lleugera que interacciona molt feblement.
# Wakōdo no yume

Wakōdo no yume (若人の夢, Somnis de joventut) és una pel·lícula japonesa muda de comèdia dirigida per Yasujirō Ozu i estrenada el 1928.
La pel·lícula i el seu guió es consideren perduts.

## Sinopsi

Comèdia sobre la vida en una pensió d'estudiants universitaris, basada en diverses pel·lícules estatunidenques.

## Repartiment

* Hisao Yoshitani : Heiichi Katō, un estudiant de la universitat W
* Junko Matsui : Yuriko, la seva jove amiga
* Tatsuo Saitō: Chōkichi Okada, un estudiant de la universitat W
* Kikuno Inagaki(acreditat com Nobuko Wakaba) : Miyoko, la seva jove amiga
* Takeshi Sakamoto: Sr. Okada, el pare de Chōkichi
* Kenji Ōyama: Furukawa, el sastre
* Eiko Takamatsu: la matrona
* Tokio Seki : el borratxo
* Shigeru Ogura: un estudiant
* Chishū Ryū: un estudiant

## Notes i referències

* ↑ (japonès) Wakōdo no yume a Japanese Movie Database
* 1 2 Donald Richie. Ozu. Traducció: Pierre Maillard. Lettre du blanc, 20 juliol 1980, p. 287. OCLC 417413792.
# Warm Mineral Springs

Warm Mineral Springs és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Florida. Segons el cens del 2000 tenia 4.811 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Warm Mineral Springs tenia 4.811 habitants, 2.720 habitatges, i 1.765 famílies. La densitat de població era de 709 habitants/km².
Dels 2.720 habitatges en un 2,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 61,6% hi vivien parelles casades, en un 2,2% dones solteres, i en un 35,1% no eren unitats familiars. En el 31,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 26,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era d'1,77 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,1.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 2,5% tenia menys de 18 anys, un 1,1% entre 18 i 24, un 4,7% entre 25 i 44, un 19,3% de 45 a 60 i un 72,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 72 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 83,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 30.806 $ i la renda mediana per família de 37.488 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.847 $ mentre que les dones 16.921 $. La renda per capita de la població era de 23.213 $. Entorn del 4,7% de les famílies i el 7,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Warm Mineral Springs». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 2 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Warm Mineral Springs». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Walter Édouard Lidforss

Walter Édouard Lidforss (Mora, Comtat de Dalarna, 11 de febrer de 1833 — Estocolm, 9 d'abril de 1910) va ser un romanista suec. Es va interessar per la llengua catalana i va fer informes per a què Àngel Guimerà rebés el Premi Nobel.
Estudià a la Universitat d'Uppsala i fou professor de literatures estrangeres a diferents universitats del país com la Universitat de Lund. Interessat per les llengües ibèriques, el 1870 va fer una estada a Catalunya i va conèixer els escriptors Francesc Pelagi Briz, Víctor Balaguer, Francesc Maspons i Labrós, els germans Eduard i Gaietà Vidal i Valenciano, entre d'altres.
Anys després va col·laborar a la revista Lo Gay Saber, on el 1878 va publicar, traduït, un Quadro popular suec i un estudi sobre Lo Renaixement literari català. En la seva explicació sobre l'interès dels romanistes per la cultura catalana explica que a Catalunya havia trobat esforços "a favor de lo bo, lo veritable i lo bell", i per això considera que la caultura catalana mereix "estima i simpatia". Uns anys després, el 1894, va publicar un nou article a la revista Ute och hemma on tornava a tractar la cultura catalana amb una breu presentació de Balaguer acompanyada de la traducció de Les esposalles de la morta.
Com a traductor va ser conegut principalment per la seva traducció del Quixot de Cervantes el 1892 i la Divina Comèdia de Dante el 1903. Va traduir al suec Les esposalles de la morta de Víctor Balaguer i estudià El Misterio de los Reyes Magos (1871), entre altres obres.
Fou membre de l'Acadèmia de Bones Lletres de Barcelona (1870) i de l'Academia de la Historia de Madrid. Membre del comitè del premi Nobel, es relacionà amb Joaquim Miret i Sans a propòsit de la candidatura d'Àngel Guimerà, sobre qui va mostrar la seva admiració. Mesos més tard es va acusar l'Acadèmia de bones Lletres de no haver complert els terminis fixats el 1906, fet que hauria dificultat l'obtenció d'un possible premi Nobel per a Catalunya. De fet, el primer informe de Lidforss sobre Guimerà va ser el 1907.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Enric Gallén; Dan Nosell Guimerà i el Premi Nobel: Història d'una candidatura. Punctum, 2011, p. 26–. ISBN 978-84-939252-2-2.
* 1 2 3 Professor Joaquim Molas: memòria, escriptura, història (LITERATURA DEL SEGLE XIX) eBook. Edicions Universitat Barcelona, 17 març 2003, p. 143–. ISBN 978-84-475-2745-8.
* ↑ «Walter Édouard Lidforss». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Walter von Molo

Walter von Molo (Šternberk, avui en dia a Txèquia, 1880 — Murnau am Staffelsee, 1958) va ser un escriptor austríac. Va escriure principalment novel·les històriques i biogràfiques, amb un gran contingut dramàtic i certa exageració.

## Obres

* Der Schiller-Roman (‘La novel·la de Schiller’, 1912-16)
* Der Roman eines Volkes (‘La novel·la d'un poble’, 1924), una història de Prússia durant el regnat de Frederic II
* Ein Deutscher ohne Deutschland (‘Un alemany sense Alemanya’, 1931), sobre Friedrich List

## Referències

* ↑ «Walter von Molo». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Westhaven-Moonstone

Westhaven-Moonstone és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Califòrnia. Segons el cens del 2000 tenia 1.044 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Westhaven-Moonstone tenia 1.044 habitants, 453 habitatges, i 269 famílies. La densitat de població era de 49,9 habitants/km².
Dels 453 habitatges en un 28,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 46,8% hi vivien parelles casades, en un 9,3% dones solteres, i en un 40,6% no eren unitats familiars. En el 28,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 5,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,3 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,8.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 19,7% tenia menys de 18 anys, un 8% entre 18 i 24, un 26,9% entre 25 i 44, un 35,9% de 45 a 60 i un 9,4% 65 anys o més.
L'edat mitjana era de 42 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 97,2 homes.
La renda mitjana per habitatge era de 36.000 $ i la renda mitjana per família de 34.615 $. Els homes tenien una renda mitjana de 37.000 $ mentre que les dones 21.964 $. La renda per capita de la població era de 21.493 $. Entorn de l'11,8% de les famílies i el 14,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Westhaven-Moonstone». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 18 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Westhaven-Moonstone». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 18 juliol 2010].
# Albert Corominas (desambiguació)

Albert Corominas (desambiguació) és el nom dels següents personatges:
# Vora del Pacífic

Vora del Pacífic comprèn els territoris que estan al voltant de la costa de l'Oceà Pacífic. La conca inclou tant la costa com les illes a l'Oceà Pacífic. La conca del Pacífic se superposa aproximadament amb el geològic Cinturó de Foc del Pacífic.

## Llista de països a la Vora del Pacífic

Aquesta és una llista de països que són generalment considerats part de la conca del Pacífic, ja que es troben al llarg de l'oceà Pacífic.
| Àsia oriental Rússia  Japó Corea del Nord Corea del Sud R.P. de la Xina Hong Kong Macau Taiwan Àsia Sud-oriental Vietnam Cambodja Tailàndia Malàisia Singapur Brunei Indonèsia Filipines Timor Oriental | Oceania (Estat sobirà) Austràlia República de Palau Micronèsia Papua Nova Guinea Salomó Nauru Illes Marshall Vanuatu Nova Zelanda Tuvalu Fiji Kiribati Tonga Samoa Niue Illes Cook | Oceania (Territori dependent) Organització territorial d'Austràlia Illa Norfolk Regne de Nova Zelanda Tokelau Territoris d'Ultramar Francesos Nova Caledònia Wallis i Futuna Polinèsia Francesa Territoris Britànics d'Ultramar Illes Pitcairn Àrea insular dels Estats Units Illes Mariannes Septentrionals Guam Samoa Nord-americana Estats Units  Hawaii Illes esporàdiques xilenes Illa de Pasqua | Amèrica del Nord Canadà Estats Units Mèxic Amèrica Central Guatemala El Salvador Hondures Nicaragua Costa Rica Panamà Amèrica del Sud Colòmbia Equador Perú Xile |

## Comerç

El Pacífic és un somriure d'enviaments a l'estranger. Les nacions de la conca són llar de 29 dels 50 ports d' embarcament de contenidors més actius del món:
| Corea del Sud Busan (5è)  Japó Yokohama (36è) Tòquio (25è) Nagoya (47è) Kobe (49è) Taiwan Kaohsiung (12è) Hong Kong Hong Kong (3è) | R.P. de la Xina Shanghai (1è) Shenzhen (4è) Ningbo (6è) Guangzhou (7è) Tsingtao (8è) Tianjin (10è) Xiamen (19è) Dalian (21è) Lianyungang (30è) Yingkou (34è) | Filipines Manila (37è) Vietnam Saigon (28è) Tailàndia Laem Chabang (22è) Malàisia Port Klang (13è) Tanjung Pelepas (16è) Singapur Singapur (2è) | Indonèsia Jakarta (24è) Surabaya (38è) Canadà Vancouver (50è) Estats Units Los Angeles (17è) Long Beach (18è) Seattle/Tacoma (48è) Panamà Balboa (43è) |

## Organitzacions a la Vora del Pacífic

Diverses Organitzacions intergovernamentals i no governamentals es concentren a la conca del Pacífic, incloent-hi l'APEC, l' EWC, la SPRC i l' IAR. A més, els exercicis navals RIMPAC que són coordinats pel Comandament del Pacífic dels Estats Units.

## Referències

* ↑ «Teaching about the Pacific Rim. ERIC Digest», 08-03-2016. Arxivat de l'original el 2016-03-08. [Consulta: 23 novembre 2023].
* ↑ «What is an Economic Tiger in the Pacific Rim?» (en anglès). [Consulta: 23 novembre 2023].
* ↑ Només el Llunyà Orient rus, que es troba en part a la Vora del Pacífic
* ↑ «Top 50 Ports» (en anglès americà). [Consulta: 23 novembre 2023].