# Sunyer I de Barcelona

Sunyer I de Barcelona (Girona, ca. 890 - La Grassa, 950) fou comte de Barcelona i de Girona (911-947) i comte d'Osona (911-939 i 943-947).

## Família

Fill de Guifré el Pelós i Guinidilda d'Empúries, i germà de Guifré II de Barcelona, Sunifred II d'Urgell i Miró II de Cerdanya.
| Guifré I de Barcelona | Guifré I de Barcelona | Guifré I de Barcelona | Guifré I de Barcelona |
| | | | | Ermessenda | Ermessenda | Ermessenda | Ermessenda |
| | | | | | | | | Sunyer I de Barcelona | Sunyer I de Barcelona | Sunyer I de Barcelona | Sunyer I de Barcelona |
| | | | | | | | | | | | | Gunilda d'Empúries | Gunilda d'Empúries | Gunilda d'Empúries | Gunilda d'Empúries |
Es casà en primeres núpcies amb Aimilda l'any 914 qui infantà Gudinilda de Barcelona (915-960), casada amb Hug I, comte de l'alt Carcí.
L'any 925 es va casar en segones núpcies amb Riquilda de Tolosa, filla del comte de Roerga Ermengol, i van tenir cinc fills:
* Ermengol I d'Osona (925-943), comte d'Osona.
* Miró I de Barcelona (926-966), comte de Barcelona.
* Borrell II de Barcelona (927-992), comte de Barcelona.
* Adelaida de Barcelona (928-v955), casada amb el seu oncle Sunifred II d'Urgell i posteriorment abadessa del Monestir de Sant Joan de les Abadesses.
* Gausfred de Barcelona (fl. 986).

## Biografia política

Des de la mort del seu pare, el 897, va estar associat al govern sota la tutela de Guifré II de Barcelona i a partir de la mort d'aquest, sense descendència masculina, el 911, va governar els comtats de Barcelona, Girona i Osona.
En les relacions exteriors, va abandonar l'actitud defensiva habitual entre els comtes catalans i lluità contra els sarraïns a Lleida i Tarragona, alhora que mantingué relacions diplomàtiques amb Còrdova. Eixamplà i repoblà, a partir de 929, el seu comtat pel Penedès fins a Olèrdola).

### Ràtzia de 912 i expedició de resposta del 914

El 912, el valí musulmà de Lleida, Muhàmmad al-Tawil, va dirigir un atac contra el comtat de Barcelona que va derrotar els exèrcits de Sunyer a la vall de Tàrrega. Però el 914, Sunyer va organitzar una expedició de resposta que va donar mort a Muhàmmad al-Tawil.

### Comtat de Besalú

En morir el seu oncle Radulf I de Besalú, vers el 920, va sorgir un conflicte entre Sunyer I i el seu germà gran Miró II de Cerdanya per la possessió del comtat de Besalú. Al final es va decidir incorporar Besalú a Cerdanya i a canvi Miró II renunciava a les seves aspiracions al comtat de Barcelona.

### Ràtzia del 935 i expedició de resposta del 936

El mes de juny de 935 un estol musulmà comandat per Abd al-Màlik ibn Said ibn Abi Hamama va atacar els Comtats de Barcelona, Girona i Empúries. Com a resposta a l'atac de l'any anterior, Sunyer i Gausfred d'Empúries atacaren les terres de Turtuixa i Balànsiya el 936, donant mort al cadí de Balànsiya i sotmetent Turtuixa a tribut, que pagà fins al 945. En 936 reconegué Lluís IV de França com el seu sobirà. La frontera avança cap al sud i Tarraquna fou temporalment abandonada pels musulmans, quedant possiblement en terra de ningú, tot i que en 971 la butlla de Joan XIII la cita en mans dels musulmans.
En política interior, va protegir i enfortir les institucions eclesiàstiques concedint-los terres i tributs i estimulà el repoblament del comtat d'Osona.

## Títols i successors

El 947 va cedir el govern dels seus dominis als seus fills i professà com a monjo al monestir de Santa Maria de la Grassa.
Sunyer I de Barcelona Casal de BarcelonaNaixement: c. 890 Mort: Sant Pere de Rodes?, 950 :
| Títols |||
| Precedit per: Guifré II de Barcelona (germà major) | Comte de Barcelona (Llista de comtes de Barcelona) Comtat de Barcelona, Comtat de Girona, Comtat d'Osona, Comtat de Manresa (911–947) | Succeït per: Miró I de Barcelona i Borrell II de Barcelona (fills) |

## Referències

* ↑ Bofarull i Mascaró, Pròsper de. Los condes de Barcelona vindicados... (en castellà). Barcelona: Imprenta de J. Oliveres y Monmany, 1836, p. 64.
* ↑ Sobrequés i Callicó, Jaume; Morales i Montoya, Mercè. Comtes, Reis, Comtesses i Reines de Catalunya. Barcelona: Base, abril de 2011, p. 25,26. ISBN 9788415267249.
* ↑ Coll i Alentorn, Miquel. Història, Volum 3. Curial Edicions Catalanes, p.192. ISBN 84-7256-358-8.
* ↑ Muhammad al-Tawil Arxivat 2021-12-25 a Wayback Machine., Gran Enciclopedia Aragonesa (castellà)
* ↑ Ibn Hayyan, Al-Muktabis fi Tarikh al-Andalus, Vol. V (àrab)
* ↑ Antoni Virgili, Ad detrimentum yspanie, p.33
* ↑ Moran i Ocerinjauregui, Josep. Les homilies de Tortosa, p. 48.
* ↑ «897-992: Els comtes de Barcelona, Girona i Osona». Tribuna, 09-11-2006. Arxivat de l'original el 2021-02-25 [Consulta: 21 gener 2018].
* ↑ Coll i Alentorn, Miquel. Història. vol.2. L'Abadia de Montserrat, 1992, p. 170. ISBN 8478263616.
* ↑ «Sunyer I de Barcelona.xml Sunyer I de Barcelona». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Jordà Fernández, Antoni. Història de la ciutat de Tarragona.
* ↑ Vilalta Aserra, Enric. A la marca extrema, en terra de solitud. L'Abadia de Montserrat, 2010, p.69. ISBN 8498833469.
* ↑ Cingolani, Stefano Maria. Les Gesta Comitum Barchinonensium (versió primitiva), la Brevis Historia i altres textos de Ripoll. Universitat de València, 2012, p. 89. ISBN 8437070864.