OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Esteve Serra Colobrans

Esteve Serra Colobrans (1899-1940) va ser un anarcosindicalista català.
Nascut en la localitat barcelonina de Granollers en 1899, de professió va ser fonedor. Va arribar a ser militant de la Confederació Nacional del Treball. Després de l'esclat de la Guerra civil es va unir a les milícies anarcosindicalistes. Posteriorment es va integrar en l'Exèrcit Popular de la República, on va arribar a manar la 127a Brigada Mixta. Al final de la contesa va ser capturat pels franquistes i executat en Barcelona el 1940 —altres fonts assenyalen que va ser afusellat el 1939 a Vilanova i la Geltrú-.

## Referències

* ↑ Carlos Engel (1999). Engel, Carlos (1999). Historia de las Brigadas Mixtas del Ejército Popular de la República, Madrid: Almena, pág. 114
* ↑ Antonio Téllez (1996). La Red de Evasión del Grupo Ponzán. Anarquistas en la guerra secreta contra el franquismo y el nazismo (1936-1944), Barcelona: Editorial Virus, pág. 67
# Muriel Hurtis

Muriel Hurtis (França, 25 de març de 1979) és una atleta francesa, especialista en la prova de 4x100 m, en la qual ha aconseguit ser campiona mundial el 2003.

## Carrera esportiva

Al Mundial de París 2003 va guanyar la medalla d'or en els relleus 4x100 metres, amb un temps de 41,78 segons, per davant dels Estats Units i Rússia, i sent les seves companyes d'equip: Patricia Girard-Léno, Sylviane Félix i Christine Arron.
A més ha aconseguit altres medalles, com el bronze a les Olimpíades d'Atenes 2004 a la mateixa prova de relleus 4x100 m, o dues plates a la mateixa prova en els mundials de Sevilla 1999 i Edmonton 2001.

## Referències

* ↑ «Muriel Hurtis». International Olympic Committee (IOC). [Consulta: 27 novembre 2017].
* ↑ «Muriel Hurtis». International Association of Athletics Federations. [Consulta: 22 desembre 2017].

## Enllaços externs

* IAAF, perfil de Muriel Hurtis
# Galeàs I Visconti

Galeàs I Visconti, en italià Galeazzo I Visconti, (? 1277 - Pèscia 1328) fou un noble italià que va ser senyor de Milà entre 1322 i 1327.

## Orígens familiars

Va néixer el 21 de gener de 1277 en lloc desconegut, fill del senyor Mateu I Visconti i Bonacosa Borri. Era net per línia paterna de Teobald Visconti i Anastasia Pirovano, i germà de Joan Visconti, Lluc Visconti i Esteve Visconti.

## Núpcies i descendents

Es va casar el 24 de juny de 1300 amb Beatriu d'Este, filla d'Opizzo II d'Este. D'aquesta unió nasqueren:
* Assó Visconti (1302-1339), senyor de Milà
* Ricarda Visconti (?-1361), casada el 1329 amb Tomàs II de Saluzzo
Tingué una filla il·legítima, Caterina, que es va casar amb Alaone Spinola.

## Senyor de Milà

El 1298 fou nomenat potestat de Novara, càrrec que va exercir fins al 1299. El 1301 la família Visconti va ser obligada a abandonar la ciutat de Milà, i es van exiliar a la cort dels Este i Bonacolsi durant set anys. El 1322 Galeàs fou nomenat capità del poble, títol atorgat en aquella ocasió al senyor de Milà, però fou forçat a abandonar la ciutat per una revolta incitada pel seu cosí Lodrisio Visconti, tot i que va poder retornar-hi al cap de poc.
Amb el suport de l'emperador Lluís IV de Baviera va derrotar a Vaprio d'Adda l'exèrcit enviat contra ell pel papa Joan XXII, però el 5 de juliol de 1327 fou deposat del seu càrrec després de ser acusat de traïció per part del seu germà Marc Visconti i la ciutat fou ocupada per les tropes imperials. Va ser empresonat a Monza a la presó de la qual fou alliberat el març de 1328. Es va refugiar cap a la cort del gibel·lí Castruccio Castracani de la ciutat de Pescia, on va morir el 6 d'agost del mateix any.

## Referències

* ↑ «Galeazzo (I) Visconti». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.

## Bibliografia

* Antonioli, Andrea. I grandi personaggi che hanno cambiato l'Italia del Medioevo (en italià). Barcelona: Newton Compton, 2019, p. 576. ISBN 978-88-227-3770-0.
* Corio, Bernardino. Angelo Butti & Luigi Ferrario. L'historia di Milano (en italià), 1856.
# Pinguicula lusitanica

Pinguicula lusitanica, és una petita planta carnívora, que creix en torberes àcides de zones costaneres d'Europa Occidental i fins al Marroc.
Fa rosetes de 3–5 centimetres (1.2–2.0 in) diàmetre. Produeix moltes llavors a partir de flors rosades petites amb forma tubular. S'autopol·linitza. És de fàcil cultiu però sense exposar-la al sol directe.
Menja petits insectes incloent, mosques de la fruita, formigues, arnes petites i mosquits.

## Referències

* ↑ «BSBI List 2007» (xls). Botanical Society of Britain and Ireland. Arxivat de l'original el 2015-01-25. [Consulta: 17 octubre 2014].
# Filadèlfia (Paraguai)

Filadelfia és una localitat del Paraguai, capital del departament de Boquerón. Es troba a 450 km d'Asunción, sobre la Plana del Gran Chaco.
Segons les dades del cens del 2002, Filadelfia tenia 13.500 habitants. Dins la localitat, viuen set ètnies i deu llengües diferents.

## Història

La ciutat va ser fundada durant els anys 1920 pels mennonites, els quals representen actualment la major part de la població. El districte de Filadelfia, mentrestant, va ser creat el 9 de maig de 2006 d'acord amb la legislació 2.926.

## Economia

La principal activitat econòmica és la ramaderia i els seus derivats carnis i lactis.

## Referències

* 1 2 3 Consell Local de Salut – Filadelfia - 2009 [Consultat: 25/12/2010] (castellà)
* ↑ Ministeri d'Educació i Cultura del Paraguai Arxivat 2010-12-21 a Wayback Machine. [Consultat: 25/12/2010]
* ↑ Leyes.com.py [Consultat: 25/12/2010]

## Enllaços externs

* Filadelfia (Colònia Fernheim, Departament de Boquerón, Paraguai)
# Estil ISO de referències bibliogràfiques

ISO 690 és una norma ISO (International Organization for Standardization, Organització Internacional de Normalització en català) que especifica els elements que han de ser inclosos en les referències bibliogràfiques de materials publicats, com les monografies i publicacions seriades, capítols, articles de publicacions seriades (com revistes i diaris), materials cartogràfics, enregistraments sonors, fotografies, obres audiovisuals i documents de patents.
Dona un ordre determinat als elements de la referència i estableix convencions per a la transcripció i presentació d'informació derivada de la publicació font, encara que les qüestions d'estil (puntuació, estils tipogràfics, majúscules) no són, en general, part de la norma.
La norma ISO 690 cobreix referències a materials publicats en forma impresa o no impresa. No obstant això, no s'aplica a referències de manuscrit o altres materials no publicats.
Existeixen tres edicions de la norma ISO 690:
* ISO 690:1975.
* ISO 690:1987 (Documentació - Referències bibliogràfiques - Contingut, forma i estructura). L'Associació Espanyola de Normalització i Certificació ha traduït i adaptat aquest document com a "norma UNE 50-104-94".
* Com a complement de l'anterior, es va publicar l'ISO 690-2:1997 (Informació i documentació - Referències bibliogràfiques - 2a part: Documents electrònics o fragments).
* ISO 690:2010, que és l'edició actual i substitueix l'anterior i el seu complement.

## Referències

* ↑ «ISO 690:1975: Documentation - Bibliographical references - Essential and supplementary elements» (en anglès). [Consulta: 21 gener 2015].
* ↑ «ISO 690:1987: Documentation - Bibliographic references - Content, form and structure» (en anglès). [Consulta: 21 gener 2015].
* ↑ «ISO 690-2:1997: Information and documentation - Bibliographic references - Part 2: Electronic documents or parts thereof» (en anglès). [Consulta: 21 gener 2015].
* ↑ «ISO 690:2010: Information and documentation - Guidelines for bibliographic references and citations to information resources» (en anglès). [Consulta: 21 gener 2015].

## Enllaços externs

* Biblioteca de la Universidad Católica de Valparaíso Arxivat 2015-07-09 a Wayback Machine. (contingut, forma i estructures de l'ISO 690:1987. En espanyol).
* ISO.org (detalls de la norma ISO 690:2010. En anglès).
# Gai Quinti Àtic

Gai Quinti Àtic (llatí: Gaius Quinctius Atticus) va ser un magistrat romà del segle i.
Era cònsol sufecte l'any 69. Es va declarar a favor de Vespasià, i junt amb altres partidaris d'aquest es va apoderar del Capitoli on va ser atacat per soldats de Vitel·li, i el Capitoli es va cremar. Àtic va ser fet presoner junt amb altres partidaris seus. Per evitar ser executat va haver de confessar que havia estat ell qui havia cremat el Capitoli, i no els homes de Vitel·li, car l'incendi del Capitoli era un acte reprovable pel poble, i Vitel·li no volia assumir aquesta responsabilitat.

## Referències

* ↑ Tàcit. Història III; 73-75.
# Fusell de franctirador

El fusell de franctirador és un tipus d'arma de foc de precisió que permet el tret a objectius a molta llarga distància. La seva utilització és habitual tant en exèrcits com en cossos policials de tot el món.
Un fusell de franctirador típic busca la major precisió possible en el tret, per a això va equipat amb una mira telescòpica i utilitza munició específica per l'arma que permeti assolir llargues distàncies sense perdre precisió de tir. El terme se sol utilitzar per fer referència a qualsevol arma de foc de precisió amb una mira telescòpica que pugui ser utilitzada contra objectius humans. El fusell en si pot ser un normal, però en afegir-la mira telescòpica es convertiria en un fusell de franctirador.
El paper militar del franctirador es remunta al segle xviii, si bé el tipus de fusell específic de franctirador és un desenvolupament molt més recent. Els avenços tecnològics, i en especial el de la mira telescòpica, així com la major precisió en la fabricació de les armes modernes, van permetre als exèrcits crear equipaments específics per a soldats entrenats com a franctiradors. Els nous fusells els permetrien assolir amb precisió objectius a distàncies molt més grans en comparació amb els fusells d'infanteria normals.

## Vegeu també

* Fusell antitancs
* Fusell d'assalt
# Polar

«Polar o polaritat» té aquests significats:
* Astronomia:
** Òrbita polar, òrbita terrestre baixa amb una inclinació compresa entre 80 i 100°
** Estrela o estel polar, estrela de magnitud suficient més pròxima a un pol geogràfic
** Polar (estel variable cataclísmic), tipus d'estel amb sobtats esclat de lluentor
** Aurora polar, resplendor observada en el cel nocturn a les regions properes a les zones polars
** Òrbita polar heliosíncrona, tipus especial d'òrbita
* Biologia:
** Polaritat, sentit de lectura que té un àcid nucleic en relació a la seva futura traducció, vegeu sentit (biologia molecular)
** Llebre polar (Lepus arcticus), espècie de llebre adaptada als hàbitats polars i muntanyosos
** Ós polar, mamífer de la família dels úrsids que habita la regió àrtica
* Climatologia:
** Clima polar, tipus de clima segons la classificació climàtica de Köppen
** Desert polar, zona de la Terra que rep una precipitació anual menor de 250 litres
* Geografia:
** Regió polar, zones del globus que envolten els pols geogràfics
** Cercle polar
*** Cercle polar àrtic, paral·lel a 66° 33′ 39″ N que delimita una àrea de la Terra al voltant del Pol Nord
*** Cercle polar antàrtic, paral·lel a 66° 33′ 39″ S que delimita una àrea de la Terra al voltant del Pol Sud
** Casquet polar, regió d'un planeta o satèl·lit que es troba a latituds altes i que està coberta de glaç
** Coordenades polars, sistema de coordenades de dues dimensions en el que cada punt en un pla està determinat per un angle i una distància
* Física:Polaritat (física), en física, polaritat és una descripció d'un atribut, típicament un atribut binari (un amb dos valors), o un vector (una adreça).
* Química: Polaritat química, propietat dels productes químics
* Meteorologia:
** Vòrtex polar, cicló persistent a gran escala situat prop dels pols terrestres, a la mitja i alta troposfera i l'estratosfera
** Front polar, front meteorològic amb vents d'origen polar
* Miscel·lània:
** Polar Music, companyia discogràfica sueca fundada el 1963 per Stig Anderson i Bengt Bernhag
** Polar Music Prize, premi internacional concedit anualment per la Reial Acadèmia Acadèmia Sueca de Música
** Diagrama polar, dibuix tècnic que mostra la radiació amb la que un determinat sistema capta o emet energia
** Medalla polar, medalla britànica instituïda el 1857 pel Rei Eduard VII
# Basciano

Basciano és una ciutat i comune dins el província de Teramo, dins el regió de l'est central d'Abruço a Itàlia.

## Demografia

* Gràfica d'evolució de Basciano entre 1861 i 2001
* Font ISTAT - elaboració gràfica de Viquipèdia
Evolució demogràfica :
| 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 1r gener 2017 | 2018 | 2019 | 1r gener 2023 |
| 2.228 | 2.230 | 2.238 | 2.256 | 2.257 | 2.276 | 2.299 | 2.308 | 2.331 | 2.354 | 2.381 | 2.385 | 2.389 | 2.399 | 2.444 | 2.483 | 2.495 | 2.488 | 2.480 | 2.461 | 2.438 | 2.447 | 2.465 | 2.434 | 2.434 | 2.434 | 2.409 | 2.373 | 2.363 | 2.337 |
# Gai Rabiri Pòstum

Gai Rabiri Pòstum (en llatí Caius Rabirius Postumus) va ser un cavaller romà fill de Gai Curi, un ric granger i publicà.
Va néixer després de la mort del seu pare, que havia estat casat amb la germana de Gai Rabiri i per això va ser anomenat Pòstum. Gai Rabiri el va adoptar i li va donar el nom. Ciceró havia defensat Gai Rabiri quan va ser acusat pel tribú Tit Labiè d'haver mort Luci Appuleu Saturní.
Rabiri Pòstum era un prestador important de diners i entre els seus deutors hi havia Ptolemeu XII Auletes que havia demanat fortes quantitats per subornar a notables romans en favor de mantenir-lo al tron. Els seus suborns l'obligaven a oprimir els seus súbdits per obtenir diners i finalment una revolta el va expulsar del poder, i es va refugiar a Roma l'any 57 aC.
Allí Rabiri i altres li van donar diners per seguir subornant, ara per poder reposar-lo al tron, única manera amb la qual els creditors podrien cobrar. Finalment el cònsol Aule Gabini, governador de Síria i home de Gneu Pompeu va marxar amb un exèrcit a Egipte i va propiciar que Ptolemeu recuperés el seu regne, l'any 55 aC.
Rabiri va anar llavors a Egipte on fou nomenat dioecctes o cap dels tresorers. En aquest càrrec va amassar una fortuna, reunint diners tant per a ell com per Gabini, però les seves extorsions van ser tant terribles que el rei el va haver de detenir per justificar-se davant el poble. Rabiri es va escapar de la presó potser amb la connivència del rei, i va anar a Roma, però allí va ser acusat en el judici que se celebrava contra Aule Gabini per repetundae. Gabini va ser castigat a pagar una forta multa que no va poder satisfer, i Rabiri va ser declarat responsable subsidiari sempre que es pogués demostrat que havia rebut alguns dels diners obtinguts per Gabini. La demanda contra Rabiri era, per tant, un apèndix de la causa de Gabini. L'acusador, el pretor i els jutges eren els mateixos. I com que Ciceró havia defensat Gabini, també va portar la defensa de Rabiri (Pro Rabirio Postumo). No es fa menció del resultat del judici, però com que els jutges havien condemnat Gabini, probablement van aplicar la mateixa condemna. Se suposa que va ser exiliat, igual que Gabini i Juli Cèsar el va rescatar de l'exili. En tot cas, el trobem servint sota el mandat de Cèsar l'any 46 aC, quan el va enviar des d'Àfrica cap a Sicília per a obtenir subministraments per a l'exèrcit.

## Referències

* ↑ Ciceró. «PRO C. RABIRIO POSTVMO ORATIO» (en llatí).
* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology.. Londres: John Murray, 1876, p. 512.
# Políedre uniforme

En geometria, un políedre uniforme és un políedre que admet moltes simetries, les seves cares són polígons regulars i els seus vèrtex són homogenis. Però les cares no cal que siguin per força polígons convexos: per tant, molts polígons uniformes són estelats.
Vegeu també: Llista de políedres uniformes

## Definició

Un políedre uniforme és un políedre tal que:
* Les seves cares són polígons regulars, no necessàriament convexes.
* Els vèrtexs són homogenis: és a dir, per a cada parell de vèrtexs hi ha una simetria del sòlid que transforma el primer en el segon.
En general un políedre uniforme té moltes simetries.
Les cares poden ser polígons regulars no convexos, és a dir polígons estelats. Un políedre que contingui cares d'aquest tipus s'anomena políedre estelat: Pot no ser un Políedre convex.

## Catalogació

Els políedres uniformes es poden catalogar de la següent manera:
* Prismes, antiprismes i altres famílies infinites de prismatoides estelats.
* 5 Sòlids platònics - políedres convexos regulars.
* 4 Sòlids de Kepler-Poinsot - poliedres no convexos regulars.
* 13 Sòlids arquimedians - políedres convexos amb cares uniformes i vèrtex homogenis que no siguin ni prismes ni antiprismes.
* 14 Poliedres no convexos amb cares convexes.
* 39 Políedres no convexos amb cares no convexes.
* 1 políedre particular que té parelles d'arestes que coincideixen (Gran dirombidodecàedre xato).

## Bibliografia

* (alemany) Brückner, M.. Teubner. Vielecke und vielflache. Theorie und geschichte., 1900.
* (anglès) Coxeter «Uniform polyhedra». Phil. Trans., 246 A, 1954, pàg. 401-50.
* (rus) Sopov, S. P. «A proof of the completeness on the list of elementary homogeneous polyhedra. (Russian)». Ukrain. Geometr. Sb., 8, 1970, pàg. 139-156.
* (anglès) Wenninger, Magnus. Polyhedron Models. Cambridge University Press, 1974. ISBN 0-521-09859-9.
* (anglès) Skilling «The complete set of uniform polyhedra.». Philos. Trans. Roy. Soc. London Ser., A 278, 1975, pàg. 111-135.
* (anglès) Har'El «Uniform Solution for Uniform Polyhedra». Geometriae Dedicata, 47, 1993, pàg. 57-110. Arxivat de l'original el 2009-07-27 [Consulta: 13 febrer 2022].

## Enllaços externs

* (anglès) The Uniform Polyhedra
* (anglès) Virtual Polyhedra
* Models de paper: (anglès) Paper Models of Uniform (and other) Polyhedra
# Freddy Eugen

Freddy Eugen (Copenhaguen, 4 de febrer de 1941 - ?, 8 de juny de 2018) va ser un ciclista danès, que fou professional entre 1961 i 1969. Va destacar sobretot amb el ciclisme en pista, on va aconseguir 9 victòries en curses de sis dies i dues medalles al Campionat d'Europa de madison. En ruta el seu principal èxit fou la victòria d'etapa a la Volta a Suïssa de 1963.

## Palmarès en pista

* 1961
** Campió de Dinamarca de persecució
* 1963
** 1r als Sis dies de Münster (amb Palle Lykke)
* 1965
** 1r als Sis dies de Münster (amb Palle Lykke)
** 1r als Sis dies de Mont-real (amb Leandro Faggin)
* 1966
** 1r als Sis dies de Mont-real (amb Leandro Faggin)
* 1967
** 1r als Sis dies de Zuric (amb Palle Lykke)
** 1r als Sis dies de Mont-real (amb Palle Lykke)
** 1r als Sis dies de Londres (amb Palle Lykke)
** 1r als Sis dies d'Amsterdam (amb Palle Lykke)
* 1968
** 1r als Sis dies de Berlín (amb Palle Lykke)

## Palmarès en ruta

* 1963
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Suïssa

## Referències

* ↑ (danès) « Freddy er død », a cyclingworld.dk, 10 juny 2018

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
# Polar Music Prize

El Premi de Música Polar, Polarpriset (Polar Music Prize, en anglès), és un premi internacional concedit anualment per la Reial Acadèmia Sueca de Música. És un dels premis musicals més prestigiosos del món, i se'l coneix habitualment com el Premi Nobel de la Música.
El 1989 Stig Anderson —productor, lletrista i manager del grup ABBA— va donar un important fons a la Reial Acadèmia Sueca de Música, per a crear la Fundació dels premis de música Stig Anderson («The Stig Anderson Music Award Foundation») amb la finalitat d'atorgar un premi de música. El premi finalment es va anomenar «Polar Music Prize», en honor de Polar Music, un dels segells discogràfics de Stig Anderson.
La fundació és dirigida per un patronat en el qual participen membres de la família Anderson, del SKAP — Societat Sueca de Compositors de Música Popular— i del STIM — Societat Sueca de Drets d'Autor—, que nomena el comitè de selecció.
És un premi internacional de música que es concedeix a individus, grups o institucions en reconeixement dels seus assoliments excepcionals en la creació i avanç de la música. Els premiats reben un total d'un milió de corones sueques, i el premi és lliurat a Estocolm, en una solemne cerimònia presidida pel Rei Carles XVI Gustau de Suècia.
# Lemniscomys roseveari

Lemniscomys roseveari és una espècie de mamífer rosegador de la família dels múrids. Viu a Zàmbia i, possiblement, Angola. El seu hàbitat natural són els boscos molt espessos. Està amenaçat per la tala d'arbres per a fer-ne carbó vegetal, particularment prop de les zones urbanes. L'espècie fou anomenada en honor del funcionari britànic Donovan Reginald Rosevear.

## Referències

* ↑ Kennerley, R.; Van der Straeten, E. Lemniscomys roseveari. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 3 setembre 2017.
* ↑ Beolens, B.; Watkins, M.; Grayson, M. The Eponym Dictionary of Mammals (en anglès). Johns Hopkins University Press, 2009, p. 349. ISBN 978-0801893049.
# Bridget St. John

Bridget St. John, nascuda Bridget Hobbs (South London, Londres, 4 d'octubre de 1946), és una cantautora i guitarrista britànica, que va estar activa del 1968 al 1976, i en aquest període gravà tres discos de folk rock produïts per John Peel. Després va estar inactiva durant dues dècades, i a partir del 1999 ha tornat a fer algunes aparicions. També participà en dos dels discos de Mike Oldfield i en dos de Kevin Ayers.

## Referències

* ↑ Davies, Gill. "Celtic Connections Festival 2012 - Bridget St John". BBC. Consultat: 29/5/2013.
* ↑ Pullella, Philip. "Bridget St. John, feliç d'haver-se instal·lat a Greewich Village". St. Petersburg Times, 12 d'abril del 1978, pàg. 3D. Consultat: 29/5/2013.
* ↑ Jerry McCarthy, "Electric Strawbs; Bridget St. John, 27/6/2007".
* ↑ Anna Richardson, un article sense identificar a Cumberland News, 2007. Reproduït a «interview page». Arxivat de l'original el 2011-07-08. [Consulta: 9 febrer 2015]. del website de St John.
# Per Røntved

Per Røntved (danès: Per Christian Røntved) (Frederiksberg, 27 de gener de 1949 - 15 de maig de 2023) va ser un futbolista danès de la dècada de 1970.
Fou 75 cops internacional amb la selecció de Dinamarca.
Pel que fa a clubs, defensà els colors de SV Werder Bremen, Brønshøj BK, Randers Freja, i Hvidovre IF.

## Referències

* ↑ Danish national team profile (danès)
* ↑ Per Røntved Fitxa a Fussballdaten
* ↑ Haslund.info profile (danès)
* ↑ Larsen, Jørgen. «Den fødte anfører» (en danish). Berlingske, 25-01-2009. [Consulta: 8 maig 2013].
* ↑ Error: hi ha títol o url, però calen tots dos paràmetres.«». Arxivat de l'original el 19 juliol 2011. [Consulta: 4 maig 2010].
* ↑ Salomon, Ib «Per Røntveds nye liv» (en danish). Krop & Fysik.
# Pitivi

Pitivi és un editor de vídeo no lineal integrat a l'escriptori de Gnome. És desenvolupat per l'empresa Collabora amb aportacions d'una comunitat de desenvolupadors voluntaris d'arreu del món. Permet la creació de projectes amb vídeo i so d'una manera molt senzilla.

## Història

Aquest programa va començar com un projecte de final de carrera d'Edward Hervey l'any 2004 a l'École pour l'informatique et les nouvelles technologies de París. Inicialment escrit en C va reescriure tot el codi base de PiTiVi a Python 18 mesos després.
Després de la seva graduació Edward va ser fitxat per l'empresa Fluendo per treballar en el GStreamer els següents 2 anys. Després d'aquest període Hervey va cofundar la divisió multimèdia de l'empresa Collabora per tal de millorar el PiTiVi, GStreamer i els plugins GNonlin.

## Referències

* ↑ «PiTiVi, an open source video editor». PiTiVi.org. PiTiVi Development Team, 03-01-2010. [Consulta: 4 gener 2010].
* ↑ «The PiTiVi Open Source Project on Ohloh : Contributors Listing Page». Ohloh.net, 15-06-2013. Arxivat de l'original el 2012-10-14. [Consulta: 20 juny 2013].
* ↑ Hervey, Edward. «PiTiVi». Edward Hervey, 01-05-2004. [Consulta: 4 gener 2010].
* 1 2 [Hervey, Edward]. «Is that a video editor». http://blogs.gnome.org/edwardrv/. blogs.gnome.org, 01-07-2007. [Consulta: 7 gener 2010].
* ↑ «Collabora - About us - Who are we». Collabora.co.uk. Collabora, 2009. [Consulta: 4 gener 2010].

## Enllaços externs

* Pitivi - Lloc web oficial
* Manual del PiTiVi (anglès)