OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Monthenault

Monthenault és un municipi francès situat al departament de l'Aisne i a la regió dels Alts de França. L'any 2007 tenia 112 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Monthenault era de 112 persones. Hi havia 48 famílies de les quals 16 eren unipersonals (8 homes vivint sols i 8 dones vivint soles), 20 parelles sense fills i 12 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 59 habitatges, 48 eren l'habitatge principal de la família, 4 eren segones residències i 7 estaven desocupats. 53 eren cases i 5 eren apartaments. Dels 48 habitatges principals, 37 estaven ocupats pels seus propietaris i 11 estaven llogats i ocupats pels llogaters; 1 tenia una cambra, 2 en tenien dues, 5 en tenien tres, 14 en tenien quatre i 26 en tenien cinc o més. 42 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 23 habitatges hi havia un automòbil i a 21 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Monthenault el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 4 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 4 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 4 | 70 a 74 | 0 |
| 0 | 65 a 69 | 8 |
| 4 | 60 a 64 | 4 |
| 4 | 55 a 59 | 0 |
| 8 | 50 a 54 | 8 |
| 8 | 45 a 49 | 4 |
| 4 | 40 a 44 | 4 |
| 4 | 35 a 39 | 0 |
| 8 | 30 a 34 | 8 |
| 4 | 25 a 29 | 12 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 4 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 12 |
| 8 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 69 persones, 50 eren actives i 19 eren inactives. De les 50 persones actives 47 estaven ocupades (31 homes i 16 dones) i 3 estaven aturades (2 homes i 1 dona). De les 19 persones inactives 5 estaven jubilades, 3 estaven estudiant i 11 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 6 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de construcció, 1 d'una empresa de comerç i reparació d'automòbils, 1 d'una empresa d'hostatgeria i restauració, 1 d'una empresa immobiliària, 1 d'una empresa de serveis i 1 d'una entitat de l'administració pública.
L'únic servei als particulars que hi havia el 2009 era un electricista.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999 (francès)
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Monthenault a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Monthenault a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Sílvia Gruart Rüsch

Sílvia Gruart Rüsch (Barcelona, 1968) és una periodista i escriptora catalana. És llicenciada en Periodisme per la Universitat Autònoma de Barcelona i va treballar al Diari de Barcelona i l'Avui, sempre a la secció de política internacional, on es va especialitzar en la informació sobre Alemanya i els països de l'Europa de l'Est.
L'any 2014 va ser guardonada amb un accèssit al Premi Just Manel Casero, amb la seva primera novel·la Només un any.
L'any 2020 publica la seva segona novel·la, En fals.

## Obra publicada

* Només un any,, 2014.
* En fals, Angle Editorial, 2020.

## Referències

* ↑ «En fals». [Consulta: 15 octubre 2020].
* 1 2 3 Terribas, Guillem. «Antoni Carrasco guanya el 34è Premi Just M. Casero». [Consulta: 15 octubre 2020].
* ↑ «Murs que cauen-El Punt Avui». [Consulta: 16 octubre 2020].
# Chancha Via Circuito

Pedro Canale (Buenos Aires), més conegut pel seu nom artístic de Chancha Via Circuito, és un discjòquei argentí i productor de música electrònica.

## Estil musical

L'element clau de la música de Chancha Via Circuitoa és la fusió de la música electrònica i cúmbia, tot explorant l'afro-dansa, les murgues, el dub minimalista, l'IDM, el downtempo, el cant folklòric i els tambors de candombe.

## Discografia
### Àlbums

* Rodante (ZZK Records, 2008)
* Río Arriba (ZZK Records, 2010)
* Los Pastores Mixtape (XLR8R, 2010)
* Amansara (Wonderwheel Recordings, 2014)
* Bienaventuranza (Wonderwheel Recordings, 2018)

### Singles i EP

* Bersa Discos #3 (Bersa Discos, 2008)
* Rodante (ZZK Records, 2008)
* Semillas (ZZK Records, 2012)
* Coplita (Wonderwheel Recordings, 2014)
* Como Noide (Pura/Discos Crack, 2019)

### Remescles

* Río Arriba Mixtape (ZZK Records, 2010)
* Mixtape Cumbiero - European Tour 2013 (ZZK Records, 2013)

## Referències

* ↑ «Chancha Via Circuito» (en anglès). Resident Advisor. [Consulta: 23 juliol 2019].
* ↑ «Ojalá mi música sirva para algo más que el mero entretenimiento» (en castellà). MondoSonoro, 10-06-2018. [Consulta: 23 juliol 2019].
* ↑ «Chancha Vía Circuito» (en anglès). Discogs. [Consulta: 23 juliol 2019].
* ↑ Hernández, Abel. «Desde Chancha Via Circuito: ¿Exploración interclasista o gentrificación pop?» (en castellà). El Cultural, 30-09-2014. [Consulta: 23 juliol 2019].
* ↑ «Chancha Via Circuito, crítica disco "Bienaventuranza"» (en castellà). MondoSonoro, 08-06-2018. [Consulta: 23 juliol 2019].
# Anurogryllus celerinictus

El grill de cua curta de les Índies (Anurogrillus celerinictus) és una espècie d'ortòpter de la família Gryllidae. Va ser descrit per primer cop l'any 1973 per Thomas J. Walker. El gener de 2019 el seu so va ser proposat com a causa de la síndrome de l'Havana, a causa del qual alguns diplomàtics nord-americans van haver d'abandonar Cuba després de patir suposats atacs sònics.

## Referències

* ↑ «Indies short-tailed cricket (Anurogryllus celerinictus)». [Consulta: 8 gener 2019].
* ↑ «Species Anurogryllus celerinictus Walker, 1973: Orthoptera Species File». [Consulta: 8 gener 2019].
* ↑ «'Sonic attack' on US embassy in Havana could have been crickets, say scientists» (en anglès). The Guardian, 06-01-2019. ISSN: 0261-3077.
* ↑ «Los “ataques sónicos” a diplomáticos de EE.UU. en Cuba eran grillos» (en castellà). La Vanguardia, 07-01-2019. [Consulta: 8 gener 2019].
# Base de dades orientada a grafs

Una base de dades orientada a grafs (BDOG) representa la informació com a nodes d'un graf i les seves relacions com a arestes d'aquest graf, de manera que es pugui fer ús de la teoria de grafs per tal de recórrer la base de dades. El graf permet ser més descriptiu mitjançant l'ús d'atributs en nodes i arestes. Una base de dades orientada a grafs cal que estigui normalitzada, de manera que permeti qualsevol canvi en l'estructura de la informació. Té un esquema de dades molt flexible. Permeten resoldre problemes com ara:
* Combinació d'atributs multi-valor i atributs complexos
* Flexibilitat als canvis d'estructura, especialment quan la font de dades és autònoma i dinàmica com Internet.
* Unificació en la representació de les dades, esquemes i consultes.
* Rebre o retornar grafs complets d'acord amb diferents criteris de cerca.
Les BDOG ofereixen novetats com:
* Consultes més àmplies i no delimitades per taules, exemple “Mostri totes les dades que continguin el nom Carles".
* No cal definir un nombre determinat d'atributs, es podria donar el cas que una persona tingui 4 noms relacionats i en canvi una altra només 2, sense desperdiciar espai.
* No cal definir una mida pels "registres" evitant així també possibles fallades a la base de dades.
* Permet molts tipus de recorreguts per les dades, per exemple el jeràrquic, obtenint el node avi i viceversa.

## Història

Degut a l'auge del NoSQL, el model orientat a grafs és conegut des de fa temps, relacionat al concepte de bases de dades orientades a objectes. L'aparició del model relacional va fer que aquests models es deixessin de banda però degut als grans volums de dades i la impossibilitat de manejar-los eficientment amb les bases de dades relacionals alguns projectes implementen aquest concepte.

## Vegeu també

* DEX/Sparksee - Alt rendiment, permet escalar milers de milions d'objectes. Comercialitzada per Sparsity Technologies.
# Formació del Lias Blau

El Lias Blau és una formació geològica composta de calcàries i lutites de finals del Triàsic i principis del Juràssic, fa entre 195 i 200 milions d'anys. La majoria de la formació correspon a l'estatge Hettangià, primera subdivisió del Juràssic, per la qual cosa també es coneix com a «Lias primerenc» (en referència a un dels antics noms de les divisions del Juràssic). És una característica corrent dels penya-segats del voltant de Lyme Regis i Charmouth, a la Costa Juràssica de Dorset, on existeixen capes de calcària intercalades amb argiles. També està present a Somerset, particularment al voltant de les Polden Hills i Glastonbury, i forma una àmplia plana que creua les Midlands de l'Est. El Lias Blau fou utilitzat com a font de calcària per fer morter. A causa de ser argilosa, la calcària és hidràulica. Des de mitjans del segle xix, s'ha usat com a material per fer ciment al sud de Gal·les, Somerset, Warwickshire i Leicestershire. La pedrera de ciment de Rugby (Anglaterra) és probablement la millor mostra de la formació, on es poden veure més de 100 capes. També apareix prop de Whitby a Yorkshire i a Southam, on un pub duu el seu nom. La roca és rica en fòssils del Juràssic, especialment ammonits. El color blau grisenc prové del contingut de ferro de les pirites.

## Referències

* ↑ Natural Environment Research Council «Blue Lias Formation» (en anglès). British Geological Survey.
# Marc Vales González

Marc Vales González (Les Escaldes, 4 d'abril del 1990) és un futbolista internacional andorrà que juga al CE Europa.

## Trajectòria

Es va iniciar al món del futbol a les categories inferiors de la UE Sant Julià i el FC Andorra. El 2007, amb setze anys, va fitxar pel CE Sabadell FC, on va jugar amb el filial. Sent jugador del Sabadell, al març del 2008, va debutar amb la selecció andorrana a un amistós contra Letònia, amb només disset anys. Als sis mesos va marxar a l'Eivissa B per després jugar als equips aragonesos del CE Binèfar i l'Atlético Monzón. El 2011 va fitxar per l'Atlètic Balears on va jugar la fase d'ascens a Segona Divisió.
El juliol del 2012 va fitxar pel Reial Madrid CF, per jugar amb el Castella i el Reial Madrid C.

## Referències

* 1 2 Iván Moure. «Marc Vales fitxa pel Real Madrid i estarà a cavall entre el filial i el C». Escaldes-Engordany: El Periòdic d'Andorra, 13-07-2012. Arxivat de l'original el 2014-08-01. [Consulta: 12 octubre 2012].
* 1 2 «L'internacional número 20» (en castellà). Madrid: Marca.com, 11-10-2012. [Consulta: 12 octubre 2012].

## Enllaços externs

* «Perfil de Marc Vales» (en castellà). Web oficial del Real Madrid CF. [Consulta: 12 octubre 2012].
# Monthey

Monthey és una ciutat de la zona del Chablais, al cantó suís de Valais i al districte de Monthey.

## Història

Malgrat que s'han trobat traces celtes, fou en el segle xii que es va desenvolupar el bourg sota domini de Savoia, que el segle xvi va passar al cantó de Valais per conquesta.
Per prosperar, el bourg es va dedicar a l'artesanat, amb sis molins, des de fargues a tintoreries. El 1821 va obrir la indústria del vidre. Avui dia és la ciutat més important pel que fa a la indústria del Valais, amb forta presència del sector químic i farmacèutic.
Són famoses les oficines de disseny de muntanyes russes en aquesta zona de Suïssa, on destaquen Bolliger & Mabillard, que es van encarregar del Dragon Khan de Port Aventura.

## Desenvolupament urbà

La ciutat de Monthey a l'edat mitjana era un petit bourg que no passava dels 5 o 600 habitants. El desenvolupament demogràfic va venir amb la revolució industrial. Al segle xix ja tenia uns 3 mil habitants i durant el segle XX ha arribat als 16 mil.

## Agermanaments

* Tübingen.
* Ivrea.
* Diekirch.
# Homenajes (Falla)

L'obra Homenajes del compositor espanyol Manuel de Falla és una suite orquestral escrita a partir de composicions anteriors. En ella hi trobem un Homenatge a la tomba de Debussy, de 1920 (transcrita per a piano immediatament després), un Homenatge a la tomba de Paul Dukas, de 1935, i una Fanfàrria sobre el nom d'Arbós, composta cap al 1933. A aquestes obres cal afegir una nova peça escrita el 1938, denominada Pedreliana, sobre temes de la Celestina de Felipe Pedrell (mestre de Falla i renovador de la música moderna espanyola). La primera audició d'aquesta Suite va tenir lloc en el Teatre Colón de Buenos Aires el 18 de novembre de 1939 sota la direcció de l'autor, establert des de feia poc a l'Argentina.
L'obra es presenta, generalment, en el següent ordre:
* Fanfàrria sobre el nom d'Arbós.
* Homenatge a la tomba de Debussy.
* Homenatge a la tomba de Paul Dukas
* Pedreliana.
El primer moviment és molt curt, fent d'introducció i proveint els elements necessaris per lligar els restants moviments. El segon és emfàtic, lent. El tercer desenvolupa un adagi per a les cordes sobre solemnes acords en el metall. Finalment, el quart moviment posseeix una instrumentació més aèria i delicada, sobretot en les fustes. Amb ritmes àgils fa d'aquest moviment una gran conclusió que és, al mateix temps, una espècie de "retorn a les fonts".
L'obra dura uns disset minuts.

## Bibliografia

* Tranchefort, François-René. Guía de la música sinfónica (en castellà). Madrid: Alianza Editorial, 2002.
# Tampa Bay Buccaneers

Els Tampa Bay Buccaneers són una franquícia de futbol americà professional de la National Football League (NFL), de la ciutat de Tampa, Florida. Són membres de la Divisió Sud de la Conferència Nacional (NFC). El seu estadi és el Raymond James Stadium i els seus colors són el vermell, el negre i el taronja. Aquest equip, igual que els Seattle Seahawks, es va unir a l'NFL durant l'expansió de 1976. Després de la temporada van canviar de conferència amb els Seattle Seahawks i es va convertir en un equip de l'NFC. Quan la franquícia va entrar a la lliga el 1976, Els Bucs van perdre els seus primers 26 jocs, després van començar una era guanyadora a la fi de 1970 i inicis de 1980, després d'això els bucaners van tenir 14 temporades perdedores. Per un període de 10 anys els bucaners van ser assistents freqüents als playoffs, fins que van guanyar la Super Bowl XXXVII al final de la temporada del 2002.

## "Tampa Bay"

Tampa Bay és el nom que s'usa per denominar l'àrea metropitana de les ciutats de Tampa, Saint Petersburg (Florida), Clearwater i Bradenton que estan al voltant de la badia de Tampa, que és una formació d'aigua a la riba del Golf de Mèxic, cas oposat a Green Bay (ciutat de Wisconsin), no existeix cap municipalitat anomenada Tampa Bay, sent així el nom Tampa bay denota la representació de tota la regió no solament de Tampa o Saint Petersburg (Florida).

## Història de la Franquícia

Els Buccaneers van ser fundats el 1976. En tota la seva història només han jugat una final de la Super Bowl, la Super Bowl XXXVII del 2002, en la qual es van imposar als Oakland Raiders per 48-21. Al llarg de la seva història també han guanyat un campionat de conferència el 2002 i sis campionats de divisió (1979, 1981, 1999, 2002, 2005 i 2007).

## Palmarès

- Campionats de Lliga (2)
* Campionats de SuperBowl (2) 2002 (XXXVII), 2020 (LV)
-Campionats de Conferència (1)
* NFC: 2002
- Campionats de Divisió (6)
* NFC Centre: 1979, 1981, 1999
* NFC Sud: 2002, 2005, 2007

## Enllaços externs

* Lloc web oficial dels Tampa Bay Buccaneers
* Buccaneers team history page Pro Football Hall of Fame
* 1976 NFL expansion history page Pro Football Hall of Fame Arxivat 2009-03-29 a Wayback Machine.
* "Tampa Bay Buccaneers Historical Moments" E-Cyclopedia.com
# Chiclana

«Chiclana» té aquests significats:
* Chiclana de Segura, municipi a l'est de la comarca d'El Condado de Jaén, limita amb la comarca de Segura i la província de Ciudad Real
* Chiclana de la Frontera, ciutat a la província de Cadis, Andalusia, Espanya, a l'oest d'aquesta
* Batalla de Chiclana, batalla de la Guerra del Francès ocorreguda el 5 de març de 1811 prop de Cadis
# Anushirwan ibn Khalid

Abu-Nasr Anuixirwan ibn Khàlid ibn Muhàmmad al-Kaixaní Xàraf-ad-Din (Rayy 1066/1067- Bagdad entre 1137 i 1139) fou un alt oficial i visir al servei dels seljúcides. Per la seva nisba se suposa que era de Kashan, al Jibal (Pèrsia occidental).
Després d'ocupar diversos càrrecs menors i tot i ser xiïta, va arribar als més alts llocs de la cort seljúcida. El 1095 va estar present a la batalla de Dashilu prop de Rayy entre Barkyaruq i el seu oncle Tútuix I. En temps de Barkyaruq va estar protegit per Muàyyid-al-Mulk Ubayd-Al·lah ibn Nidham-al-Mulk; després fou àridh al-jàîx o cap d'afers militars i tresorer del sultà Muhàmmad ibn Màlik-Xah i sota el visir Zia-al-Mulk Àhmad ibn Nidham-al-Mulk (1107-1111). Quan Zia-al-Mulk va vendre el càrrec d'àridh al seu germà Xams-al-Mulk Uthman ibn Nidham-al-Mulk per 200 dinars, Anuixirwan se'n va anar a Bagdad i va treballar com a ajudant del visir Khatir-al-Mulk Muhàmmad al-Maybudí (1111-1117), però fou obligat a dimitir per l'oposició d'altres cortesans; va recuperar el seu càrrec d'àridh i després fou visir amb el sultà Mahmud ibn Muhàmmad ibn Màlik-Xah (1127-1128); va trobar l'oposició de diversos cortesans i va haver de renunciar però va tornar a ocupar el càrrec el 1132 i fins al 1134 per compte del califa al-Mústarxid de Bagdad i després pel sultà Massud ibn Muhàmmad (1135-1136); aquest sultà el va destituir acusant-lo d'incompetència en no resoldre els desordres de l'estat, i el va substituir el seu rival i enemic Imad-ad-Din ad-Darghaziní, i va morir poc després, a Bagdad, probablement el 1138.
Va escriure una obra sobre els esdeveniments del seu temps anomenada Futur zaman as-sudur wa-sudur zaman al-futur.

## Bibliografia

* C. L. Klausner, The Seljuq Vezirate, a Study of Civil Administration 1055-1194, Cambridge, Massachusetts, 1973.
# Francesc Xavier Parés i Saltor

Francesc Xavier Parés i Saltor (Ribes de Freser, Ripollès, 29 de desembre de 1940 - Barcelona, Barcelonès, 17 de febrer de 2020), fou un liturgista i historiador català.
La trajectòria de Parés estigué íntimament lligada a la diòcesi d'Urgell, on fou rector del Seminari, degà del Capítol Catedral i delegat diocesà de Litúrgia. Ingressà als 10 anys al Seminari Conciliar de la Seu d'Urgell, on estudià Filosofia i Teologia, i completà la seva formació al Seminari de Pamplona. El 1964 fou ordenat prevere a l'església de la Sagrada Família de la Seu d'Urgell, on exerciria el seu ministeri pastoral; entre 1990-1994 fou rector de la parròquia d'Escaldes-Engordany (Andorra), que deixaria per ser rector del Seminari Diocesà d'Urgell (1994-2003). A partir d'aleshores i fins a la seva jubilació fou rector de la parròquia de Sant Ot (2003-2017) de la seu urgel·litana. L'any 2016 l'Ajuntament de la Seu el declarà fill adoptiu de la ciutat.
Llicenciat en Litúrgia per l'Ateneu Pontifical de Sant Anselm de Roma, amb una tesina sobre la vetlla pasqual a la tradició catalano-narbonesa, es doctorà en Litúrgia a l'Institut Superior de Litúrgia de Barcelona de la Facultat de Teologia de Catalunya (ISLB) amb una tesi sobre l'Ordinari d'Urgell de 1536. Exercí el seu magisteri en litúrgia al Seminari diocesà, a l'Institut Superior de Litúrgia de Barcelona (ISLB, des de 1996), on dirigí nombrosos treballs de recerca, i a la Facultat de Teologia de Catalunya (a partir del 2000). Fou membre de l'Asociación Española de Profesores de Liturgia, de la Societat Catalana d'Estudis Litúrgics i del Centre de Pastoral Litúrgica, i col·laborà a diverses revistes especialitzades, com Phase o Revista catalana de teologia.

## Publicacions

* La Vetlla pasqual en els llibres litúrgics de la tradició d'Urgell, Roma: Pontificium Athenaeum Anselmianum, 1979
* L'ordinari d'Urgell de 1536, Barcelona: Facultat de Teologia de Catalunya; Seud'Urgell: Societat cultural urgelitana, 2002
* Las Exequias cristianas, Barcelona: Centre de Pastoral Litúrgica, 2007
* La reforma litúrgica del Concili Vaticà II en les diòcesis catalanes, Barcelona: Facultat de Teologia de Catalunya, 2014

## Referències

* ↑ «Ha mort Mn. Francesc Xavier Parés i Saltor (a.c.s.), professor emèrit de la Facultat de Teologia de Catalunya i de l'Institut Superior de Litúrgia de Barcelona». Facultat de Teologia de Catalunya, 17-02-2020. [Consulta: 21 febrer 2021].
* ↑ Mor mossèn Francesc Xavier Parés, liturgista i formador d'Urgell, Catalunya Religio, 17 de febrer de 2020
* 1 2 «Mor Mossèn Francesc Xavier Parés Saltor als 79 anys». La Valira. Diari Digital d'Informació dels Pirineus, 17-02-2020 [Consulta: 26 febrer 2020].
* ↑ Mn Xavier Parés rep el títol de fill adoptiu de La Seu d'Urgell, Ajuntament de la Seu, 26 de novembre de 2016
* ↑ «Cataleg Col·Lectiu de les Universitats Catalanes». Arxivat de l'original el 2020-02-20. [Consulta: 20 febrer 2020].
* ↑ Membres del Centre de Pastoral Litúrgica
* ↑ Phase. Índexs
* ↑ Revista Catalana de Teologia
* ↑ Pasques, Jordi «En memòria de mossèn Francesc Xavier Parés i Saltor». Diari d'Andorra, 22-02-2020 [Consulta: 26 febrer 2020].
# Marc Vergilià Pedó

Marc Vergilià Pedó (en llatí Marcus Vergilianus Pedo) va ser un magistrat romà del segle ii.
Va ser nomenat cònsol l'any 115 juntament amb Luci Vipstà Messal·la.

## Referències

* ↑ [https://quod.lib.umich.edu/m/moa/acl3129.0003.001/173?rgn=full+text;view=image;q1=PedoSmith,+William+(ed.).+Dictionary+of+Greek+and+Roman+Biography+and+Mythology.+Volum III.++Boston:+Little,+Brown+&+Comp.,+1867,+p. 165. ]
# Milió d'anys

Un milió d'anys o Mega-annum (Ma) és una unitat de mesura del temps utilitzada en diverses disciplines de les ciències de la Terra i de l'Univers per a quantificar durades geològiques o astronòmiques. En certa manera, és la unitat bàsica de l'estratigrafia. En textos anglòfons també es pot trobar l'expressió mya, per million years ago ('fa [n] milions d'anys').
La Terra es formà fa una mica més de 4.500 Ma, és a dir, 4.500 milions d'anys. Les condicions de la vida s'hi desenvoluparen al llarg de períodes molt llargs (eons, eres i períodes), molt difícils de conceptualitzar, i un coneixement «precís» dels quals probablement no serà mai possible (almenys en termes d'indicadors temporals). Tanmateix, la unitat Ma serveix per a realitzar una divisió satisfactòria d'aquestes zones de la història de la Terra i a elaborar una escala dels temps geològics útil.
En estratigrafia, les dades expressades en Ma són sempre orientades vers el passat, i el punt d'inici és considerat l'actualitat (un «avui» que no cal que tingui una precisió d'anys o mil·lennis, tenint en compte la durada d'un sol Ma. Es poden trobar dates absolutes (com ara 542 Ma) o amb senyals matemàtics (com ara –542 Ma); en tots els casos, es tracta de n milions d'anys en el passat, i mai en el futur.
Ga (Giga-annum) és un terme similar que es refereix a un miler de milions d'anys, mentre que Ka (Kilo-annum) es refereix a un mil·lenni en contextos científics.

## Referències

* ↑ Dalrymple, G. B. «The age of the Earth in the twentieth century: a problem (mostly) solved» (en anglès). Special Publications, Geological Society of London, 190, 1, 2001, pàg. 205–221. Bibcode: 2001GSLSP.190..205D. DOI: 10.1144/GSL.SP.2001.190.01.14.
* ↑ «1.6 Geological Time» (en anglès). Physical Geology. [Consulta: 19 juny 2022].

## Vegeu també

* Taula dels temps geològics
* Any