OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Fasciació

Es coneix per fasciació un singular fenomen que pateixen moltes plantes, i que es caracteritza pel desenvolupament sense mesura de les tiges, adquirint formes força originals. Hi destaquen les "cristacions" i les "monstruositats".
L'origen de la fasciació és divers, en alguns gèneres sembla estar vinculat a alteracions genètiques, però en altres plantes pot donar-se per causes físiques (un tall de sega), químiques o biològiques (alguns paràsits microbians produeixen una abundància d'hormones). A la natura apareixen de manera espontània. Normalment són plantes que no produeixen flors i la seva reproducció ha de fer-se per esqueix o empelt.
En les cactàcies és molt freqüent. Les varietats anomenades cristata són habituals en el gènere Mammillaria sp., si bé pot trobar-se en altres gèneres. Resulten perfectament identificables pel seu aspecte de cresta de gall que adquireix la part alterada.
Les monstruositats són deformacions desmesurades de la tija, produint-se escorçaments de les ramificacions alhora que s'inicia un engruiximent irregular. Cereus peruvianus aconsegueix una de les "monstruositats" més habituals.

## Referències

* Francisco Javier Alonso de la Paz; Cactus y otras suculentas; Susaeta Ediciones, S.A.; ISBN 84-305-5687-7
# Fasciola hepatica

Fasciola hepatica és una espècie de platihelmint trematode de la subclasse dels digenis, caracteritzat per la seva forma lanceolada, amb dues ventoses, una bucal i una altra ventral, i un cicle biològic amb dos hostes, un mol·lusc gastròpode i un mamífer. És paràsit dels canals biliars i la vesícula biliar d'herbívors i omnívors, inclòs l'home; és l'agent causal d'una de les parasitosi més difoses del bestiar, la fasciolosi, que és considerada com una de les malalties parasitàries més importants del món dels remugants domèstics.
La presentació d'aquesta malaltia varia notablement segons les regions geogràfiques, depenent de factors com el desenvolupament agrícola, manques nutricionals, micro i macroclima, volum i altura de les pastures, estat del sistema immunitari i nutritiu de l'hoste definitiu i intermediari, nombre d'ous i larves infestants en l'ambient, etc.

## Referències

* ↑ «WoRMS - World Register of Marine Species - Fasciola hepatica Linnaeus, 1758». [Consulta: 22 gener 2021].
* ↑ Mas-Coma, S. «Història Natural dels Països Catalans, 8. Els trematodes.», 1991. [Consulta: 20 gener 2021].
# Farlowella nattereri

Farlowella nattereri és una espècie de peix de la família dels loricàrids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 26,5 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: conques dels rius Essequibo i Amazones.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Burgess, W. E. An Atlas of Freshwater and Marine Catfishes: A Preliminary Survey of the Siluriformes (en anglès). TFH Publications, 1989. ISBN 9780866221313.
* Eigenmann, C. H. i L. Vance 1917: Some species of Farlowella. Annals of the Carnegie Museum v. 11 (núms. 1-2): 297-303, Pls. 29-31.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ferraris, C.J. Jr. 2003. Loricariidae - Loricariinae (Armored catfishes). p. 330-350. A R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre, EDIPUCRS, Brasil.
* Fisch-Muller, S. 2003. Loricariidae-Ancistrinae (Armored catfishes). p. 373-400. A: R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Retzer, M. E. i L. M. Page 1997: Systematics of the stick catfishes, Farlowella Eigenmann & Eigenmann (Pisces, Loricariidae). Proceedings of the Academy of Natural Sciences of Philadelphia v. 147: 33-88.
* Steindachner, F. 1910. Über einige Ageneiosus- und Farlowella-Arten, etc. Ann. Naturh. Hofmus. Wien v. 24: 399-408.
* Weber, C. 2003. Loricariidae - Hypostominae (Armored catfishes). p. 351-372. A: R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# FTA

FTA té els següents significats:
* Federació Agroalimentària, federació de branca del sindicat UGT
* F.T.A. (de l'acrònim en anglès Free The Army), documental estatunidenc contra la guerra del Vietnam
* Free to air, emissió de ràdio o televisió d'accés lliure
* Acord de lliure comerç (del seu nom en anglès Free Trade Agreement), tractat entre països per al lliure comerç
* Àrea de lliure comerç (del seu nom en anglès Free Trade Area), grup de països que han subscrit un acord de lliure comerç
* Test FTA (del nom en anglès Fluorescent Treponemal Antibody), prova diagnòstica de detecció de la sífilis
# FSM (motocicleta)

FSM (o F.S.M., inicials del seu creador) fou una marca valenciana de motocicletes, fabricades a València per Francesc Sanz Marco entre 1949 i 1955.

## Història

Francesc Sanz era un mecànic hidràulic molt afeccionat a les curses de motociclisme, de manera que desenvolupà el seu propi model de velomotor, equipat amb un motor de 65 cc, amb el qual competia en curses locals. Més endavant va produir també una motocicleta de caràcter esportiu, amb motor bicilíndric de 125 cc.
La FSM bicilindrica, creada artesanalment per Sanz al reduït espai del seu taller de València, fou una moto revolucionària per a l'any en què fou concebuda (1952, tot i que es va matricular anys després). Les FSM disputaren una vintena de curses territorials en les categories de 75, 100, i 125 cc entre 1950 i 1954, obtenint-hi força primers i segons llocs.
Un cop abandonada la fabricació de motocicletes, tornà a dedicar-se, des del seu taller, a la seva activitat inicial: la fabricació de productes per al sector de l'automoció.

## Referències

* 1 2 Herreros, Francisco; Aznar, José Luis. «Relación de las principales marcas». A: Historia del motociclismo en España (en castellà). Barcelona: RACC, 1998, p. 309. ISBN 84-920886-5-6.
* ↑ «La moto als Països Catalans». Fricandó motarra, 03-10-2008. [Consulta: 7 novembre 2010].
Viccionari
# Natixis

Natixis és un banc corporatiu i d'inversió creat al novembre de 2006 de la fusió de les operacions de gestió d'actius i inversió de Natexis Banque Populaire (grup Banque Populaire) i IXIS (Groupe Caisse d'Epargne). El seu volum d'operacions era el 2010 de 1.521 milions d'euros.
Els dos principals accionistes, Groupe Caisse d'Epargne i Banque Populaire, conjuntament posseeixen més del 70% de Natixis mentre el restant cotitza lliurement en la borsa de París.
Natixis proporciona dades financeres a la secció de «Mercats» del canal de notícies, Euronews. El 26 d'octubre de 2010, Natixis Global Asset Management (NGAM) ha adquirit una participació majoritària en l'empresa emergent Ossiam de gestió d'actius.

## Operacions

* Banca Corporativa & Inversió Inclou banca de mercats de cabdals & deute i banca corporativa i institucional.
* Gestió d'Actius Natixis Global Asset Management és el 14a signatura en volum de gestió d'actius amb $630.000 milions sota la seva gestió. Inclou entre les seves subsidiàries Harris Associates.
* Banca Privada La unitat de banca privada inclou Banque Privée 1818.
* Serveis Les línies de negocis inclouen segurs, valors, garanties financeres, i finances de consum.
* Gestió de morositat (ofert a través de les seves subsidiària Coface). Cofase tracta anàlisi de risc, donant suport a les corporacions en comptes pendents de cobrar.

## Referències

* ↑ «Annual Report 2010». Natixis. Arxivat de l'original el 10 d'agost de 2011. [Consulta: 22 abril 2011].
* ↑ «Natixis Global Asset Management Acquires Majority Stake in OSSIAM, a Specialty ETF Start-up». Market Watch. Arxivat de l'original el 31 d'octubre de 2010. [Consulta: 26 octubre 2010].

## Enllaços externs

* Pàgina web oficial
# Parapercis biordinis

Parapercis biordinis és una espècie de peix de la família dels pingüipèdids i de l'ordre dels perciformes.

## Descripció

* 5 espines a l'aleta dorsal i 16-17 radis tous a l'anal.
* Dues fileres de taques marrons fosques de la mida de la pupil·la al llarg dels flancs, les quals continuen com a dos punts més a l'aleta caudal.
* Petites taques fosques a prop de la base de l'aleta dorsal.
* Ulls molt grans (el seu diàmetre és superior a la mida del musell).

## Hàbitat i distribució geogràfica

És un peix marí, demersal (fins als 130 m de fondària) i de clima tropical, el qual viu a Austràlia Occidental i les illes Filipines.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Bleeker P., 1863. Onzième notice sur la faune ichthyologique de l'île de Ternate. Neder. Tijdschr. Dierk. V. 1. 228-238.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Allen, G. R., 1976. Descriptions of three new fishes from Western Australia. Journal of the Royal Society of Western Australia, v. 59 (pt 1): 24-30.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Randall, J. E., 2001. Pinguipedidae (= Parapercidae, Mugiloididae). Sandperches. P. 3501-3510. A: K. E. Carpenter i V. Niem (eds.). FAO species identification guide for fishery purposes. The living marine resources of the Western Central Pacific. Vol. 6. Bony fishes part 4 (Labridae to Latimeriidae), estuarine crocodiles. FAO, Roma.
* ↑ Hutchins, J. B. i K. N. Smith, 1991. A catalogue of type specimens of fishes in the Western Australian Museum. Records of the Western Australian Museum Suppl. No. 38: 1-56.
* ↑ Moore, G. I., J. B. Hutchins, K. N. Smith i S. M. Morrison, 2009. Catalogue of type specimens of fishes in the Western Australian Museum (Second Edition). Records of the Western Australian Museum Supplement Suppl. Núm. 74: vii + 1-69.
* ↑ Hutchins, J. B., 2001. Checklist of the fishes of Western Australia. Records of the Western Australian Museum Supplement Suppl. No. 63: 9-50.
* ↑ Atlas of Living Australia Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ Fishes of Australia, 2007 (anglès)
* ↑ GBIF (anglès)

## Bibliografia

* Cantwell, G. E., 1964. A revision of the genus Parapercis, family Mugiloididae. Pacific Science, v. 18: 239-280.

## Enllaços externs

* AQUATAB (txec)
* BioLib (anglès)
* ION (anglès)
# Casa a l'avinguda Blondel, 26 (Lleida)

La Casa a l'avinguda Blondel, 26 és una obra historicista de Lleida inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici comercial entre mitgeres de planta baixa, entresòl i quatre plantes. Façana de repertori clàssic al Carrer Major i medievalista a l'Avinguda Blondel. Balcons de forja al Carrer Major i arcs d'estil àrab i neogòtics a Blondel. Sobrietat al Carrer Major i eclecticisme a Blondel. Parets càrrega i pedra tallada.

## Història

Edifici reformat a l'interior i restaurat a l'exterior, amb adició d'un cos o àtic en la part de l'Avinguda Blondel.

## Referències

* 1 2 «Casa a l'avinguda Blondel, 26». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 7 juny 2020].
# Gorski

Gorski - Горский (rus) és un possiólok del krai de Krasnodar, a Rússia. Es troba a les terres baixes del Kuban-Azov. És a 10 km a l'oest de Tbilísskaia i a 89 km a l'est de Krasnodar.
Pertany a l'stanitsa de Tbilísskaia.
# Llista de monuments de Vilafranca de Bonany

Llista de monuments de Vilafranca de Bonany catalogats pel consell insular de Mallorca com a Béns d'Interès Cultural en la categoria de monuments pel seu interès històric, artístic, arquitectònic, arqueològic, històric-industrial, etnològic, social, científic o tècnic.
| Monument | Tipus | Localització | Coordenades | Codi$^?$ | Imatge |
| Sa Creu | Creus de terme | Vilafranca de Bonany | 39° 34′ 14″ N, 3° 05′ 38″ E﻿ / ﻿39.570666°N,3.093868°E﻿ / 39.570666; 3.093868 a prop | RI-51-0010420 | |
| Cases de Sant Martí | | Vilafranca de Bonany 1 km al sud del poble | 39° 33′ 28″ N, 3° 05′ 20″ E﻿ / ﻿39.557842°N,3.08888°E﻿ / 39.557842; 3.08888 a prop | RI-51-0006931 | |
| Talaiot des Castellot Vell | Monument arqueològic | Vilafranca de Bonany | 39° 33′ 02″ N, 3° 08′ 52″ E﻿ / ﻿39.550631°N,3.147666°E﻿ / 39.550631; 3.147666 a prop | RI-51-0003021 | |
| Talaiot Son Pou Vell | Monument arqueològic | Vilafranca de Bonany | 39° 33′ 42″ N, 3° 07′ 59″ E﻿ / ﻿39.561533°N,3.132929°E﻿ / 39.561533; 3.132929 a prop | RI-51-0003022 | Talaiot Son Pou Vell (Vilafranca de Bonany) |

## Referències

* Base de dades de béns immobles, del Ministeri de Cultura
* Visor del Patrimoni Històric, del Consell de Mallorca
* Catàleg de Patrimoni, a Portal Forà
# Suzuki Sixteen

La sèrie de escúters "Sixteen" són produïts per Suzuki amb dues cilindrades diferents, la 125cc i la 150cc. Van ser introduïdes a finals de 2007 i van començar a vendre la moto el 2008. Suzuki ha creat aquesta nova sèrie per tal de competir amb el conegut Honda sèrie SH en el mercat dels escúters de roda alta. Suzuki va introduir els models 125 i 150 a la vegada.
El seu nom ho diu tot: "sixteen" (en anglès), que vol dir setze/16. Aquest nom li van posar perquè és la mesura de les seves rodes (16 polzades) i també a part de la mesura de les rodes és l'edat en la qual es pot conduir, òbviament amb el carnet A1.

## Referències

* ↑ «Suzuki Sixteen». suzuki.com. Suzuki. [Consulta: 9 maig 2014].
* ↑ «Suzuki Sixteen». suzuki.com. Suzuki. [Consulta: 15 maig 2014].
# (323) Brucia

(323) Brucia és el nom que rep l'asteroide número 323, situat al cinturó d'asteroides.
Fou el primer asteroide descobert mitjançant l'astrofotografia i el primer descobert (dels més de 200 que trobaria) per l'astrònom Max Wolf des de l'observatori de Heidelberg, (Alemanya). Fou trobat el 22 de desembre del 1891.
Deu el seu nom a Catherine Wolfe Bruce, una destacada mecenes de l'astronomia que va finançar el telescopi des d'on va ser descobert.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 18 octubre 2023].
* ↑ Afirmat a: Minor Planet Center Database.
* ↑ Afirmat a: Dictionary of Minor Planet Names (sisena edició revisada i ampliada). Pàgina: 40. Editorial: Springer Science+Business Media. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès.
* 1 2 3 4 5 6 7 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 24 gener 2024].

## Enllaços externs

* Pàgina oficial de la NASA
# Synute pulchella

Synute pulchella és una espècie d'esponja calcària, marina i amb espícules formades per carbonat de calci. L'esponja és l'única espècie del gènere Synute, de la família Grantiidae. El nom científic de l'espècie va ser publicat per primera vegada el 1892 per Arthur Dendy.

## Referències

* ↑ Van Soest, R.W.M.; Boury-Esnault, N.; Hooper, J.N.A.; Rützler, K.; de Voogd, N.J.; Alvarez, B.; Hajdu, E.; Pisera, A.B.; Manconi, R.; Schönberg, C.; Klautau, M.; Kelly, M.; Vacelet, J.; Dohrmann, M.; Díaz, M.-C.; Cárdenas, P.; Carballo, J.L.; Ríos, P.; Downey, R.; Morrow, C.C. (2021). World Porifera Database. Synute pulchella Dendy, 1892. Accessed through: World Register of Marine Species at: http://marinespecies.org/aphia.php?p=taxdetails&id=164413 on 2021-04-06
# Tetrametilpirazina

La tetrametilpirazina és un compost heterocíclic constituït per un anell de pirazina (quatre carbonis i dos nitrògens formant un hexàgon amb els nitrògens situats en oposició) i amb els quatre hidrògens de la pirazina substituïts per grups metil. Es va aïllar de l'aliment fermentat anomenat natto, una preparació culinària provinent del Japó elaborada a partir de llavors de soja fermentades. La tetrametilpirazina ha demostrat in vivo activitat nootròpica en rates de laboratori.

## Referències

* ↑ Kao, TK; Chang, CY; Ou, YC; Chen, WY; Kuan, YH; Pan, HC; Liao, SL; Li, GZ; Chen, CJ «Tetramethylpyrazine reduces cellular inflammatory response following permanent focal cerebral ischemia in rats». Experimental neurology, 247, 2013, pàg. 188–201. DOI: 10.1016/j.expneurol.2013.04.010. PMID: 23644042.
* ↑ Wu, W; Yu, X; Luo, XP; Yang, SH; Zheng, D «Tetramethylpyrazine protects against scopolamine-induced memory impairments in rats by reversing the cAMP/PKA/CREB pathway». Behavioural brain research, 253, 2013, pàg. 212–6. DOI: 10.1016/j.bbr.2013.07.052. PMID: 23916742.
# Terminal de xarxa òptica

En telecomunicacions, un PTRO o Punt Terminal de Xarxa Òptica (en anglès: ONT - Optical Network Terminal) és un dispositiu que serveix com a PTR entre el bucle local de la companyia i el cablejat de la instal·lació del client. De vegades estan instal·lats a l'aire lliure on permeten accés a l'estació de cablejat i serveixen com un punt de prova convenient per a la verificació de la integritat de l'arribada del senyal de fibra òptica així com del cablejat cap a l'interior de l'edifici de l'abonat.

## Entorn d'ús

En els sistemes PON i GPON, el senyal es transmet a les instal·lacions del client utilitzant tecnologies de fibra òptica. A diferència de moltes de les tecnologies telefòniques convencionals, aquests sistemes no proporcionen el corrent per als terminals locals, ni són adequats per a la connexió directa dels equips del client, d'aquí la necessitat del terminal ONT.
Els ONT (terminals de xarxa òptica) es fan servir per a acabar la línia de fibra òptica, proporcionar corrent als telèfons del client i demultiplexar el senyal en els seus components:
* Telèfon sobre IP (amb simulació de la línia clàssica sobre parell de coure - POTS)
* Televisió per IP
* Connexió a Internet (amb WIFI opcional)
En la mesura que el terminal ONT ha de subministrar el corrent a la línia de coure clàssica de la instal·lació existent, cal anar amb compte en no sobrepassar el nombre màxim de telèfons permesos pel fabricant, ja que això podria comportar un mal funcionament. A part d'aquesta limitació el terminal ONT ha d'obtenir el seu subministrament de corrent de la xarxa elèctrica del local del client, per mantenir el servei en el cas d'un tall de corrent molts ONT tenen l'opció d'una bateria de backup.

## Vegeu també

* PTR
* Amplificador òptic
* FTTH
* Canal de fibra òptica

## Referències

* ↑ «What is an Optical Network Terminal (ONT)?». Verizon Communications, Inc.. Arxivat de l'original el 2012-10-06. [Consulta: 23 novembre 2015].
* «Network Interface Device». Verizon Communications, Inc.. Arxivat de l'original el 2007-01-08. [Consulta: 3 juny 2009]. «Network Interface Device». Verizon Communications, Inc.. Arxivat de l'original el 2007-01-08. [Consulta: 3 juny 2009].
* «Network Interface Device (NID) V9.0». «Network Interface Device (NID) V9.0». Qwest Communications International. [Consulta: 3 juny 2009].
* «Functional Criteria for the DS1 Interface Connector». BellSouth, 01-06-1993. [Consulta: 3 juny 2009]. (PDF). «Functional Criteria for the DS1 Interface Connector». BellSouth, 01-06-1993. [Consulta: 3 juny 2009].
* «Testing, Repairing and Installing Home telephone Wiring – Network Interface Device». «Testing, Repairing and Installing Home telephone Wiring – Network Interface Device». Public Service Commission of Wisconsin. Arxivat de l'original el 2009-05-11. [Consulta: 3 juny 2009].
* «Checking the service at the Optical Network Terminal (ONT)». «Checking the service at the Optical Network Terminal (ONT)». Verizon Communications, Inc.. Arxivat de l'original el 2011-06-04. [Consulta: 3 juny 2009].

## Enllaços externs

* What's an ONT
* FOA
# Terminal passiu

Un terminal no intelligent o terminal passiu és un tipus de terminal que consisteix en un teclat i una pantalla de sortida, que s'utilitza per entrar i transmetre dades, o consultar dades des d'un ordinador remot al que s'està connectat.
Un terminal passiu, en contrast amb un terminal intel·ligent o un ordinador personal, no té capacitat de processament ni capacitat d'emmagatzematge i no pot funcionar com un dispositiu separat per sí sol.
Aquest sistema se sol implantar en biblioteques, instituts i llocs públics. Aquest mètode també se sol usar per centres especialitzats en educació via web. Per dur a terme aquest sistema, hi ha un programa anomenat DRBL, de fàcil instal·lació i configuració que consisteix a obrir un terminal gràfic en "segon pla" quan un ordinador fa servir la funció Arrencada de xarxa i l'adreça MAC es troba en la llista de "PC Permesos" o "Trusted Computers".

## Vegeu també

* Terminal d'ordinador
* Emulador de terminal

## Nota

* ↑ Eric C. Coll. Telecom 101: Telecommunications for Non-Engineers. Teracom Training Institute, 2001, p. 1–. ISBN 978-0-9730275-0-1 [Consulta: 1r juliol 2012].
# Abu-Zakariyya Yahya ibn Abi-Bakr al-Warjilaní

Abu-Zakariyya Yahya ibn Abi-Bakr al-Warjilaní (segles XI-XII) fou un historiador ibadita, nadiu de Ouargla (Wardjilan)
Va escriure una obra històrica sobre els ibadites del Magrib que portava el títol d'Al-Sira wa-akhbar al-a-imma, la principal obra pel coneixement dels ibadites magribins i de la dinastia rustúmida.

## Bibliografia

* E. Masqueray, Chronique d'Abou Zakaria, Alger 1878
* Motylinski, A. de; Lewicki, T. «Abū Zakariyyāʾ al-Ward̲j̲lānī». Encyclopaedia of Islam, segona edició. Editada per: P. Bearman, Th. Bianquis, C.E. Bosworth, E. van Donzel, W.P. Heinrichs. Brill Online, 2016. 21 de maig de 2016 <http://www.encquran.brill.nl/entries/encyclopaedia-of-islam-2/abu-zakariyya-al-wardjlani-SIM_0281> Primera edició en línia: 2012. Primera edició impresa: ISBN 9789004161214, 1960-2007
# Abu-Zakariyyà Yahya III

Abu-Zakariyyà Yahya (III) ibn Ibrahim fou emir hàfsida de Bugia, fill d'Abu-Ishaq Ibrahim.
Quan el 1284 va pujar al tron Abu-Hafs Úmar I, Abu-Zakariyyà no va trigar a revoltar-se 1285 amb el suport dels àrabs del país, i es va apoderar de tota la part occidental del territori hàfsida incloent Bugia i Constantina; el 1286 Abu Zakariya Yahya III va atacar Tunis però fou rebutjat i va haver de fugir cap al sud, on es va apoderar de Gabès; d'allí va atacar la Tripolitana però es va haver de retirar perquè la seva capital Bugia era atacada pels abdalwadites de Tlemcen aliats i nominals vassalls de l'emir hàfsida de Tunis.
L'emir de Bugia va annexionar la regió del Zab vers el 1290 i el 1294 el governador d'aquesta regió va obtenir autoritat sobre tot el sud del territori de Constantina (el Constantinès, en francès conegut com el Constantinois). El 1294 l'emir de Gabès va reconèixer la sobirania de l'emir de Bugia. Abu-Assida Muhàmmad II que acabava de pujar al tron a Tunis com a successor del seu cosí primer Abu-Hafs Úmar I va tractar de sotmetre al seu oncle de Bugia.
Abu-Zakariyyà Yahya aviat es va veure en dificultats perquè els marínides havien imposat la seva sobirania a Alger i havien conquerit la Mitidja, i van assetjar Bugia el 1300, però foren rebutjats. Abu-Zakariyyà va morir el 1301 i el va succeir el seu fill Abu-l-Baqà Khàlid (I).

## Referències

* ↑ Llull, Ramón; Batllori, Miguel. Obres essencials: Libre d'Evast e d'Aloma e de Blanquerna. Libre de meravelles. Libre qui és de l'orde de cavalleria. Arbre de ciència. Libre del gentil e los tres savis. Libre de Sancta Maria. Libre dels mil proverbis. Poesis. Editorial Selecta, 1957, p. 50.
# Abar

«Abar» té aquests significats:
* Muntanyes Abar o Muntanyes Abor
* Poble abar, abor o adi, vegeu adis