OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Pere Farrés i Arderiu

Pere Farrés i Arderiu (Manlleu, Osona, 25 de febrer de 1948 - Vic, Osona, 8 de novembre de 2008) va ser un historiador de la literatura, crític literari, professor d'educació secundària i professor universitari català.

## Trajectòria

Després d'iniciar els estudis el 1972, es llicencià en filologia hispànica (1977) i es doctorà en filologia catalana (1993) a la Universitat Autònoma de Barcelona, on va tenir com a professors dues persones que el van marcar decisivament, Joaquim Molas i Jordi Castellanos. Fou professor de batxillerat, i des del 1995 de la Universitat de Barcelona. El 1975 publicà el seu primer article de crítica literària, «Miquel Martí Pol, ara» a Tele/eXpres, que fou seguit per «El llarg viatge poètic de Miquel Martí i Pol» a Els Marges el 1976, i «Miquel Martí i Pol sense l'escorça» a Serra d'Or el 1977.
Durant la seva trajectòria professional es dedicà principalment a l'estudi de la poesia i al teatre vuitcentistes i a la literatura de postguerra, destacant diversos estudis publicats en aquesta àrea de treball, com La tragèdia en el procés de “renaixença” del teatre culte del segle XIX (2000) i edicions i estudis de l'obra de Jacint Verdaguer (L'Atlàntida, 2002; Fonts historiogràfiques de “Colom” de Jacint Verdaguer, 1995; La construcció de “L'Atlàntida”, 2001), Víctor Balaguer (Tragèdies, 2001) i Ramon Picó i Campamar (Cor de roure, 2006; Un jove romàntic, Ramon Picó i Campamar, 2004). Fou un dels principals especialistes en l'obra de Miquel Martí i Pol, al qual dedicà nombrosos assaigs, i també el curador dels quatre volums de la seva Obra poètica (1989-2004). Fou redactor de l'“Anuari Verdaguer”, membre fundador de la Societat Verdaguer i col·laborador habitual d'“Els Marges”, “Reduccions” i “Llengua & Literatura”.

## Reconeixements

L'any 2009 la Facultat de Filologia de la Universitat de Barcelona li va retre un homenatge. Aquell mateix any l'Ajuntament de Manlleu li va concedir el nomenament pòstum de fill predilecte de Manlleu.

## Referències

* 1 2 3 4 «.xml Pere Farrés i Arderiu». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* 1 2 3 4 Pinyol i Torrents, Ramon «Pere Farrés i Arderiu (1948-2008): una pregona vocació docent i investigadora». Anuari Verdaguer, Núm. 16, 2008, pàg. 503-512. ISSN: 1130-202X [Consulta: 31 març 2020].
* ↑ Serrabassa Puntí, Pol; Verdaguer Pajerols, M. Àngels «La trajectòria de Pere Farrés com a estudiós de Miquel Martí i Pol». Ausa, Núm. 173, Fasc. 26, 2014, pàg. 665-680. ISSN: 2014-1246.
* ↑ Murgades, Josep «Pere Farrés Arderiu, homenatge i nomenament pòstum de fill predilecte de Manlleu». Estudis Romànics, 2010, pàg. 584-585 [Consulta: 31 març 2020].

## Bibliografia

* Torrents, Ricard «Una vida intensa de literat. Pere Farrés i Arderiu 1948-2008». Anuari Verdaguer, Núm. 16, 2008, pàg. 513-527. ISSN: 1130-202X.
# Iefrémkino

Iefrémkino (en rus: Ефремкино) és un poble de la República de Khakàssia, a Rússia, que en el cens del 2010 tenia 451 habitants. Pertany al districte de Xirà.

## Referències

* ↑ МЧС: жилые дома горят сразу в нескольких районах Хакасии | РИА Новости
# Josep Maria Riera i Mercader

Josep Maria Riera i Mercader (Barcelona, 1952 – Madrid, 9 de gener de 2007) fou un polític català.

## Trajectòria

Estudià formació professional a l'Escola Industrial de Sabadell i posteriorment filosofia i lletres, i s'especialitzà en polítiques socials. El 1974 va esdevenir secretari de la Joventut Comunista de Catalunya (JCC) de Sabadell i va començar a militar al PSUC. El 1976 fou nomenat secretari general de la JCC, després de la detenció de Domènec Martínez, i esdevingué membre del Comitè executiu del PSUC.
Fou elegit diputat per la província de Barcelona a les eleccions generals espanyoles de 1977 i 1979. Juntament amb Rodolf Guerra i Fontana (PSC) i Juan María Bandrés (EE) va defensar els drets de gais i lesbianes al Congrés dels Diputats. Quan les tesis eurocomunistes foren derrotades en el Congrés del PSUC de 1981, va abandonar el partit i dirigí el Centre d'Estudis Joventut i Societat.
Posteriorment fou director general de la Joventut (1985-1988) sota el ministre de Cultura Javier Solana i assessor de la ministra d'afers socials Matilde Fernández (1988-1991). Fou autor de l'Informe de la Juventud en España de 1984 i de 1988 i organitzà la Conferència Intergovernamental de Polítiques de Joventut a Iberoamèrica el 1987. Va morir a Madrid el 2007, després d'una llarga malaltia

## Obres

* Crisis, juventud y eurocomunismo (1980)
* Vivir a los 20 (1988)
* Las mujeres de los 90: el largo trayecto de las jóvenes hacia su emancipación (1991)
* Mayores de edad la jubilación: un tiempo para vivir en plenitud (1999)
* Contra la tercera edad: por una sociedad para todas las edades (2005)

## Enllaços externs

* In memoriam pel Fòrum GAG.
* Josep Maria Riera Mercader la pedagogía del cambio
* Articles de Josep Maria Riera Mercader
# Txvijepse

Txvijepse - Чвижепсе (rus) - és un poble del krai de Krasnodar, a Rússia. Es troba a la desembocadura del riu Txvijepse en el Mzimta. Pertany al municipi de Kràsnaia Poliana.
# La Foradada (la Coma)

La Foradada és una masia del poble de la Coma, al municipi de la Coma i la Pedra, a la Vall de Lord (Solsonès).
Està situada a 1.445 metres d'altitud al costat de la carretera de La Coma a Tuixent, just després de passa la cruïlla que porta a l'estació d'esquí de Port del Comte.

## Referències

* ↑ Bach, Antoni. Masies del Solsonès. Consell Comarcal del Solsonès, abril 1995. D.L.: L-418/95. , pàg. 225
* ↑ Aquesta és la denominació que apareix al padró municipal i al llibre Masies del Solsonès. Al mapa de l'ICC també hi apareix però amb un ubicació errònia
# Kavkazski (Stàvropol)

* Per a altres significats, vegeu «Kavkazski».
Kavkazski (en rus: Кавказский) és un poble (un khútor) del krai de Stàvropol, a Rússia, que en el cens del 2010 tenia 97 habitants. Pertany al districte rural de Zelenokumsk.

## Referències

* ↑ Исполнительный комитет Ставропольского краевого Совета депутатов трудящихся ; сост. С. Т. Перепелятников, ред. Б. Чернов. {{{títol}}}. Ставрополь: Ставропольское книжное издательство, 1966, p. 64.
# Serra de Cabrerola

La Serra de Cabrerola és una serra situada al municipi de Sant Hilari Sacalm (Selva).
# Josep Maria Riera i Alfaras

Josep Maria Riera i Alfaras (Fuirosos, Montnegre, 1896 – Sant Celoni, 1972) fou alcalde de Sant Celoni entre l'1 de febrer de 1934 i el 25 d'agost de 1936 i entre el 9 de febrer de 1939 i el 7 de desembre de 1949.
Propietari de can Riera de Fuirosos, Josep Maria Riera i Alfaras residia a Sant Celoni des de 1903. Fou membre de la Lliga Regionalista, vinculat al Círcol Autonomista la Constància (cal Xarric), i, des del 1930, de l'Institut Agrícola Català de Sant Isidre (IACSI), l'associació creada per defensar els interessos dels grans propietaris rurals catalans; per altra banda, el 1930 fou vicepresident de l'Ateneu, en la fundació del qual va col·laborar, igual com també va presidir la Junta del Patronat del Col·legi Verge del Puig des de 1929 fins que es dissolgué, el 1959, quan els germans de la Salle adquiriren l'escola.
Josep Maria Riera i Alfaras fou alcalde de Sant Celoni en dues ocasions:
Durant el seu primer mandat l'Ajuntament contribuí a la construcció dels ponts o passeres per travessar la Tordera a ca l'Oller de Fuirosos, can Draper i la font de Bocs (1934). El 1935 s'acordà construir una escola a la Batllòria i es va concertar un préstec per col·laborar amb la Direcció General de Primer Ensenyament a edificar un grup escolar a Sant Celoni al lloc on hi havia l'antic cementiri, i per dur a terme les obres projectades de reformes urbanes.
El 1939 tornà a ser alcalde després que durant uns dies Felip Portillo, cap local de FET y de las JONS, va presidir la comissió gestora provisional des de l'entrada de les tropes franquistes el 31 de gener de 1939. En aquest segon mandat, Riera va menar una política conciliadora mirant d'aturar les denúncies contra persones significades en el bàndol republicà. Sota el seu govern municipal, es reconstruí l'església (1940), destruïda durant la Guerra, començà l'edificació d'una nova caserna de la Guàrdia Civil (1944) i s'iniciaren les gestions per fer el pont de la Batllòria sobre la Tordera (1946). El 1945 s'enderrocà un edifici de la plaça de la Vila per eixamplar el carrer Torras i Bages i es van adquirir els terrenys de l'actual plaça de l'Estació i del camp municipal d'esports, igual com també fou urbanitzat el passeig dels Esports (1944) i es potencià la instal·lació de noves indústries, com ara Derivados Forestales (1942) o Industrias PRF (1947). En el camp de l'ensenyament, l'Ajuntament col·laborà en la represa de l'activitat educativa dels germans de la Salle (1939), interrompuda durant la Guerra, i l'alcalde va fer gestions per tornar a obrir una escola de monges per a les noies (1941), que començà el 1942 amb l'establiment de les Missioneres del Cor de Maria a can Pedro.

## Referències

* «Riera i Alfaras, Josep Maria». Diccionari biogràfic d'Alcaldes i alcaldesses del Vallès Oriental (des de 1901 a l'actualitat)). Museu de Granollers. [Consulta: 17 gener 2014].
# Txàbretsi

Txàbretsi (en rus: Чабрецы) és un poble (un possiólok) de l'óblast de Rostov, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 111 habitants, pertany al municipi de Volotxàievski.

## Referències

* ↑ Указ президиума ВС РСФСР от 22.12.1987 г. "О наименовании некоторых населенных пунктов в Ростовской области", 1987.
* ↑ «Карты Генштаба L-38 (А) 1:100000. Республика Калмыкия и Ростовская область.». Arxivat de l'original el 2015-09-24.
# Publi Corneli Lèntul (pretor 214 aC)

Publi Corneli Lèntul (en llatí: Publius Cornelius Lentulus) fou un polític i militar romà del segle ii aC. Formava part de la gens Cornèlia, i era de la família dels Lèntuls, d'origen patrici.
Va ser pretor a Sicília l'any 214 aC, i va actuar a la seva província durant els dos anys següents com a propretor.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «10. P. Cornelius Lentulus». A: Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II. Boston: Little, Brown, and Company, 1867, p. 729.
# Montserrat Pons i Boscana

Montserrat Pons i Boscana (13 juliol 1953, Llucmajor, Mallorca) és un farmacèutic mallorquí i estudiós de les figueres.
Montserrat Pons estudià farmàcia a la Universitat de Barcelona llicenciant-se el 1977. El 1978 obrí una farmàcia a Llucmajor. Ha realitzat estudis sobre la flora medicinal de diferents indrets del municipi de Llucmajor i s'ha especialitzat en el cultiu de les figueres. En el camp d'experimentació de Son Mut Nou ha recuperat varietats de figueres quasi extingides de les Illes Balears i d'altres llocs d'arreu del món.
Ha publicat els següents treballs:
* Les figueres i les figues, 2004.
* La figuera, arbre simbòlic. Presència a Llucmajor, 2005.
* Breu avanç històric de les apotecaries a Llucmajor, 2006.
* Miscel·lània. Flora medicinal a la costa estanyolera, 2007.
* Flora medicinal del massís de Randa, 2007.
* Flora medicinal de sa Torre, 2008.
* Les figueres a les Illes Balears. Camp d'experimentació de Son Mut Nou (Llucmajor), 2009.

## Referències

* ↑ Pons, M. Les figueres a les Illes Balears. Camp d'experimentació de Son Mut Nou (Llucmajor), 2009.
# Scarlatti (cràter)

Scarlatti és un cràter d'impacte en el planeta Mercuri de 132 km de diàmetre. Porta el nom dels compositors italians Domenico Scarlatti (1685-1757) i Alessandro Scarlatti (1660-1725), i el seu nom va ser aprovat per la Unió Astronòmica Internacional el 1979.
Va ser descobert el 1974 per la sonda espacial Mariner 10.
* Posició de Scarlatti en Mercuri
Té un pic anul·lar prominent i el seu sòl està cobert per material llis suau. El cràter mostra una característica de col·lapse arquejat (forat central) al llarg del pic anul·lar. La grandària del forat, que es va veure per primera vegada a les imatges de la sonda espacial MESSENGER obtingudes el gener de 2008, és de 38 × 12 km. Una característica d'aquest tipus pot ser el resultat del col·lapse d'una cambra magmàtica subjacent al pic anul·lar complex del cràter. La característica de col·lapse és anàloga a les calderes volcàniques de la Terra.
Es creu que Scarlatti té la mateixa edat que la conca Caloris.

## Referències

* ↑ «Scarlatti». Gazetteer of Planetary Nomenclature. United States Geological Survey, 13-10-2016. [Consulta: 31 maig 2017].
* 1 2 3 Gillis-Davis, Jeffrey J.; Blewett, David T.; Gaskell, Robert W.; Denevi, Brett W.; Robinson, Mark S.; Strom, Robert G.; Solomon, Sean C.; Sprague, Ann L. «Pit-floor craters on Mercury: Evidence of near-surface igneous activity». Earth and Planetary Science Letters, 285, 3-4, 2009, pàg. 243–250. Bibcode: 2009E&PSL.285..243G. DOI: 10.1016/j.epsl.2009.05.023.

## Vegeu també

* Llista de cràters de Mercuri
# Pellorneum

Pellorneum és un gènere d'ocells que ha patit recents reubicacions taxonòmiques. Fins fa poc classificat a la família dels timàlids (Timaliidae), actualment el COI el situa als pel·lornèids (Pellorneidae).

## Taxonomia

Segons la classificació del Congrés Ornitològic Internacional (versió 11.2, 2021) el present gènere està format per 15 espècies:
* Pellorneum ruficeps - matinera maculada.
* Pellorneum fuscocapillus - matinera coronada de Sri Lanka.
* Pellorneum palustre - matinera d'aiguamoll.
* Pellorneum capistratum - matinera coronada de Java.
* Pellorneum nigrocapitatum - matinera coronada d'Indonèsia.
* Pellorneum capistratoides - matinera coronada de Borneo.
* Pellorneum malaccense - matinera cuacurta.
* Pellorneum cinereiceps - matinera capgrisa.
* Pellorneum albiventre - matinera gorjatacada.
* Pellorneum tickelli - matinera de Tickell.
* Pellorneum buettikoferi - matinera de Sumatra.
* Pellorneum pyrrogenys - matinera de Temminck.
* Pellorneum rostratum - matinera pitblanca.
* Pellorneum bicolor - matinera bicolor.
* Pellorneum celebense - matinera de Sulawesi.
# Javier Pacheco

Javier Pacheco (Barcelona, 21 de novembre de 1970) és un sindicalista català, actual secretari general de Comissions Obreres a Catalunya.

## Biografia

Fill d'extremenys, va cursar estudis de formació professional en automoció. Va treballar per a diferents empreses fins que el 1991 es va incorporar a la plantilla de Nissan, on encara hi treballa. A meitat de la dècada de 1990 es va afiliar al sindicat de Comissions Obreres. Poc després, el 1997, seria escollit delegat sindical de l'empresa, i el 2001 secretari general del sindicat a Nissan. Posteriorment el 2009 fou nomenat secretari general de la Federació Minerometal·lúrgica del sindicat, actualment coneguda com a Federació d'Indústria. La tardor de 2016 va presentar l'única candidatura a succeir Joan Carles Gallego al front de Comissions Obreres de Catalunya. L'abril del 2017 va ser nomenat secretari general del sindicat, amb un 91% dels vots.

## Referències

* 1 2 «Javier Pacheco presenta la única candidatura a dirigir CC.OO. de Catalunya» (en castellà). El Mundo.
* ↑ «Pacheco, l'únic candidat per substituir Gallego a CCOO». Ara.
# Txàikine (Simferòpol)

* Per a altres significats, vegeu «Txàikine».
Txàikine (en (ucraïnès): Чайкине, en rus: Чайкино) és un poble de la República Autònoma de Crimea a Ucraïna, que el 2014 tenia 1.051 habitants. Pertany al districte de Simferòpol.

## Referències

* ↑ «Об установлении границ поселка Айкаван, сел Ана-Юрт, Дружного, Ивановки, Строгановки, Трудового Трудовского сельского совета (Симферопольский район) Автономной Республики Крым». Arxivat de l'original el 2015-12-22. [Consulta: 14 desembre 2015].
* ↑ «Приказ Минкомсвязи России «О внесении изменений в Российскую систему и план нумерации, утвержденные приказом Министерства информационных технологий и связи Российской Федерации от 17.11.2006 № 142»». Минкомсвязь России. Arxivat de l'original el 2017-07-05. [Consulta: 24 juliol 2016].
* ↑ «Новые телефонные коды городов Крыма». Крымтелеком. Arxivat de l'original el 2016-05-06. [Consulta: 24 juliol 2016].
# Publi Corneli Lèntul Caudí

Publi Corneli Lèntul Caudí és el nom dels següents personatges:
* Publi Corneli Lèntul Caudí, cònsol el 236 aC
* Publi Corneli Lèntul Caudí, pretor el 204 aC
# Montserrat Pujol i Joval

Montserrat Pujol i Joval (Andorra la Vella, 27 d'abril de 1979) és una exatleta de pista andorrana, que va competir internacionalment per Andorra, entre d'altres competicions, als Jocs Olímpics d'Estiu de 2008 disputats a Pequín. En aquests, concretament, va competir als 100 metres llisos i es va classificar setena de la seva sèrie sense poder avançar a segona ronda, després que corregués la distància en un temps de 12.73 segons.

## Competicions internacionals

Representant Andorra :
| Any | Competició | Lloc | Posició | Prova | Temps o distància |
| 1997 | Campionat d'Europa júnior | Ljubljana, Eslovènia | – | Triple salt | NM |
| 1998 | Campionat d'Europa en pista coberta | València, País Valencià | 11a | Salt de llargada | 5.44 m. |
| 2001 | Jocs dels Petits Estats d'Europa | Serravalle, San Marino | 2a | Salt de llargada | 5.65 m. (w) |
| 2001 | Jocs dels Petits Estats d'Europa | Serravalle, San Marino | 1a | Triple salt | 11.57 m. |
| 2001 | Campionat del Món | Edmonton, Canadà | 47a (h) | 100 m. | 13.38 s. |
| 2001 | Jocs del Mediterrani | Radès, Tunísia | 11a | Salt de llargada | 5.42 m. |
| 2001 | Jocs del Mediterrani | Radès, Tunísia | 10a | Triple salt | 11.70 m. |
| 2003 | Jocs dels Petits Estats d'Europa | Marsa, Malta | 6a | Salt de llargada | 5.48 m. |
| 2003 | Jocs dels Petits Estats d'Europa | Marsa, Malta | 5a | Triple salt | 11.72 m. |
| 2005 | Jocs dels Petits Estats d'Europa | Andorra la Vella, Andorra | 6a | Relleus 4 × 100 m. | 51.17 s. |
| 2005 | Jocs dels Petits Estats d'Europa | Andorra la Vella, Andorra | 3a | Salt de llargada | 5.75 m. |
| 2005 | Jocs dels Petits Estats d'Europa | Andorra la Vella, Andorra | 2a | Triple salt | 12.20 m. |
| 2005 | Campionat del Món | Hèlsinki, Finlàndia | 45a (h) | 100 m. | 13.01 s. |
| 2006 | Campionat del Món en pista coberta | Moscou, Rússia | 32a (h) | 60 m. | 8.30 s. |
| 2007 | Jocs dels Petits Estats d'Europa | Fontvieille, Mònaco | 3a | Salt de llargada | 5.58 m. |
| 2007 | Jocs dels Petits Estats d'Europa | Fontvieille, Mònaco | 4a | Triple salt | 11.91 m. |
| 2008 | Jocs Olímpics | Beijing, RP de la Xina | 67a (h) | 100 m. | 12.73 s. |
| 2009 | Jocs dels Petits Estats d'Europa | Nicòsia, Xipre | 8a | Salt de llargada | 5.40 m. |
| 2009 | Jocs dels Petits Estats d'Europa | Nicòsia, Xipre | 6a | Triple salt | 11.89 m. |

## Millors marques personals
### Exterior

* 100 metres - 12.72 s. (Banská Bystrica, 2008)
* 200 metres - 26.11 s. (Banská Bystrica, 2008)
* Salt de llargada - 5.75 m. (Andorra la Vella, 2005) NR
* Triple salt - 12.20 m. (Andorra la Vella, 2005)

### Interior

* 60 metres - 8.30 s. (Moscou, 2006)
* Salt de llargada - 5.44 m. (València, 1998)
* Triple salt - 12.02 m. (Vilafranca del Penedès, 2009)
* Pentatló - 3101 pts. (Sevilla, 1999)

## Referències

* ↑ IAAF, perfil de Montserrat Pujol i Joval
* 1 2 «Athlete biography: Montserrat Pujol» (en anglès). Beijing2008.cn, 27-08-2008. Arxivat de l'original el 11 setembre 2008. [Consulta: 9 octubre 2020].
# Partit de Renovació Democràtica (Cap Verd)

El Partit de Renovació Democràtica (PRD) fou un partit polític de Cap Verd d'ideologia centrista.

## Història

El PRD fou establert en 2000 per Jacinto Santos, un antic membre del Moviment per la Democràcia, qui va servir com a alcalde de Praia. El partit va rebre el 3,4% dels vots a les eleccions legislatives de Cap Verd de 2001 però no va aconseguir cap escó a l'Assemblea Nacional. El seu vot va caure al 0,7% a les eleccions legislatives de Cap Verd de 2006.

## Referències

* ↑ Richard A Lobban Jr & Paul Khalil Saucier (2007) Historical Dictionary of the Republic of Cape Verde, Scarecrow Press, p181
# Honda City

L'Honda City, Jazz, Fit o Airwave és un automòbil del segment B produït pel fabricant japonès Honda des de l'any 1981. El City se fabrica en Suzuka, Japó, en Sumaré, Brasil, en Guangzhou, Xina, en Ayutthaya, Tailàndia, i en Karawang, Indonèsia.
Existeixen cinc generacions del City, posades a la venda en els anys 1981, 1986, 1996, 2001 i 2009. La majoria d'elles va existir amb carrosseries sedan de quatre portes ("City" o "Fit Aria") i hatchback de tres o cinc portes ("Fit" en Amèrica, Xina i Japó, "Jazz" en Àfrica, Europa, Orient Mitjà, Oceania i la resta d'Àsia). La primera generació també s'oferia amb una variant descapotable de dues portes, i la quarta es ven amb carrosseria familiar de cinc portes ("Airwave").
La quarta generació té motor davanter transversal i existeix amb tracció davantera i tracció a les quatre rodes. Els seus motors són un gasolina de quatre cilindres en línia 1.2 litres de cilindrada i 78 CV de potència màxima, un 1.3 litres de 84 CV, un 1.5 litres de 89 o 109 CV; en Brasil, los més recents funcionen amb gasolina i etanol indistintament.
La cinquena generació del City es va presentar oficialment en el Saló de l'Automòbil de Tòquio de 2007 i es va posar a la venda a fins d'eixe any. Els dos motors gasolina són un 1.3 litres de 99 CV i un 1.5 litres de 120 CV.
# Una señora estupenda

Una señora estupenda és una pel·lícula de coproducció hispano-mexicana de comèdia musical del 1967 dirigida per Eugenio Martín Márquez, coautor del guió amb Vicente Coello basat en una obra d'Alfonso Paso, i protagonitzada per Lola Flores.

## Sinopsi

Lola ha passat set anys a Acapulco (Mèxic), on ha assolit un gran èxit com a artista. Torna a Espanya i es troba que el seu fill Juan, arquitecte de professió, s'ha casat amb una noia de bona família. Els seus pares són força antiquats i no veuen amb bons ulls la seva professió. Però la simpatia i humanitat de Lola se'ls acabarà guanyant.

## Repartiment

* Lola Flores ... Lola
* Rafaela Aparicio
* Florinda Chico
* Joaquín Cordero ... Fernando
* Fernando Guillén ... Andrés
* Julissa ... Mercedes
* Emilio Laguna ... Detectiu
* Goyo Lebrero ... Mosso d'estació
* Palomo Linares ...
* José Luis López Vázquez ... Nicolás
* Gracita Morales ... Minyona
* José Orjas... Avi
* Julián Pastor ... Juan
* José Sazatornil... Rodríguez
* Luchy Soto... Otilia

## Premis

Als Premis del Sindicat Nacional de l'Espectacle de 1967 Lola Flores va rebre el premi a la millor actriu.

## Referències

* ↑ Una señora estupenda, abc.es
* ↑ Una señora estupenda a Fotogramas
* ↑ Félix Martialay El cine español durante el franquismo, p. 162-166

## Enllaços externs

* Una señora estupenda a YouTube