# Inscripció de Bitola

La Inscripció de Bitola és una inscripció medieval en pedra, escrita en antic eslau. La van trobar al 1956, durant la demolició d'una antiga mesquita otomana a Bitola, a Macedònia del Nord i es conserva en l'Institut i Museu de Bitola, com a monument epigràfic d'«una placa de marbre amb caràcters ciríl·lics de Ioan Vladislav del 1015/17». El text commemora la restauració de la fortalesa de Bitola sota un tal tsar Ivan. Es creu que data aproximadament del 1015 i el monarca en qüestió és el tsar Ivan Ladislau de Bulgària. Segons alguns autors, la inscripció data del segle xiii, i en aquest cas seria el tsar Ivan Assén de Bulgària.

## Text

El text de la inscripció està una mica danyat. Amb algunes conjectures fetes per Vladimir Moshin i Iordan Zaimov per reconstruir les parts danyades, diu:
| « | † Въ лѣто Ѕ ҃Ф ҃К ҃Г ҃ отъ створенїа мира обнови сѧ съ градь зидаемъ и дѣлаемъ Їѡаном самодрьжъцемъ блъгарьскомь и помощїѫ и молїтвамї прѣс ҃тыѧ влад ҃чицѧ нашеѧ Б ҃чѧ ї възстѫпенїе І ҃В ҃ i връховънюю ап ҃лъсъ же градь дѣлань бысть на ѹбѣжище и на сп҃сенѥ ї на жизнь бльгаромъ начѧть же бысть градь сь Битола м ҃ца окто ҃вра въ К ҃. Конъчѣ же сѧ м ҃ца ... исходѧща съ самодрьжъць быстъ бльгарїнь родомь ѹнѹкъ Николы же ї Риѱимиѧ благовѣрьнѹ сынь Арона Самоила же брата сѫща ц ҃рѣ самодрьжавьнаго ꙗже i разбїсте въ Щїпонѣ грьчьскѫ воїскѫ ц ҃рѣ Васїлїа кде же взѧто бы злато ... фоѧ съжев ... ц҃рь разбїенъ бы ц҃рѣмь Васїлїемь Ѕ ҃Ф ҃К ҃В ҃ г. лтѣ оть створенїѧ мира ... їѹ съп лѣтѹ семѹ и сходѧщѹ . | En l'any 6523 (1015) des de la creació del món, aquesta fortalesa, construïda i feta per Ivan, el tsar de Bulgària, fou renovada amb ajut i oracions de la Mare de Déu i per intercessió dels dotze suprems apòstols. La fortalesa fou construïda com a recer i per a la salvació de les vides dels búlgars. El treball a la fortalesa de Bitola començà el dia vint del mes d'octubre i acabà en el [...] Aquest tsar fou búlgar per naixement, net dels pietosos Nicolau i Ripsim, fill d'Aaró, que era germà de Samuel, tsar de Bulgària, els dos que derrotaren l'exèrcit grec de l'emperador Basili II a Stipó, d'on s'emportaren l'or [...] i a [...]aquest tsar fou derrotat per l'emperador Basili el 6522 (1014) des de la creació del món a Klyuch i va morir a finals de l'estiu. | » |

## Referències

* ↑ «Muze JBT» (en anglés). [Consulta: 6 octubre 2024].
* ↑ McKitterick, Rosamond; Reuter, Timothy; Abulafia, David. The New Cambridge Medieval History: Volume 3, C.900-c.1024 (en anglés). Cambridge University Press, 1995. ISBN 978-0-521-36447-8.
* ↑ Stephenson, Paul. The Legend of Basil the Bulgar-Slayer (en anglés). Cambridge University Press, 2003-08-07. ISBN 978-0-521-81530-7.
* ↑ Curta, Florin. Southeastern Europe in the Middle Ages, 500-1250 (en anglés). Cambridge University Press, 2006-08-31. ISBN 978-0-521-81539-0.
* ↑ Holmes, Catherine. Basil II and the Governance of Empire (976-1025) (en anglés). Oxford University Press, 2005. ISBN 978-0-19-927968-5.
* ↑ Das makedonische Jahrhundert: von den Anfängen der nationalrevolutionären Bewegung zum Abkommen von Ohrid 1893-2001; ausgewählte Aufsätze, Stefan Troebst, Oldenbourg Wissenschaftsverlag, 2007, ISBN 3-486-58050-7, S. 414.
* ↑ Lunt, Horace (1982): On dating Old Church Slavonic bible manuscripts. In: A. A. Barentsen, M. G. M. Tielemans, R. Sprenger (eds.), South Slavic and Balkan linguistics. Rodopi. p.230.
* ↑ Mathiesen R. (1977): The Importance of the Bitola Inscription for Cyrilic Paleography. The Slavic and East European Journal 21: 1-2.
* ↑ Мошин, Владимир. Битољска плоча из 1017. год. // Македонски jазик, ХVІІ, 1966, с. 51-61.
* ↑ Заимов, Йордан. Битолският надпис на цар Иван Владислав, самодържец български. Епиграфско изследване, София 1970 For criticism of this reconstruction, see: Lunt, Horace G. (1972): [review of Zaimov]. Slavic Review 31: 499.
* ↑ The reconstruction of the Macedonian scientist Ugrinova-Skalovska is very similar to the recunstruction made by Russian/Yugoslavian Moshin and Bulgarian Zaimov - Угриновска-Скаловска, Радмила. Записи и летописи. Скопје 1975. 43-44

## Vegeu també

* Història de Bulgària
* Història de Macedònia del Nord