OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# La Torre d'Òrb

La Torre d'Òrb (en francès La Tour-sur-Orb) és un municipi occità del Llenguadoc, situat al departament de l'Erau, a la regió d'Occitània.

## Entitats de població

* Bovals
* Lo Bosquet de la Balma
* Bossagues
* Clairac
* Frangolha
* Lo Mas Blanc
* La Plana
* Las Rufas
* Sant Xist
* Senegra
* Vèrèlhas

## Enllaços externs

* La Tour-sur-Orb al web de l'Institut géographique national Arxivat 2007-03-12 a Wayback Machine.

## Referències

* ↑ Topònims occitans de l'Erau
# Sed

sed (stream editor) és una utilitat d'Unix que analitza text i implementa un llenguatge de programació que pot aplicar transformacions al text analitzat. Llegeix l'entrada sequencialment línia a línia i aplica l'operació que s'ha especificat per la línia d'ordres o a través d'un script i finalment mostra la línia transformada. Sed es va desenvolupar entre 1973 i 1974 com una utilitat d'Unix per Lee E. McMahon de Bell Labs, i avui és disponible per a la majoria dels sistemes operatius.

## Referències

* ↑ «Frequently-Asked Questions about sed, the stream editor». Arxivat de l'original el 2018-06-27. [Consulta: 6 juliol 2012].
* ↑ «Frequently-Asked Questions about sed, the stream editor». Arxivat de l'original el 2018-06-27. [Consulta: 13 maig 2008].
# Festival Internacional de Percussió de Catalunya

El Festival Internacional de Percussió de Catalunya és un festival musical solidari que va començar el 2006 per dur a terme diversos concerts de percussió durant el mes de febrer en diversos espais d'arreu de Catalunya. El director artístic dels primers festivals va ser Josep Maria Dutrèn.
El 2007 van actuar Percussions de Barcelona, Benjamin Taubkin, guem o Ciccio Merola, entre d'altres. També es va fer un concert solidari amb 600 tambors per Àfrica. El 2008 entre d'altres van tocar Trilok Gurtu & Arkè String Quartet i el concert solidari va aplegar 2000 tambors i la recaptació va ser per un hospital de Sierra Leone. El 2011 el concert inaugural va ser pel bateria Marc Ayza amb DJ Helios i es va fer un concert al voltant del gamelan.

## Referències

* 1 2 Enderrock.cat. «Percussionistes d'arreu del món al Festival Internacional de Percussió de Catalunya | Enderrock.cat». [Consulta: 25 desembre 2019].
* 1 2 «El Festival Internacional de Percussió de Catalunya presenta el seu millor cartell», 18-01-2011. [Consulta: 25 desembre 2019].
* 1 2 «El Festival Internacional de Percussió de Catalunya reunirà avui a 2.000 tambors» (en catalan). [Consulta: 25 desembre 2019].
# Sotan Tanabe

Sotan Tanabe (田 邉 草民 Tanabe Sōtan?, Suginami, Tòquio el 6 d'abril de 1990) és un jugador de futbol professional japonès que juga com a migcampista.
Ha militat al CE Sabadell.

## Clubs

| Club | Temporada | LLiga | LLiga | Copa | Copa | Copa de la Lliga | Copa de la Lliga | Continental | Continental | Total | Total |
| Club | Temporada | Partits | Gols | Partits | Gols | Partits | Gols | Partits | Gols | Partits | Gols |
| F. C. Tokyo | 2009 | 10 | 0 | 1 | 0 | 6 | 0 | - | - | 17 | 0 |
| F. C. Tokyo | 2010 | 0 | 0 | 2 | 0 | 1 | 0 | - | - | 3 | 0 |
| F. C. Tokyo | 2011 | 31 | 5 | 4 | 0 | - | - | - | - | 35 | 5 |
| F. C. Tokyo | 2012 | 18 | 3 | 1 | 0 | 2 | 0 | 3 | 0 | 24 | 3 |
| F. C. Tokyo | 2013 | 2 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | - | - | 5 | 0 |
| F. C. Tokyo | Total | 61 | 8 | 8 | 0 | 12 | 0 | 3 | 0 | 84 | 8 |
| CE Sabadell FC | 2013–14 | 27 | 4 | 1 | 0 | - | - | - | - | 28 | 4 |
| CE Sabadell FC | Total | 27 | 4 | 1 | 0 | - | - | - | - | 28 | 4 |
¹Inclou la Copa del Emperador i la Copa del Rei.
²Inclou la Copa J. League.
$^3$Inclou la Lliga de Campions de la AFC.

## Referències

* ↑ «El Sabadell ficha al japonés Sotan Tanabe». Sport, 27-06-2013. [Consulta: 29 juny 2013].
* ↑ «Stats Centre: Sotan Tanabe Facts» (en anglès). Guardian. Arxivat de l'original el 2012-09-28. [Consulta: 29 juny 2013].
* ↑ «Plantilla del Primer equip del CE Sabadell». web. CE Sabadell. Arxivat de l'original el 9 d'agost 2015. [Consulta: 22 agost 2014].
# Robert Krieps

Robert Krieps (Dalheim, 15 d'octubre de 1922 - 1 d'agost de 1990) fou un polític i jurista luxemburguès.
Va ser President del Partit Socialista dels Treballadors des de 1980 fins a 1985, a més a més de servir als gabinets Thorn-Vouel-Berg presidit per Gaston Thorn i Santer-Poos I presidit per Jacques Santer. En els que va tenir el càrrec de Ministre de Justícia durant dos mandats i el de Ministre de Medi Ambient.

## Referències

* ↑ Thewes, 2011, p. 184-205 i 206.

## Bibliografia

* Thewes, Guy. «Les gouvernements du Grand-Duché de Luxembourg depuis 1848. Èdition 2011» (PDF) (en francès). Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 13 desembre 2015].
# William Berwald

William Berwald (Schwerin, 26 de desembre de 1864 - Loma Linda, 8 de maig de 1948) William Henry Berwald va ser un compositor i director d'orquestra nord-americà d'origen alemany. Va publicar unes 400 composicions i va guanyar nombrosos premis, com ara la "Manuscript Music Society" el 1901, la medalla d'or Clemson el 1913, el premi "Prosser Etude" el 1915 i el premi "Estey Organ Prize" el 1928. Entre les seves obres hi ha peces pedagògiques per a piano.

## Biografia

Berwald va estudiar contrapunt amb Josef Rheinberger. Va treballar com a professor a Stuttgart abans d'emigrar als Estats Units. Va ensenyar a la Universitat de Syracuse durant 52 anys i els seus treballs es conserven als arxius de l'escola. De 1922 a 1925 va ser director de l'Orquestra Simfònica de Siracusa. Entre els seus alumnes notables van ser Halsey Stevens i Paul Cooper.

## Referències

* ↑ "Music Composer Dies". Press & Sun-Bulletin. Syracuse. AP. May 10, 1948. p. 14. Retrieved November 27, 2020 – via Newspapers.com.
* ↑ The National Cyclopaedia of American Biography. Vol. VI. James T. White & Company. 1896. p. 133. Retrieved November 27, 2020 – via Google Books.
# La meravellosa medicina d'en Jordi

La meravellosa medicina d'en Jordi (títol original en anglès: 'George's marvellous medicine') és un llibre infantil escrit per l'autor britànic Roald Dahl i il·lustrat per Quentin Blake. El llibre va ser publicat per primera vegada en 1981.

## Argument

En Jordi és un nen que viu en una granja amb la seva mare, el seu pare i la seva àvia, que va haver d'anar a viure a la casa d'en Jordi, ja que l'avi va morir i ella va emmalaltir. En Jordi està fart de l'egoisme de la seva àvia, del seu continu mal humor i de la seva actitud cap a ell, sobretot després d'espantar-se pels seus foscos secrets i bromes pesades que ella li feia. El Jordi pretén acabar amb l'àvia o guarir-li els mals o el que sigui amb una medicina molt especial. Crea la medicina en barrejar molts productes perillosos que troba per tota la casa juntament amb píndoles per a animals. Els cou en una enorme olla mentre canta una cançó que no sap d'on surt i li dona una cullerada a la seva àvia, fet que la fa créixer fins que el seu cap trenca el sostre de la casa i es queda embussada en ella.
En Jordi dona a provar la medicina a una gallina marró, que en prendre-la augmenta de mida. Poc després, els pares d'en Jordi, la senyora i el senyor Locatis tornen a casa i es queden impressionats davant del que veuen. El senyor Locatis s'entusiasma en veure la gallina gegant i diu que sempre ha volgut criar animals gegants per obtenir menjar gegant. Junts, en Jordi (una mica) i el seu pare gaudeixen en donar de provar la medicina a la majoria dels animals de la granja (porcs, vaques, ovelles, el poni del Jordi i a Ànima, la cabra), la qual cosa els converteix en animals gegants. No obstant això, la senyora Locatis comença a preocupar-se per l'àvia i finalment una grua ha de treure-la de la casa. Un cop fora de la casa, l'àvia comença a galopar a lloms del poni gegant per tota la granja. Aquesta mateixa nit, l'àvia, en ser més alta que la casa, ha de dormir al graner.
L'endemà, el senyor Locatis decideix que han de fabricar més medicina per vendre-la a altres granges i d'aquesta manera acabar amb la gana al món. Per desgràcia, en Jordi no pot recordar els ingredients exactes que havia usat el dia anterior. Després de diversos intents fallits (que van tenir com a resultat una poció que feia créixer les potes d'un pollastre, una que feia créixer el coll d'un pollastre, i una que encongia els pollastres), l'àvia s'apropa a la família i els exigeix la seva tassa de te. Llavors, s'adona que en Jordi està sostenint una tassa amb medicina, i pensa que es tracta del te. Li lleva a Jordi la tassa, la hi pren, i com a resultat s'encongeix fins a desaparèixer. La senyora Locatis està desolada al principi, però de seguida està d'acord amb el seu marit que, en absència de l'àvia, una molèstia desapareix de les seves vides. És llavors quan en Jordi s'adona que durant "uns breus moments havia tocat amb les puntes dels dits la vora d'un món màgic".

## Referències

* ↑ «La meravellosa medicina d'en Jordi». Grup62. [Consulta: 13 setembre 2016].
# Fase de Classificació de la Copa del Món de Rugbi 1991

A la Copa del món de Rugbi de 1991, per primera es va usar un sistema de classificació per determinar els equips que competirien a la fase final del torneig, oblidant el sistema d'invitació de 4 anys. Això va fer augmentar el nombre de participants fins a trenta-tres països. Concretament, els vuit quart-finalistes de 1987 es van classificar automàticament, mentre que vint països restants van haver de jugar una fase prèvia de classificació per assolir una de les vuit places restants.

## Equips Classificats

| Africa Zimbàbue (Africa 1) Europa Anglaterra (classificació directa) França (classificació directa) Irlanda (classificació directa) Itàlia (Europa 1) Romania (Europa 2) Escòcia (classificació directa) Gal·les (classificació directa) | Amèrica Argentina (Amèrica 2) Canadà (Amèrica 1) Estats Units (Amèrica 3) Oceania and Àsia Austràlia (classificació directa) Fiji (classificació directa)  Japó (Oceania/Àsia 2) Nova Zelanda (classificació directa) Samoa (Oceania/Àsia 1) |

## Classificació directa

Tant els amfitrions, com els equips que havien arribat als quarts de final de l'edició de 1987 obtenien la classificació directa.
* Anglaterra (Quart-finalista i amfitrió)
* Fiji (Quart-finalista)
* Irlanda (Quart-finalista i amfitrió)
* Escòcia (Quart-finalista i amfitrió)
* Austràlia (Semifinalista)
* Gal·les (Semifinalista i amfitrió)
* França (Finalista i amfitrió)
* Nova Zelanda (Campió)

## Classificació regional

La resta d'equips van haver d'aconseguir la plaça mitjançant un torneig previ diferenciat a quatre zones diferents, les quals tenien un nombre de places assignat:
* Àfrica tenia 1 plaça
* Europa tenia 2 places
* Àsia i Oceania tenien 2 places
* Amèrica tenia 3 places

### Africa

* Zimbàbue (Africa 1)

### Europa

* Itàlia (Europa 1)
* Romania (Europa 2)

### Àsia i Oceania

* Samoa (Àsia/Oceania 1)
* Japó (Àsia/Oceania 2)

### Amèrica

* Canadà (Amèrica 1)
* Argentina (Amèrica 2)
* Estats Units (Amèrica 3)

## Referències

* ↑ Butler, Eddie «Rugby World Cup: How 1987 changed the face of rugby union» (en anglès). The Guardian, 03-09-2011 [Consulta: 30 juliol 2015].
* ↑ Barclay, Simon. Rugby World Cup 1987 - 2011 Complete Results & Statistics (en anglès). Lulu.com, 2011. ISBN 9781447899563 [Consulta: 30 juliol 2015].
* ↑ Robertson, Ian. The Official Book of the Rugby World Cup 1991 (en anglès). Random House Australia, 1991. ISBN 9780091826499 [Consulta: 31 juliol 2015].

## Enllaços externs

* Rugbyworldcup.com
# Ho-Oh

Ho-Oh és una de les espècies que apareixen a la franquícia Pokémon, una sèrie de videojocs, anime, mangues, llibres, cartes col·leccionables i altres mitjans que va ser inventada per Satoshi Tajiri i ha generat milers de milions de dòlars en beneficis per a Nintendo i Game Freak. És de tipus foc i volador.
Segons GamesRadar+, el disseny d'aquest Pokémon es basa en el fenghuang de la mitologia xinesa.

## Referències

* ↑ «Pokémon Franchise Approaches 150 Million Games Sold» (en anglès). PR Newswire. Nintendo, 04-10-2005 [Consulta: 21 setembre 2020].
* ↑ Sullivan, L. «17 Pokemon based on real-world mythology» (en anglès). GamesRadar+, 4 febrer 2014. [Consulta: 9 setembre 2021].

## Enllaços externs

* Ho-Oh a Bulbapedia (anglès)
Espècies de Pokémon :
# Seda (ciutat)

Seda ( escoltar (?·pàg.)) és una ciutat del districte municipal de Mažeikiai en el comtat de Telšiai (Lituània). Està situada a uns 24 km al sud-oest de la ciutat de Mažeikiai, a prop del riu Varduva.

## Història

Segons el lingüista Kazimieras Buga, el nom de Seda es deriva del nom del proper llac Seda també conegut com a Sedula. Va ser esmentada per primera vegada en fonts escrites del segle xiii. La ciutat de Seda va ser establerta el 1500 i el 1508 es va fundar la parròquia. Va patir greus pèrdues durant la Segona Guerra del Nord (1655-1660), però es va recuperar al segle xviii. El 1770, Vaclovas Bartoškevičius i la seva esposa Elzbieta Juškaitėthe van patrocinar la construcció de l'Església catòlica de l'Assumpció. El poeta i bisbe Antanas Baranauskas va treballar en la ciutat el 1855, la plaça principal de la ciutat i un monument de l'any 2000 està dedicat al seu honor. Durant la Segona Guerra Mundial va tenir lloc una batalla entre el Destacament de Defensa Nacional Lituà i l'Exèrcit Roig, a la seva commemoració del 50è aniversari es va erigir un monument als soldats caiguts a la vora de l'església de l'Assumpció.
L'escut d'armes de la ciutat va ser aprovat per decret del President de Lituània el 16 de juliol de 2004.
Viccionari
# Rudolf Kjellén

Rudolf Kjellén (1864-1922) Nascut a Suècia, a l'illa de Torsö, al bell mig del llac Voenern. Estudiarà a la Universitat d'Uppsala on serà diplomat en ciències polítiques i més endavant, a banda d'ensenyar ciències polítiques esdevindrà professor de Geografia.
R.Kjellen inventa el terme Geopolitik. Per ell, era una de les 5 branques de la ciència. El que farà és aprofundir en les idees de Ratzel. Kjellen diu que l'Estat és un ésser viu i es compon dels que hi viuen i del territori físic. El govern és el cervell, l'imperi és el cos i el poble els òrgans: una visió organicista. Està en contra de les migracions perquè diu que seria com talar-se el cordó umbilical. Aquest també pretenia fer una ciència empírica que servís per als estats i escriurà unes lleis pel desenvolupament territorial dels estats. Així doncs, el seu gran mèrit és que estira tot això i ho porta a una situació geopolítica real. Kjellen creia que Alemanya tenia unes virtuts racials, socials i militars com cap altra nació i que havien de ser els militars els que empenyessin aquestes virtuts cap a l'èxit. D'aquí sorgeix la seva noció de biopolítica, que ell conceptualitza per primer cop, però que és de tota manera diferent de la de Michel Foucault.
Defineix l'espai vital d'Alemanya: des del Bàltic a Suïssa i de Suïssa al Bòsfor. Es basa en la Mitteleuropa, que és la unió de les dues conques del Rin i del Danubi. Un cop s'aconsegueixi això, cal crear l'imperi i expandir-lo de manera natural cap a l'Orient mitjà i l'Àfrica.
Les seves idees tindran un gran impacte a Alemanya. En aquell moment Europa està vivint unes quantes crisis quan, el 1918, un filòsof anomenat O.Spengler publica "El declivi d'Occident", on parla de la lluita de classes i de la burgesia i el missatge que vol fer arribar és que la comoditat porta a ser una cultura sense afany. Aquest proposa un retorn a la lluita, a les virtuts racials, les guerres, etc. Exactament el que sí que té el poble alemany. És per això que el poble alemany accepta aquest pensament i se’l fa seu. No obstant això, perdrà la Guerra: perdrà diners, territori (tractat de Versalles: Alsàcia i Lorena cap a França), creació de Polònia i Txecoslovàquia, etc. En definitiva, passarà just el contrari del que preveia Kjellen: una humiliació.

## Referències

* ↑ «Rudolf Kjellén». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Kjellen, Rudolf. Stormakterna : konturer kring samtidens storpolitik volume pt. 2.. [Place of publication not identified]: Nabu Press, 2010. ISBN 1-172-62803-3.
* ↑ Lagergren, Fredrika «Den mångsidige statsvetaren : Rudolf Kjellén och den biopolitiska teorin = The versatile scientist : Rudolf Kjellén and the theory of biopolitics». Forskarbiografin, 1998, pàg. S. 109–122.
* ↑ Eder, Klaus; Spohn, Willfried. Collective Memory and European Identity: The Effects of Integration and Enlargement (en anglès). Ashgate, 2005. ISBN 978-0-7546-4401-9.
* ↑ Spengler, Oswald. The decline of the West. Nova York: Oxford University Press, 1991. ISBN 0-19-506751-7.
* ↑ Blakemore, Erin. «Germany's World War I Debt Was So Crushing It Took 92 Years to Pay Off» (en anglès). [Consulta: 25 desembre 2021].
# İnadına Aşk

İnadına Aşk (en castellà: En el amor) és una sèrie de televisió turca emesa en Fox. La ficció, protagonitzada per Can Yaman i Açelya Topaloğlu, es va emetre entre el 2 de juliol de 2015 i el 3 de febrer de 2016. L'argument transcorre en l'empresa Arass Technology, situada a Istanbul, on es produeix un romanç entre els protagonistes.

## Trama

Defne (Açelya Topaloğlu), una jove que acaba de graduar-se a la universitat, té constants enfrontaments amb el seu germà Çınar (Eren Vurdem) per la seva gelosia. Després de finalitzar els seus estudis, comença a treballar com a enginyera informàtica en l'empresa Arass Technology i el seu germà li demana que vagi al pàrquing a canviar-se de roba perquè ningú la vegi, ja que considera que va massa provocativa. Allà coneix a un jove atractiu anomenat Yalın (Can Yaman), que se'n riu d'ella i fa que arribi tard al seu primer dia de feina. Malgrat això, Yalın oculta que, en realitat, és el CEO d'Arass Technology.
Com Defne arriba tard en el seu primer dia de treball, li demana al seu supervisor una segona oportunitat, arribant a un acord per seguir treballant en la companyia si troba el problema en el codi de l'ordinador en un dia. Defne resol el problema i demostra que és la millor candidata per a aquest lloc. A pesar d'això, descobreix la veritable identitat de Yalın i, després de sentir-se enganyada, renuncia a la seva ocupació. Per això, Yalın se sent culpable i segueix a Defne fins al pàrquing per disculpar-se, on el germà de Defne apareix i pega a Yalın.
En definitiva, la història es complica quan Defne comença a treballar en Arass Technology i el seu germà s'enamora de la germana menor de Yalın, Yeşim (Nilay Duru). A més, malgrat el mal començament i dels problemes que els envolten, sorgirà una història d'amor entre Yalın i Defne.

## Repartiment

* Açelya Topaloğlu com Defne Barutçu
* Can Yaman com Yalın Aras
* Nilay Duru com Yeşim Aras
* Eren Vurdem com Çınar Barutçu
* Cevahir Turan Ezgi Aksoy
* Cem Belevi com Deniz Aras
* Yeşim Dalgıçer com Leyla Aksoy
* Taner Rumeli com Toprak Barutçu
* İlay Erkök com Damla Başar
* Tibet Dursun com İdris Doruk Barutçu
* Bilge Şen com Pembe Barutçu
* Selim Gürata com Süreyya Aras
* Elvin Levinler com Nehir Aras
* Mehti Aras Aydın com Polat Barutçu
* Büşra Çam com Habibe Satırcı
* Mesut Yılmaz com Adem (İblis)
* Gizem Totur com Songül
* Funda Eskioğlu com Meftune
* Ahenk Demir com Sedef Akıncı
* Eylül Su Sapan com Aslı Vardar

## Temporades

| Temporada | Temporada | Episodis | Rang d'episodis | Emissió original | Emissió original |
| Temporada | Temporada | Episodis | Rang d'episodis | Inici | Final |
| | 1 | 32 | 1 - 32 | 2 de juliol de 2015 | 3 de febrer de 2016 |

## Referències

* ↑ «Love Out-Of-Spite (Inadina Ask)». Turkish Drama. [Consulta: 22 novembre 2019].
* ↑ İnadına Aşk
* ↑ Amor Obstinado (İnadına Aşk)
# Iàsseni (Bélgorod)

* Per a altres significats, vegeu «Iàsseni».
Iàsseni - Ясены (rus) - és un poble de l'óblast de Bélgorod, a Rússia. El 2010 tenia 282 habitants. Pertany al districte (raion) de Rovenkí.

## Referències

* ↑ Ломакин А. В. Село Ладомировка Белгородской области Arxivat 2014-02-03 a Wayback Machine.
* ↑ «Проект «От чистоты речушек малых до чистоты души большой»». Arxivat de l'original el 2014-02-02. [Consulta: 25 gener 2014].
# Senyoria de Montfort de Bretanya

La baronia de Gaël-Montfort-Brécilien fou una jurisdicció feudal de França formada inicialment per 40 parròquies però per successius desmembraments de Montfort, de Montauban-de-Bretagne, de Mauron, i de Lohéac, va quedar reduïda a 12 parròquies: Gaël Concoret, Mauron, Saint-Léry, Saint-Jouan-de-l'Isle, Néant, Paimpont, Illifaut, Saint-Méen, Trémorel i Loscouët. Al segle xi pertanyia als Gaël que van agafar el nom de Montfort al final del segle xi.

## Llista de senyors de Montfort

* 1040-1099: Raül I de Gaël, senyor de Gaël i de Montfort
* 1099-1143: Raül II de Gaël-Montfort, fill
* 1143-1157: Guillem I de Gaël-Montfort, fill
* 1157-1162: Raül III de Montfort, fill
* 1162-1181: Jofré I de Montfort, germà
* 1181-1233: Raül IV de Montfort, senyor de Gaël, fill
* 1181-1235: Guillem II de Montfort, germà
* 1235-1279: Mafalda, senyora de Montfort, filla
* 1233-1238: Jofré II de Montfort senyor de Gaël, fill de Raül IV
* 1238-1270: Eudó de Montfort senyor de Gaël, fill de Raül IV
* 1270-1299: Raül V de Montfort senyor de Gaël i de Montfort el 1279, fill d'Eudó de Montfort
* 1299-1314: Raül VI de Montfort, fill
* 1314-1329: Jofré III de Montfort, germà
* 1329-1347: Raül VII de Montfort, fill
* 1347-1394: Raül VIII de Montfort, fill
* 1394-1419: Raül IX de Montfort, fill
* Joan de Montfort el seu fill, que va agafar el nom de Guiu XIII de Laval després del seu matrimoni a Vitré el 22 de gener de 1404 amb Anna de Laval única hereva de les baronies de Laval i Vitré. D'acord amb una de les clàusules del contracte de matrimoni va agafar el nom i les armes dels Laval. Per aquesta unió la senyoria de Montfort fou incorporada al patrimoni dels Laval.

## Notes

* ↑ un dels barons que van derrotar prop de Carhaix, l'exèrcit que Ricard d'Anglaterra havia enviat a assolar Bretanya. En revenja el rei va fer ocupar Montfort per una guarnició però Alan de Dinan es va apoderar del castell i el va cremar el 1198. Després d'aquesta destrucció els senyors de Montfort van establir la seva residència al castell de Boutavent, a Iffendic.
* ↑ Va acompanyar a Felip III de França en l'expedició al territori de la corona catalana el 1274, i a Felip IV de França a la guerra de Flandes, el 1303. Va morir el 1314 i fou enterrat a l'església de Saint-Jacques-de-Montfort.
* ↑ Raül VII fou mort a la batalla de la Roche-Derrien, el 1347; Guiu, el seu oncle, fou bisbe de Saint-Brieuc de 1335 a 1359, i va reconstruir part de la catedral

## Enllaços externs

Oficina de turisme del País de Montfort en Brocéliande lloc de la comuna de Montfort-Sur-Meu lloc de l'ecomuseu del país de Montfort Arxivat 2010-01-16 a Wayback Machine.

## Referències

* Revue de Bretagne et de Vendée, Marzeau, 1863, pàg. 420.
# Selecció de futbol de Bretanya

La Selecció de futbol de Bretanya és l'equip de futbol professional de Bretanya. És administrat per l'Associació de Futbol Bretagne (BFA). No està afiliada a la FIFA ni a la UEFA, però es caracteritza per ser una de les sis nacions celtes i també se l'ha anomenat com a petita Bretanya, a diferència de la Gran Bretanya.
Els seus partits es duen a terme sota la tutela de la Federació Francesa de Futbol i el Reglament de la FIFA (III.8.3, p. 59). El futbol amateur a la Bretanya és administrat tant per la Ligue de Bretagne i la Ligue Atlantique, que són AF regional dins de la Federació Francesa de Futbol.