# Brugmansia

Brugmansia és un gènere de plantes solanàcies amb 7 espècies. Tenen les flors grosses i flairoses, per això reben el nom comú de trompetes dels àngels. Són arbusts o arbres que fan de 3 a 11 m d'alt amb flors pèndules.

## Distribució i hàbitat

Brugmansia són plantes natives de les regions tropicals d'Amèrica del Sud. Com a plantes ornamentals es cultiven a tot el món i s'han naturalitzat a altres zones tropicals.

## Ecologia

La majoria d'espècies de Brugmansia tenen flors flairoses al vespre i atrauen arnes pol·linitzadores. L'espècie Brugmansia sanguinea que no té flors flairoses és pol·linitzada per un colibrí.

## Taxonomia

* Brugmansia arborea (L.) Sweet (Andes - Equador al nord de Xile)
* Brugmansia aurea Lagerh. (Andes - Veneçuela a Equador)
* Brugmansia insignis (Barb.Rodr.) Lockwood ex R.E. R.E.Schult.
* Brugmansia sanguinea (Ruiz i Pav.) D.Don (Andes - Colòmbia a nord de Xile)
* Brugmansia suaveolens (Willd.) Sweet (Sud-est de Brasil)
* Brugmansia versicolor Lagerh. (Equador)
* Brugmansia vulcanicola (A.S.Barclay) R.E.Schult..

## Usos

Brugmansia actualment es fa servir com plantes ornamentals.
Importants alcaloides que es fan servir en medicina com l'escopolamina, hiosciamina, i atropina, es troben en Brugmansia i altres solanàcies emparentades.
També s'havia utilitzat tradicionalment les Brugmansia en moltes cultures ameríndies com a medicina i per usos rituals com hal·lucinògena i per l'endevinació.

## Toxicitat

Totes les parts de les plantes Brugmansia són verinoses, són especialment perilloses les llavors i les fulles.

## Referències

* ↑ «Genus: Brugmansia Pers.». Germplasm Resources Information Network. United States Department of Agriculture, 01-09-2009. Arxivat de l'original el 2000-10-29. [Consulta: 25 setembre 2010].
* 1 2 3 Preissel, Ulrike; Hans-Georg Preissel. Brugmansia and Datura: Angel's Trumpets and Thorn Apples. Buffalo, New York: Firefly Books, 2002, p. 106–129. ISBN 1-55209-598-3.
* ↑ Newmark, William Dubois. Conserving biodiversity in East African forests: a study of the Eastern Arc Mountains. Springer, 2002, p. 107. ISBN 978-3-540-42429-1.
* ↑ D'Arcy, William G. Solanaceae Biology and Systematics. Columbia University Press, 1986, p. 24. ISBN 978-0-231-05780-6.
* ↑ Kurniati, Helen. «Ecology, Distribution and Bio-acoustic of Amphibians in Degraded Habitat», 01-11-2010. Arxivat de l'original el 26 d'abril 2012. [Consulta: 5 desembre 2011].
* ↑ Haridasan, K.; R. Raghavendra Roa. Forest Flora of Meghalaya Vol. II. Bishen Singh Mahendra Pal Singh, 1985, p. 646. ISBN B00116W0BO.
* ↑ Barwick, Margaret. Tropical and Subtropical Trees: An Encyclopedia. Timber Press, 2004. ISBN 978-0-88192-661-3.
* ↑ Schultes, Richard Evans. Ethnobotany and History of Brugmansia.
* ↑ De Feo, Vincenzo «The ritual use of Brugmansia species in traditional Andean medicine in Northern Peru». Economic Botany, 58 (Supplement 1), 2004, pàg. S221-S229. Arxivat de l'original el 31 de març 2020. DOI: 10.1663/0013-0001(2004)58[S221:TRUOBS]2.0.CO;2 [Consulta: 31 desembre 2011]. Arxivat 31 de març 2020 a Wayback Machine.
* ↑ Duke, James A. Amazonian ethnobotanical dictionary, 1994, p. 33. ISBN 978-0-8493-3664-5.
* 1 2 Pratt, Christina. An Encyclopedia of Shamanism Volume 1. The Rosen Publishing Group, 2007, p. 68–70. ISBN 978-1-4042-1140-7.
* ↑ Fuller, Thomas C. Poisonous plants of California. University of California Press, 1988, p. 233–235. ISBN 978-0-520-05569-8.
* ↑ Biology digest. Plexus Pub., 1991, p. 18.

## Bibliografia

* Hay, Holguin and Gottschalk (2012). Huanduj: The Genus Brugmansia English text, lots of diagrams and illustrations. ISBN 978-18-424-6477-9
* Gottschalk, Monika (2000). Engelstrompeten (German with English translation booklet). BLV Verlagsgesellschaft mbH. ISBN 978-3-405-15760-9
* Geit, Lars and Birgitta. Änglatrumpeter och spikklubbor Norwegian text but photo rich. Small coffee-table book. ISBN 978-91-534-2511-3

## Enllaços externs

* ICRA plant registration for Brugmansia
* Brugmansia discussion hobbyist group
* Brugmansia Vault – Erowid