OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Timagènides

Timagènides (en llatí Timagenidas o Timagenides, en grec antic Τιμαγενίδας, Τιμαγενίδης) fou un polític tebà, fill d'Herpis, favorable als perses quan Xerxes I de Pèrsia va envair Grècia l'any 480 aC.
Abans de la batalla de Platea va advertir als perses de Mardoni que calia ocupar els passos de Citeró per interceptar els reforços que podia enviar l'enemic. Mardoni va seguir el consell i així els perses van poder tallar un comboi de provisions format per 500 bèsties de càrrega.
Després de la victòria a Platea els grecs van avançar cap a Tebes i van demanar l'entrega dels principals traïdors, entre els quals Timagènides. Els tebans en principi van refusar, tot i els saquejos que el seu país patia, però finalment van accedir a petició del mateix Timagènides. Els afectats esperaven ser jutjats però Pausànies els va enviar a Corint on van ser executats immediatament sense cap judici, segons diu Heròdot.

## Referències

* ↑ Timagenidas or Timagenides a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. III Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 1132
# CMM

CMM té els següents significats:
* Club Marítim de Maó, club nàutic amb seu a Maó (Menorca)
* Comanador de l'Orde del Mèrit Militar, membre de l'Orde del Mèrit Militar del Canadà
* Cançoner de Medinaceli (del seu nom en castellà Cancionero Musical de Medinaceli), manuscrit recopilatori de música del Renaixement, conservat a la Casa de Medinaceli
* Corpus mensurabilis musicae, publicació de música medieval i renaixentista
* Màquina de mesura per coordenades (del seu nom en anglès Coordinate-Measuring Machine), màquina que digitalitza les mesures d'un objecte
* Capability Maturity Model, model per al desenvolupament de programari
* Color management module, algoritme que permet a un programa informàtic la gestió digital del color
* Cmm, llenguatge de programació del compilador Haskell de Glasgow
* cmm també és el codi ISO 639-3 del michigamea, llengua sioux parlada als Estats Units
# Atrides

Atrides (en grec antic Άτρείδαι) era un patronímic derivat d'Atreu, que designava els seus fills i descendents. L'atrida més important és Agamèmnon, i sovint el patronímic s'usava en singular, però també s'utilitza en plural per designar els dos germans, Agamèmnon i Menelau.
Atreu, pelòpida, i Aèrope van tenir Anaxíbia, Agamèmnon i Menelau. Dels matrimonis d'aquests amb Estrofi, Clitemnestra i Hèlena, respectivament, naixeran Pílades, Ifigenia, Electra, Orestes i Crisòtemis; i Hermíone. De la unió de Crisòtemis i Orestes, cosins germans, naixerà Tisamen. També comparteixen parentiu amb Egist, qui va néixer de la unió incestuosa del pelòpida Tiestes, germà d'Atreu, amb la seva filla Pelopea.

## Referències

* ↑ Grimal, Pierre. Diccionari de mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions de 1984, 2008, p. 65. ISBN 9788496061972.
# Amir Abrashi

Amir Malush Abrashi (nascut el 27 març 1990) és un futbolista professional albanès que juga com a migcampista pel club alemany SC Freiburg i la selecció de futbol d'Albània.

## Palmarès
### Club

    A 20 juny 2016
| Club | Temporada | Lliga | Lliga | Lliga | Copa | Copa | Continental | Continental | Total | Total |
| Club | Temporada | Divisió | Aplicacions | Gols | Aplicacions | Gols | Aplicacions | Gols | Aplicacions | Gols |
| Winterthur II | 2006–07 | 1. Liga Classic | 14 | 2 | — | — | — | — | 14 | 2 |
| Winterthur II | 2007–08 | 1. Liga Classic | 16 | 2 | — | — | — | — | 16 | 2 |
| Winterthur II | Total | Total | 30 | 4 | — | — | — | — | 30 | 4 |
| Winterthur | 2007–08 | Swiss Super League | 3 | 0 | 0 | 0 | — | — | 3 | 0 |
| Winterthur | 2008–09 | Swiss Super League | 24 | 1 | 0 | 0 | — | — | 24 | 1 |
| Winterthur | 2009–10 | Swiss Super League | 28 | 3 | 3 | 1 | — | — | 31 | 4 |
| Winterthur | Total | Total | 55 | 4 | 3 | 1 | — | — | 58 | 5 |
| Grasshopper | 2010–11 | Swiss Super League | 27 | 1 | 4 | 3 | 2 | 0 | 33 | 4 |
| Grasshopper | 2011–12 | Swiss Super League | 15 | 0 | 1 | 0 | — | — | 16 | 0 |
| Grasshopper | 2012–13 | Swiss Super League | 27 | 3 | 6 | 0 | — | — | 33 | 3 |
| Grasshopper | 2013–14 | Swiss Super League | 32 | 0 | 4 | 1 | 4 | 0 | 40 | 1 |
| Grasshopper | 2014–15 | Swiss Super League | 26 | 2 | 3 | 0 | 4 | 1 | 33 | 3 |
| Grasshopper | Total | Total | 127 | 6 | 18 | 4 | 10 | 1 | 155 | 11 |
| Freiburg | 2015–16 | 2. Bundesliga | 33 | 3 | 1 | 0 | — | — | 34 | 3 |
| Freiburg | 2016–17 | Bundesliga | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Freiburg | Total | Total | 33 | 3 | 1 | 0 | — | — | 34 | 3 |
| Total carrera | Total carrera | Total carrera | 245 | 17 | 22 | 5 | 10 | 1 | 277 | 23 |
* ↑ Totes les aparicions a UEFA Europa League
* ↑ Dos aparicions en Lliga de Campions de la UEFA, dos aparicions en UEFA Europa League
* ↑ Dos aparicions i un gol en la Lliga de Campions de la UEFA, dos aparicions en UEFA Europa League

### Internacional

    A 20 juny 2016
Selecció de futbol d'Albània :
| Any | Aplicacions | Gols |
| 2013 | 4 | 0 |
| 2014 | 8 | 0 |
| 2015 | 4 | 0 |
| 2016 | 5 | 0 |
| Total | 21 | 0 |

## Honors
### Club
#### Grasshopper

* Swiss Cup: 2012–13
* Swiss Super League: Subcampions el 2012–13, 2013–14

#### SC Freiburg

* 2. Bundesliga: 2015–16

## Referències

* 1 2 3 «Albania - A. Abrashi - Profile with news, career statistics and history». Soccerway, 20-06-2016 [Consulta: 20 juny 2016].
* ↑ «Football : Amir Abrashi». Football Database, 20-06-2016 [Consulta: 20 juny 2016].
* ↑ Strack-Zimmermann, Benjamin «Amir Abrashi». National Football Teams [Consulta: 15 juny 2016].
* ↑ «Amir Abrashi - national football team player». EU-football.info [Consulta: 20 juny 2016].

## Enllaços externs

* football.ch profile
* Amir Abrashi, Fitxa a Soccerway
# Teodor d'Heraclea

Teodor d'Heraclea (en llatí Theodorus, en grec antic Θεόδωρος) va ser un dirigent dels arrians sota Constantí I el Gran i Constanci Clor.
Era nadiu d'Heraclea, l'antiga Perint, a la Propòntida, i bisbe d'aquesta seu. Ja de prevere va advocar per les tesis arrianes i va arribar al bisbat amb el suport dels arrians, segons Sant Atanasi d'Alexandria.
Teodoret diu que va ser un dels que va convèncer a Constantí per convocar un concili a Cesarea de Palestina. Després probablement va assistir al concili de Tir l'any 336 perquè va ser un dels delegats que el concili va enviar a Egipte per investigar els càrrecs contra Atanasi]. També va ser un dels que va proposar elevar a Macedoni a la seu de Constantinoble.
L'any 342 va ser enviat com a delegat a l'emperador Constant per portar-li la confessió d'Antioquia. El 343 formava part del grup de bisbes orientals que es va retirar del concili de Sardica i va formar un concili rival a Filipòpolis i el concili de Sardica el va condemnar i deposar, juntament amb altres. Tot i així va conservar el seu bisbat, ja que el concili no tenia mitjans per imposar les seves resolucions. L'any 351 era al concili de Sírmium quan Focí (Photinus) va ser deposat.
Sembla que va morir cap a l'any 355 o potser el 358.
Segons Teodoret va escriure una exposició sobre els Evangelis titulada Τῶν θείων εὐαγγελίων ἑρμηνεία, Expositio Sanctorum Evangeliorum. Jeroni d'Estridó li atribueix uns Commentarii in Matthaeum et in Joannem et in Apostolum et in Psalterium. Corderius, a la seva Expositio Patrum Graecorum in Psalmos, esmenta una obra atribuïda a Teodor (Θεοδώρου ἐπισκόπου Ἡρακλείας Θρᾴκης ἑρμηνεία εἰς τοὺς ψαλμούς, Theodorusi Episcopi Heracleotae Expositio in Psalmos) però la seva autoria és dubtosa.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Theodorus». A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. [Consulta: 2 febrer 2022].
# Marca de partició

La marca de partició és un excés de material en una peça forjada, colada o injectada en un motlle. Normalment cal eliminar-la. L'origen de la marca de partició és la fuita de material (metall o plàstic fos) en la línia de partició del motlle o, en el cas de forja, de la línia de partició de les matrius.
Un disseny correcte i una fabricació acurada de motlles i matrius en les superfícies de partició permet reduir o eliminar el problema indicat.
Les marques de partició s'eliminen o redueixen amb eines de tall o per abrasió amb moles. En sèries grans pot usar-se algun sistema d'abrasió en massa, desbarbant un gran nombre de peces a la vegada. En casos especials pot usar-se un robot per a eliminar les marques indesitjables.

## Marca d'injecció

Les peces fabricades per injecció de plàstics en motlles tenen una marca de partició, generalment poc perceptible. Es tracta d'una marca inevitable que sovint pot acceptar-se malgrat consideracions estètiques menors. En algunes peces (per exemple: peces usades per a segellar i obtenir un tancament estanc) les marques d'injecció no són admissibles i cal eliminar-les, o redissenyar el motlle.

## Referències

* ↑ Lesley Cresswell; Lambert. Product design: resistant materials technology. Heinemann, 23 gener 2004, p. 30–. ISBN 9780435757694 [Consulta: 16 abril 2011].
* ↑ Robots per a desbarbar marques de partició.(anglès)
* ↑ Charles A. Harper. Modern plastics handbook. McGraw-Hill Professional, 2000, p. 6–. ISBN 9780070267145 [Consulta: 16 abril 2011].
* ↑ Hans Gastrow; Peter Unger. Gastrow injection molds: 130 proven designs. Hanser Verlag, 15 juny 2006, p. 11–. ISBN 9781569904022 [Consulta: 16 abril 2011].
* ↑ Michael L. Berins. SPI plastics engineering handbook of the Society of the Plastics Industry, Inc. Springer, 1991, p. 305–. ISBN 9780412991813 [Consulta: 16 abril 2011].
# Tir amb arc als Jocs Olímpics d'estiu de 1920 - Ocell fix gran per equips

Tir amb arc als Jocs Olímpics d'estiu de 1920 :
| Ocell fix gran | homes |
| Ocell fix petit | homes |
| Ocell mòbil, 50 metres | homes |
| Ocell mòbil, 33 metres | homes |
| Ocell mòbil, 28 metres | homes |
| Ocell fix gran per equips | homes |
| Ocell fix petit per equips | homes |
| Ocell mòbil, 50 metres per equips | homes |
| Ocell mòbil, 33 metres per equips | homes |
| Ocell mòbil, 28 metres per equips | homes |
| < 1908 1972> |||||
La competició d'ocell fix gran per equips va ser una de les 10 proves de tir amb arc que es van disputar als Jocs Olímpics d'Anvers de 1920. Aquesta, com la resta de proves d'aquest esport, sols estava oberta a la participació masculina. Hi va prendre part un sol equip format per 6 arquers, en representació de Bèlgica.
Hi va haver dues proves en la categoria de tir a l'ocell fix gran, tot i que cada arquer va disparar un sol cop. Es van utilitzar les puntuacions individuals per determinar les medalles individuals i les tres millors puntuacions per a cada equip de sis homes es van sumar per determinar les puntuacions de l'equip. Els sis membres de cada equip medallista van ser considerats com medallistes.

## Medallistes

| Or | Plata | Bronze |
| BèlgicaEdmond Cloetens Louis Van de Perck Firmin Flamand Edmond Van Moer Joseph Hermans Auguste Van de Verre | | |

## Resultats

| Posició | Equip | Puntuació | Puntuació | Puntuació | Puntuació |
| Posició | Equip | 1 | 2 | 3 | Total |
| 1 | Bèlgica | 13 | 11 | 7 | 31 |

## Referències

* Comitè Olímpic Belga. Olympic Games Antwerp 1920: Official Report (en francès), 1957.
* Wudarski, Pawel. «Wyniki Igrzysk Olimpijskich» (en polonès), 1999. Arxivat de l'original el 16 de febrer 2009. [Consulta: 11 agost 2007].
# Montgobert

Montgobert és un municipi francès situat al departament de l'Aisne i a la regió dels Alts de França. L'any 2007 tenia 190 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Montgobert era de 190 persones. Hi havia 78 famílies de les quals 20 eren unipersonals (8 homes vivint sols i 12 dones vivint soles), 23 parelles sense fills, 27 parelles amb fills i 8 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 101 habitatges, 80 eren l'habitatge principal de la família, 19 eren segones residències i 2 estaven desocupats. Tots els 101 habitatges eren cases. Dels 80 habitatges principals, 62 estaven ocupats pels seus propietaris, 13 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 5 estaven cedits a títol gratuït; 3 tenien dues cambres, 3 en tenien tres, 24 en tenien quatre i 50 en tenien cinc o més. 62 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 42 habitatges hi havia un automòbil i a 32 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Montgobert el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 4 | 80 a 84 | 0 |
| 8 | 75 a 79 | 16 |
| 4 | 70 a 74 | 8 |
| 0 | 65 a 69 | 4 |
| 4 | 60 a 64 | 12 |
| 8 | 55 a 59 | 4 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 8 | 45 a 49 | 4 |
| 8 | 40 a 44 | 8 |
| 8 | 35 a 39 | 4 |
| 4 | 30 a 34 | 8 |
| 0 | 25 a 29 | 4 |
| 12 | 20 a 24 | 4 |
| 8 | 15 a 19 | 4 |
| 12 | 10 a 14 | 8 |
| 4 | 5 a 9 | 8 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 122 persones, 92 eren actives i 30 eren inactives. De les 92 persones actives 82 estaven ocupades (45 homes i 37 dones) i 10 estaven aturades (4 homes i 6 dones). De les 30 persones inactives 8 estaven jubilades, 11 estaven estudiant i 11 estaven classificades com a «altres inactius».

### Ingressos

El 2009 a Montgobert hi havia 83 unitats fiscals que integraven 207 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 21.156 €.

### Activitats econòmiques

Dels 6 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa extractiva, 2 d'empreses de comerç i reparació d'automòbils, 1 d'una empresa immobiliària i 2 d'empreses de serveis.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999 (francès)
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Revenus fiscaux des ménages en 2008
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Montgobert a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Montgobert a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Forces Populars d'Alliberament Farabundo Martí

Les Forces Populars d'Alliberament Farabundo Martí o FPL (Fuerzas Populares de Liberación Farabundo Martí, en castellà) fou un grup guerriller salvadorenc de tendència ideològica d'esquerres que va aparèixer per primer cop l'1 d'abril de 1970.
Les FPL foren creades pel dirigent obrer Salvador Cayetano Carpio i un petit grup d'estudiants i obrers.

## Vegeu també

* Frente Farabundo Martí para la Liberación Nacional (FMLN)
# Anna Blanch

Anna Blanch (Barcelona, 1982) és una windsurfista professional catalana.

## Referències

* ↑ ROZAS, EMILIO PÉREZ DE. «Anna Blanch: «No hay mayor placer que flotar sobre las olas de Hookipa, Hawái»» (en castellà), 04-05-2010. [Consulta: 27 març 2021].
* ↑ «Anna Blanch: "Todo puede ser peligroso cuando juegas con tus límites"» (en castellà), 13-08-2010. [Consulta: 27 març 2021].
# Makkari

* Per a altres significats, vegeu «Al-Maqqarí».
Makkari真狩村 (Makkari-mura) és un poble al districte d'Abuta, a la subprefectura de Shiribeshi, a Hokkaidō, Japó. El 2008, el poble tenia una població estimada de 2.323. La superfície total és de 114,43 km².

## Geografia

Makkari és a la falda sud de la muntanya Yotei. El nom deriva del terme ainu "mak-kari-pet", que significa que flueix al voltant del mont Yotei. Makkari limita amb els municipis de:
* Subprefectura de Shiribeshi
** Kutchan
** Kyōgoku
** Kimobetsu
** Niseko
** Rusutsu
* Subprefectura d'Iburi
** Toyoura
** Tōyako

## Història

El 1897 el poble de Makkari se separà del d'Abuta (ara Toyako). El 1901 el poble de Kaributo (ara poble de Niseko) es va separar de la vila de Makkari. El 1906 el poble de Makkari poble es va convertir en una vila de segona classe. El 1910 el poble de Makkari poble va ser traslladat de la subprefectura de Muroran Subprefectura (ara subprefectura d'Iburi) per la subprefectura de Shiribeshi. El 1917 el poble de Kimobetsu (ara ciutat) es va separar de la vila de Makkari. El 1922 el poble de Makkaribetsu (ara vila de Makkari) es va separar de la vila de Makkari. El 1925 el poble de Makkari va canviar el seu nom a vila de Rusutsu. El 1941 el poble de Makkaribetsu canvia el seu nom pel de vila de Makkari.

## Agermanaments

* Kanonji, prefectura de Kagawa (des de 1991)

## Notes

* ↑ «Outline of Makkari». Arxivat de l'original el 2015-08-28. [Consulta: 29 agost 2015].
* ↑ History of Makkari
* ↑ Sister cities of Kanonji

## Enllaços externs

* Makkari - Lloc web oficial
# Ojos Negros

Ojos Negros és un municipi d'Aragó situat als vessants de la Sierra Menera, a la província de Terol i enquadrat a la comarca de Jiloca. Té una àrea de 90,71 km² amb una població de 510 habitants (INE 2007) i una densitat de 5,85 hab/km². També té un molí de vent restaurat cap a l'any 2000. El topònim d'Ojos Negros es creu que prové de les taques fosques produïdes per la calcinació de les escòries en grans clots en el procés de forja.

## Activitat minera, passat i present

Els jaciments de ferro de la localitat i de les localitats properes de Villar del Salz, Setiles i Tordesilos han estat des d'antic la font de riquesa més important a la zona, atès que en alguns llocs el mineral aflorava a la superfície. Fins i tot en èpoques celtibèriques, romana i musulmana, ja es realitzaven processos metal·lúrgics en la zona: extracció, transformació i forja.
A la fi del segle xix es va concedir l'explotació dels jaciments de ferro a un parell d'empresaris bascos que van fundar la Compañía Minera de Sierra Menera S.A. el 3 de setembre de 1900. Per transportar el mineral al Port de Sagunt van crear una via fèrria des d'Ojos Negros fins a Sagunt.
Durant la primera meitat del segle xx va viure una important activitat minera. Vers els anys 1960 les antigues mines de ferro es varen transformar en vastes mines a cel obert. Va ser considerada la major explotació de mineral de ferro a cel obert d'Espanya. Vers 1980 la Compañía Minera de Sierra Menera va fer bancarrota i actualment les mines estan tancades, havent deixat una extensa zona degradada a la Sierra Menera. L'antiga via fèrria que anava d'Ojos Negros a Sagunt, ha estat reconvertida en la Via Verda d'Ojos Negros, per a l'ús de ciclistes, vianants i persones a cavall.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 | 2007 |
| 780 | 611 | 545 | 531 | 510 |

## Vegeu també

* Castell d'Ojos Negros

## Referències

* ↑ Associació d'alumnes i ex-alumnes de l'Escola del treball. Via Verda de los Ojos Negros
* ↑ Ruta Celtibèrica. Document per al reconeixement com a Ruta Cultural Europea per l'Institut Europeu d'Itineraris Culturals Arxivat 2008-12-30 a Wayback Machine. (castellà)
* ↑ Teruel.org. Ojos Negros Arxivat 2006-10-14 a Wayback Machine. (castellà)
* ↑ Castellotur, revista de turisme i natura de les comarques de Castelló. Via verda "ojos negros", un recorregut en bici per la comarca de l'Alt Palància

## Enllaços externs

* Lloc web d'Ojos Negros (castellà)
# Pretz-en-Argonne

Pretz-en-Argonne és un municipi francès situat al departament del Mosa i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 59 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Pretz-en-Argonne era de 59 persones. Hi havia 27 famílies, de les quals 8 eren unipersonals (8 homes vivint sols), 4 parelles sense fills, 11 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 25 habitatges, 23 eren l'habitatge principal de la família, 1 era una segona residència i 1 estava desocupat. Tots els 25 habitatges eren cases. Dels 23 habitatges principals, 22 estaven ocupats pels seus propietaris i 2 estaven llogats i ocupats pels llogaters; 2 tenien dues cambres, 1 en tenia tres, 5 en tenien quatre i 16 en tenien cinc o més. 20 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 8 habitatges hi havia un automòbil i a 11 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Pretz-en-Argonne el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 8 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 0 | 65 a 69 | 0 |
| 4 | 60 a 64 | 0 |
| 0 | 55 a 59 | 4 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 4 | 45 a 49 | 0 |
| 4 | 40 a 44 | 8 |
| 4 | 35 a 39 | 0 |
| 4 | 30 a 34 | 0 |
| 0 | 25 a 29 | 4 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 16 | 10 a 14 | 4 |
| 0 | 5 a 9 | 4 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 28 persones, 23 eren actives i 5 eren inactives. Les 23 persones actives estaven ocupades(13 homes i 10 dones).. De les 5 persones inactives 2 estaven jubilades, 1 estava estudiant i 2 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

L'any 2000 a Pretz-en-Argonne hi havia 5 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Pretz-en-Argonne a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Pretz-en-Argonne a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Forces Especials Reials

El Grup de Forces Especials del Rei Abd-Al·lah II de les Forces Armades de Jordània serveix com la principal unitat de forces especials de Jordània. Fundada el 15 d'abril de 1963 per ordre del difunt Rei Hussein I, les seves funcions principals són el reconeixement, la lluita contra el terrorisme, la cerca i l'evacuació, el combat per a la recopilació d'informació i la protecció de llocs clau. El Grup de Forces Especials també s'encarrega de dur a terme atacs de precisió contra objectius crítics de l'enemic.
La unitat de 1.000 efectius està equipada i entrenada per a poder operar darrere de les línies enemigues durant llargs períodes sense cap mena de suport logístic, i és considerada com una de les millors unitats de forces especials del món.

## Referències

* ↑ ; Wechsler, William; Awadallah, Alia«The Future of U.S.-Jordanian Counterterrorism Cooperation».
* ↑ «Jordan's special forces are some of the best in the Middle East», 04-02-2015. [Consulta: 27 abril 2016].
# Ossicle

* Per a altres significats, vegeu «ossicle (equinoderms)».
Els ossicles, també anomenats cadena d'ossets, cadena ossicular, ossicles de l'orella, o ossicles auditius, és una formació situada en la caixa timpànica de l'orella mitjana composta per tres petits ossos (martell, enclusa i estrep), lligaments i moguts per músculs especials.
Els ossicles participen en el procés d'audició humana, transmetent el moviment del timpà a l'orella interna, a través de la finestra oval.
Les vibracions que entren en contacte amb la membrana timpànica viatgen travessant els tres ossicles, i cap a l'orella interna. La finestra oval és la intersecció de l'orella mitjana amb l'orella interna, i està directament en contacte amb l'estrep, així les vibracions que arriben a la finestra oval s'han ampliat en més de vint vegades del que eren quan es van posar en contacte amb la membrana timpànica, un testimoni del poder d'amplificació de l'orella mitjana. El peu de l'estrep empeny la finestra oval posant en moviment la limfa continguda a l'orella interna.
En origen aquests tres ossos, més el timpà, eren quatre ossos que al costat del maxil·lar configuraven les mandíbules primitives que no estaven constituïdes per un sol os com tenen els mamífers.