OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Hyles dahlii

Hyles dahlii és una espècie de lepidòpter ditrisi de la família dels esfíngids (Sphingidae) propia de diverses illes de la Mediterrània.

## Distribució

Es pot trobar a Còrsega, Sardenya i Mallorca. Han estat citades erugues a les costes de Catalunya, tot i que no es manté cap població estable. Als anys 80 es van alliberar individus a Tunísia. Es creu que les poblacions de Menorca són un híbrid entre Hyles euphorbiae i Hyles dahlii, mentre que les de Malta ho són entre aquesta segona i Hyles tithymali.

## Descripció
### Imago

Envergadura alar d'entre 65 i 85 mm. Molt similar a altres espècies del gènere Hyles. Cap i tòrax verd oliva limitat per una línia blanca als costats; abdomen del mateix color amb taques negres i blanques a cada costat. Ales posteriors amb taques verd oliva i una franja del mateix color, sobre fons platejat, color que també s'arriva a mostrar en la venació alar, tot i que no tant com a Hyles tithymali. Ales posteriors rogenques amb base i regió submarginal negres. Anvers del cos i ales completament rosat.

### Eruga

En general és negra densament puntejada de blanc. Presenta dues franges laterals per sobre dels espiracles compostes per parelles de taques blanques; per sota dels espiracles en té una altra blanca amb taques taronges; línia dorsal vermella. cap i potes vermelles i cua vermella amb la punta negra.

## Hàbitat

Viu en zones obertes i vessants amb algun arbust i pi. L'eruga s'alimenta de Euphorbia, especialment Euphorbia paralias, Euphorbia myrsinites, Euphorbia characias, Euphorbia dendroides, Euphorbia pityusa, Euphorbia pinea i Euphorbia terracina.

## Període de vol

Vola en dues generacions, l'una al maig/juny i l'altra a l'agost/setembre. Els anys més càlids pot haver-hi tres generacions.

## Altres aspectes

És parasitada per taquínids com Masicera sphingivora i Exorista larvarum.

## Referències

* ↑ A. R. Pittaway: Hyles dahlii (Geyer, 1827)

## Enllaços externs

* Sphingidae of the Western Palaearctic (anglès)
# Husqvarna (desambiguació)

Husqvarna és una empresa sueca fundada el 1689 per a fabricar mosquets. Des d'aleshores ha crescut i s'ha dividit diverses vegades. Actualment, és la marca de diverses empreses.
«Husqvarna» té aquests significats:
* Husqvarna Vapenfabriks Aktiebolag, empresa fabricant d'armes desapareguda
* Husqvarna Group, fabricant de productes elèctrics per a exteriors
* Husqvarna Motorcycles, fabricant de motocicletes de motocròs, enduro i supermoto
* Husqvarna FF, club de futbol patrocinat pel Grup Husqvarna
* Husqvarna-ZVVZ, equip de ciclisme txec patrocinat pel Grup ZVVZ, aleshores relacionat amb Husqvarna
* Màquines de cosir Husqvarna, actualment VSM Group
* Husqvarna, la marca dels electrodomèstics fabricats per Electrolux
* Huskvarna, una ciutat, l'emplaçament original de l'empresa
* Huskvarna, un riu que pren el nom de la ciutat homònima
* Huskvarnafallet, cascades del riu Huskvarna prop de la ciutat homònima
# Huskvarna

* Per a altres significats, vegeu «Husqvarna (desambiguació)».
Huskvarna és una població sueca situada a la riba del llac Vättern (al sud del país), a pocs kilòmetres a l'est de la ciutat de Jönköping, a la qual pertany i de la qual és un districte municipal.
La seva història es remunta al 1689, quan el rei Carles XI de Suècia manà construir una fàbrica de mosquets a la vora del riu Huskvarna, que actualment fabrica motors i aparells com ara motoserres, desbrossadors, tractors, tallagespes o motocicletes (de tanta qualitat que han guanyat nombrosos premis), anomenada Husqvarna.
L'aigua del riu fou utilitzada per a construir una central hidràulica on es creà un nucli de població dels treballadors, i d'aquí vé el nom de la població: Huskvarna prové de "hus" (en suec, casa) i "kvarn" (molí).
La IFF (Federació Internacional de Floorball) fou fundada a Huskvarna l'any 1986.

## Notes

* ↑ Quan, arran de la reforma ortogràfica de 1898, el dígraf 'qv' fou substituït per 'kv' a la majoria de mots suecs, la grafia oficial del nom del riu i de la ciutat, inicialment «Husqvarna», va canviar a l'actual, però no així la de l'empresa, que manté el seu nom amb la grafia tradicional.

## Referències

* ↑ «The Orthography (Spelling) Reform of 1906 – Sweden» (en anglès). hhogman.se, 16-07-2020. [Consulta: 15 octubre 2020].

## Enllaços externs

* Plana de l'ajuntament de Jönköping (suec)
# Hyphessobrycon otrynus

Hyphessobrycon otrynus és una espècie de peix de la família dels caràcids i de l'ordre dels caraciformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 3 cm de llargària total.

## Hàbitat

Viu a àrees de clima tropical.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: Veneçuela.

## Referències

* 1 2 3 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Géry, J. 1977. Characoids of the world. T.F.H. Publications, Inc., Nova Jersey. 672 p.
* Helfman, G., B. Collette i D. Facey: The Diversity of Fishes. Blackwell Science, Malden, Massachusetts (Estats Units), 1997. ISBN 1405124946.
* Lima, F. C. T.; Malabarba, L. R.; Buckup, P. A.; Pezzi da Silva, J. F.; Vari, R. P.; Harold, A.; Benine, R.; Oyakawa, O. T.; Pavanelli, C. S.; Menezes, N. A.; Lucena, C. A. S.; Malabarba, M. C. S. L.; Lucena, Z. M. S.; Reis, R. E.; Langeani, F.; Cassati, L.; Bertaco, V. A. «Genera Incertae sedis in Characidae». A: Reis, R. E.; Kullander, S. O.; Ferraris Jr., C. J. Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America (en anglès). EDIPUCRS, 2003, p. 106–168. ISBN 9788574303611.
* Mills, D. i G. Vevers 1989. The Tetra encyclopedia of freshwater tropical aquarium fishes. Tetra Press, Nova Jersey. 208 p.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319. ISBN 0471250317.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158. ISBN 0356107159.
# If I Was a Cowboy

"If I Was a Cowboy" és una cançó de la cantant de country estatunidenca Miranda Lambert. Es va llançar el 15 d'octubre de 2021 com a senzill principal del seu novè àlbum d'estudi, Palomino. La cançó està escrita per Lambert i Jesse Frasure, i produïda per Luke Dick i Jon Randall.

## Llistes
### Llistes setmanals

Millor posició de la cançó "If I Was a Cowboy" :
| Llista (2021-2022) | Millor posició |
| Canadà (Canadian Hot 100) | 53 |
| Canadà Country (Billboard) | 3 |
| US Billboard Hot 100 | 53 |
| US Country Airplay (Billboard) | 12 |
| US Hot Country Songs (Billboard) | 8 |

### Llistes anuals

Posició de la cançó "If I Was a Cowboy" l'any 2022 :
| Llista (2022) | Posició |
| US Country Airplay (Billboard) | 41 |
| US Hot Country Songs (Billboard) | 33 |

## Certificacions

Certificacions de la cançó "If I Was a Cowboy" :
| Regió | Certificació | Unitats certificades |
| Estats Units (RIAA) | Or | 500.000 |

## Referències

* ↑ Vitagliano, Joe. «Miranda Lambert Takes Country Radio by Storm with New Single “If I Was a Cowboy”» (en anglès), 19-10-2021. [Consulta: 28 desembre 2022].
* 1 2 3 4 5 «Miranda Lambert» (en anglès americà). [Consulta: 28 desembre 2022].
* ↑ «Country Airplay Songs» (en anglès americà), 13-12-2013. [Consulta: 28 desembre 2022].
* ↑ Cusson, Michael. «Hot Country Songs» (en anglès americà), 02-01-2013. [Consulta: 28 desembre 2022].
* ↑ «Gold & Platinum» (en anglès americà). [Consulta: 28 desembre 2022].
# Information Warfare Monitor

Information Warfare Monitor (IWM) fou un projecte de recerca avançada que va fer seguiment de l'increment del rol del ciberespai com a àmbit estratègic. Creada el 2003, va finalitzar el 2012. Fou un projecte cofinançat entre el sector públic i privat canadenc: el The SecDev Group, un think tank d'Ottawa, i un departament de la Munk School of Global Affairs, de la Universitat de Toronto. Els principals impulsors del projectes van ser Rafal Rohozinski (The Secdev Group) i Ronald Deibert (Universitat de Toronto).
Va ser un projecte de recerca independent i la seva principal missió fou facilitar evidències científiques disponibles per a investigadors, polítics i altres. El projecte va ser finançat per la mateixa universitat i per una beca de la John D. and Catherine T. MacArthur Foundation, i una donació de programari de Palantir Technologies Inc.
Entre les seves publicacions més destacades es troben un informe que va destapar la xarxa de Ciber-espionatge GhostNet, un altre que va destapar Shadow Network i un altre sobre Koobface. El projecte va finalitzar el gener de 2012.

## Referències

* ↑ Shadows in the Cloud: Investigating Cyber Espionage 2.0 Retrieved 2010-09-11
* ↑ «About - Information Warfare Monitor». Arxivat de l'original el 4 de setembre 2012. [Consulta: October 25, 2016].
* ↑ «Information Warfare Monitor Project Closure». , 01-01-2012 [Consulta: October 25, 2016]. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2012-12-04. [Consulta: 6 març 2017].
# Houffalize

Houffalize (en való Oufalijhe) és un municipi belga de la província de Luxemburg a la regió valona. El seu nom prové d'Alta Falisia. Durant la Segona Guerra Mundial fou escenari de la batalla de les Ardenes

## Localitats

El municipi es divideix en 7 seccions:
* Houffalize
* Mabompré: Bonnerue, Engreux, Vellereux
* Mont: Dinez, Fontenaille, Sommerain, Taverneux, Wilogne
* Nadrin: Filly, Ollomont
* Tailles: Chabrehez, Pisserotte
* Tavigny: Boeur, Buret, Cetturu, Vissoule, Wandebourcy
* Wibrin: Achouffe, Mormont

## Llocs d'interès

* Els vestigis del túnel hidràulic de l'antic Canal Mosa-Mosel·la a Tavigny
# Impacte de la pandèmia de COVID-19 sobre l'aviació

L'impacte de la pandèmia de COVID-19 sobre l'aviació ha estat considerable. L'Organització de l'Aviació Civil Internacional (OACI) calcula que la pandèmia per coronavirus de 2019-2020 ha provocat una reducció de la capacitat oferta del 50–52%, una caiguda del nombre de passatgers d'entre 2.875 i 2.978 milions i pèrdues d'entre 386.000 i 399.000 milions de dòlars estatunidencs al sector de l'aviació civil. Diverses aerolínies s'han declarat en fallida a causa de la pandèmia, incloent-hi Avianca, la segona aerolínia més antiga del món, mentre que d'altres han hagut de recórrer a expedients de regulació temporal d'ocupació o sol·licitar ajudes públiques.
Els fabricants d'avions tampoc no n'han sortit indemnes. A 29 d'octubre del 2020, la pandèmia havia costat 1.000 milions d'euros a Airbus, mentre que Boeing perdé 2.400 milions de dòlars en el segon trimestre de l'any pels efectes combinats de la pandèmia i la suspensió de vol del Boeing 737 MAX.

## Referències

* ↑ «Economic Impacts of COVID-19 on Civil Aviation» (en anglès). Organització de l'Aviació Civil Internacional, 2020. [Consulta: 17 novembre 2020].
* ↑ «La segona aerolínia més antiga del món es declara en fallida pel coronavirus». VilaWeb, 11 maig 2020. [Consulta: 17 novembre 2020].
* ↑ «Ryanair prepara un ERTO per a 1.500 treballadors a tot Espanya pel coronavirus». El Nacional, 16 març 2020. [Consulta: 17 novembre 2020].
* ↑ Gil, A. «Las ayudas públicas a empresas por la crisis del coronavirus abren la brecha en la UE entre los países ricos y el sur» (en castellà). El Diario, 4 maig 2020. [Consulta: 17 novembre].
* ↑ Boon, T. «COVID-19 Has Cost Airbus €1 Billion So Far» (en anglès). Simple Flying, 29 octubre 2020. [Consulta: 17 novembre 2020].
* ↑ Koenig, D. «Boeing lost $2.4 billion in the second quarter as the coronavirus pandemic and 737 Max scandal crushed demand for new airplanes» (en anglès). Business Insider, 29 juliol 2020. Arxivat de l'original el 2021-01-05. [Consulta: 17 novembre 2020].
# Feria (Badajoz)

Feria és un municipi de la província de Badajoz, a la comunitat autònoma d'Extremadura.

## Referències

* ↑ EPA.com.es. «Badajoz municipios de más y menos de 5000 habitantes» (en castellà), maig 2020. [Consulta: 21 febrer 2021].
Viccionari
# Fejervarya raja

Fejervarya raja és una espècie de granota que viu a Malàisia i Tailàndia.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Sukumaran, J., van Dijk, P.P. & Chuaynkern, Y. 2004. Fejervarya raja. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 17 d'abril del 2008.
# Ferran Llàcer i Carrera

Ferran Llàcer i Carrera (Sabadell, 4 de desembre de 1893 - 5 de novembre de 1930) fou un precursor de l'aviació esportiva català.

## Biografia

Ferran Llàcer treballà de molt jove en la indústria tèxtil propietat del seu pare i es dedicà professionalment a la comercialització de llana. Però on realment va destacar va ser en l'aviació esportiva, de la qual fou un veritable precursor. El 1923 formà part de les primeres organitzacions aeronàutiques constituïdes a Barcelona, l'Aeri Club de Catalunya, i el mateix any, juntament amb Josep Canudas i Busquets i altres amants de l'aviació, va fundar la Penya de l'Aire, que es convertiria en Lliga Aeronàutica de Catalunya. Col·laborà en el Diari de Sabadell amb articles divulgatius de l'aviació i treballà per aconseguir els terrenys que servirien per a la construcció del primer aeròdrom sabadellenc. El 4 d'abril de 1925, Ferran Llàcer, acompanyat de Josep Canudas –pioner de l'aviació catalana–, estrenà el camp d'aviació de Ca n'Oriac, aterrant-hi amb un biplà Aviatik. Aquests vols es van anar repetint, en una ocasió amb el fotògraf Josep Gaspar, que va fer un dels primers jocs de fotografia aèria sobre Sabadell.
El desembre de 1970, l'ajuntament presidit per Josep Burrull va acordar donar el nom de Ferran Llàcer a un passatge obert sobre el que havia estat el camp de futbol de la Creu Alta.

## Vegeu també

* Història de l'aviació

## Referències

* 1 2 3 Nomenclàtor. «Passatge de Ferran Llàcer». Ajuntament de Sabadell. [Consulta: 5 novembre 2014].
# Fileas d'Atenes

Fileas (en llatí Phileas, en grec antic Φιλέας) fou un geògraf grec nascut a Atenes que potser era contemporani d'Hecateu. La seva època és impossible de determinar, però probablement va escriure als inicis de la literatura grega.
El menciona Dicearc de Messana i Ruf Fest Aviè el situa entre Hel·lànic de Mitilene i Escilax d'Halicarnàs. Macrobi diu d'ell que era un escriptor molt antic (vetus scriptor). Fileas va ser l'autor d'un "Periple" (Periplus) mencionat especialment per Esteve de Bizanci i altres escriptors posteriors, que abraçava la major part de les costes conegudes al seu temps, dividit en dues parts, una per Europa i l'altra per Àsia.

## Referències

* ↑ 1.Phileas a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. III Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 262-263
# Felip de Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburg

Felip de Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburg (en alemany Philipp von Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburg) va néixer a Sonderburg (Alemanya) el 15 de març de 1584 i va morir a Glücksburg el 27 de setembre de 1663. Era un noble alemany fill del duc de Schleswig-Holstein-Sonderburg Joan II (1545-1622) i de la princesa Elisabet de Brunsvic-Grubenhagen (1550-1586).
El seu pare va crear el títol de duc de Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburg que Felip va portar des de 1622.

## Matrimoni i fills

El 23 de maig de 1624 es va casar a Neuhaus prop de Boizenburg amb Sofia de Saxònia-Lauenburg (1601-1660), filla de Francesc II de Saxònia-Lauenburg (1547-1619) i de Maria de Brunsvic-Wolfenbuttel (1566-1626). El matrimoni va tenir catorze fills:
* Joan (1625-1640)
* Francesc (1626-1651)
* Cristià (1627-1698), casat primer amb Sibil·la Úrsula de Brunsvic-Wolfenbüttel, i després amb Agnès Hedwig de Schleswig-Holstein-Sonderburg-Plön.
* Elisabet (1628-1664), casada amb Jordi Albert de Brandenburg-Bayreuth (1619-1666).
* Carles Albert (1629-1631)
* Sofia (1630-1652), casada amb Maurici de Saxònia (†1681).
* Adolf (1631-1658)
* Augusta (1633-1701), casada amb el duc Ernest Gunther de Schleswig-Holstein-Sonderburg-Augustenburg (1609-1689).
* Cristina (1634-1701), casada amb el duc Cristià I de Saxònia-Merseburg (†1691).
* Sofia Dorotea (1636-1689), casada primer amb Cristià Lluís de Brusnsvic-Kalenberg (†1665), i després amb el príncep elector Frederic Guillem de Brandenburg (1620-1688).
* Magdalena (1639-1640)
* Hedwig (1640-1671)
* Anna Sabina (1641-1642)
* Anna (1643-1644)

## Enllaços externs

* web.genealogie.free.frArxivat 2008-10-26 a Wayback Machine.
* Stammtafel des Hauses Schleswig-Holstein-Sonderburg
* http://awt.ancestrylibrary.com
# Fernando Carlos Redondo Neri

Fernando Carlos Redondo Neri (nascut a Adrogué, Província de Buenos Aires, el 1969) és un exfutbolista professional argentí que va jugar com a mig defensiu en diversos clubs, entre els quals en el Reial Madrid i també va jugar amb la selecció argentina.
De petit va fer els seus primers passos futbolístics en un equip de futbol sala, Tallers d'Escalada. Més tard, el seu pare el va portar a fer proves a Argentinos Juniors, on finalment va ser fitxat i va fer el seu debut en primera divisió amb 15 anys, el 1985, davant Gimnàstica i Esgrima de La Plata. Després de cinc anys en el club, és traspassat al C.D. Tenerife, on no acaba de rendir a causa d'una ratxa de lesions. Sota les ordres de l'exjugador del Reial Madrid, Jorge Valdano, va arribar a participar en la Copa de la UEFA. Quan aquest últim és contractat com el nou mànager de l'equip blanc, Redondo es muda a la capital al costat d'ell, per una suma aproximada de 3 milions i mig de dòlars dels EUA.
Els seus anys clau professionalment, els va passar en el R. Madrid, on va obtenir dues vegades el campionat de La Liga (les temporades 1994/95 i 1996/97) i dues vegades la Lliga de Campions de la UEFA (1997/98 i 1999/00), sent nomenat en aquesta última temporada com el jugador més valuós de la competició. El 2000, va ser polèmicament transferit a l'AC Milan, on les lesions novament no li van permetre desplegar el seu potencial. Durant aquest període d'inactivitat, Redondo va renunciar al seu sou. Finalment, en no trobar una millora, va decidir retirar-se del futbol professional el 2004.

## Referències

* ↑ «La pelota siempre a los pies de Redondo - CONMEBOL» (en espanyol europeu), 07-06-2017. [Consulta: 11 febrer 2024].
* ↑ ; Whelan, Padraig «Fernando Redondo: The man with magnets in his boots who stole two titles from Real Madrid». Marca, 10-07-2017 [Consulta: 23 desembre 2017].
* ↑ ; Segurola, Santiago «Acuerdo entre el Madrid y el Tenerife para el traspaso de Redondo» (en castellà). El País, 20-04-1994 [Consulta: 3 setembre 2018].
* ↑ «The best foreign eleven in Real Madrid's history». Marca, 11-04-2013 [Consulta: 12 abril 2013].
* ↑ García, Sergio «Readers pick their all-time Real Madrid XI». Marca, 22-12-2017 [Consulta: 23 desembre 2017].
* ↑ «Madrid lose Redondo to Milan». BBC Sport, 27-07-2000. [Consulta: 28 juliol 2013].
* ↑ ; Ronay, Barney; Bandini, Nicky «Football knowledge: Players who fell short of a century of caps». The Guardian, 13-02-2008 [Consulta: 24 maig 2008].
* ↑ Gardner, Paul «A prince retires». The New York Sun, 30-11-2004 [Consulta: 29 juliol 2013].

## Enllaços externs

* Estadístiques a la Primera Divisió espanyola - LFP (castellà)
# Fitchburg

«Fitchburg» té aquests significats:
* Fitchburg (Massachusetts), ciutat del comtat de Worcester, a Massachusetts (Estats Units).
* Fitchburg (Wisconsin), població dels Estats Units a l'estat de Wisconsin.
# Fortalesa d'Alamut

La fortalesa d'Alamut fou una antiga fortalesa coneguda per ser el centre de l'estat ismaïlita nizarita, conegut com la «secta dels assassins». L'estat fou anomenat també Alamut, per la fortalesa principal.
En realitat és un conjunt de fortaleses a les valls de Rudbar i Alamut, situades en punts rocosos alts amb domini d'una àmplia visió des del cim. Cadascuna en disposava de tancs d'aigua i grans magatzems amb provisions per resistir llargs setges. La fortalesa principal, Alamut, és situada a la vora de la vila de Gāzorḵān i dona nom a tota la comarca. La fortalesa hauria estat construïda el 860 i fou dominada després pels zaydites alides i pels ismaïlites; aquests darrers la van reforçar i van construir el castell a 2.000 msnm, en un lloc només accessible per un estret camí; mai no fou conquerida per força; els ismaïlites la van prendre amb un estratagema i els mongols per rendició sense combat; els mongols la van destruir parcialment i van cremar la seva coneguda biblioteca. Sota els safàvides va servir com a presó. Progressivament fou destruïda pels habitants de la regió, que hi buscaven un suposat tresor amagat.
Un altre castell important, Maymūn-dez, descobert el 1960 per Willey, està proper a Moʿallem Kalāya, i fou construït el 1126, format per una sèrie de coves artificials excavades en una paret de roca inaccessible, protegides per fortificacions exteriors avui desaparegudes. Una construcció similar es troba a Andaj, a uns quilòmetres a l'est. Un complex de castells és a Lamasar, a 30 km d'Alamut, al nord de la vila de Šahrestān, ocupat pels ismaïlites poc després d'Alamut. La resta de fortaleses, destinades a la vigilància de les rutes cap a Alamut, són petites, excepte la que vigilava el pas Majil, allunyada d'Alamut; les principals en són Šīr Kūh (a la confluència del riu Alamut amb el riu Talakan), Navīsar Šāh i Elān; la majoria de les fortaleses de la zona pertanyeren als ismaïlites.

## Daïs de Daylam a Alamut

Daïs suprems ismaïlites-nizarites (1090-1256)
* Hasan-i Sabbah (1090–1124)
* Buzurg-Ummid (1124–1138)
* Muhàmmad I d'Alamut (1138–1162)
* Hàssan II d'Alamut (1162–1166)
* Nur-ad-Din Muhàmmad II (1166–1210)
* Hàssan III d'Alamut (1210–1221)
* Muhammad III d'Alamut (1221–1255)
* Rukn-ad-Din Khurxah (1255–1256)

## Bibliografia

* G. S. Hodgson, The Order of the Assassins, La Haia, 1955.
* G. S. Hodgson, The Ismaʿili State, a la Cambridge History of Iran V.
* W. Ivanow, Alamut and Lamasar, Teheran, 1950.
* P. Willey, The Castles of the Assassins, Londres, 1963.
* V. Minorsky, La domination des Dailamites, Iranica, Teheran, 1964.
# Mugil curema

Mugil curema és un peix teleosti de la família dels mugílids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Pot arribar als 90 cm de llargària total.

## Distribució geogràfica

Es troba a les costes de l'Atlàntic occidental (des de Nova Escòcia fins a l'Argentina), a l'Atlàntic oriental (des del Senegal fins a Namíbia) i al Pacífic oriental (des del Golf de Califòrnia fins a Xile).

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 «Mugil curema» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).
# Ukrómne

Ukrómne (en (ucraïnès): Укромне) és un poble de la República Autònoma de Crimea a Ucraïna, que el 2021 tenia 4.980 habitants. Pertany al districte de Simferòpol.

## Referències

* ↑ «Об установлении границ поселка Айкаван, сел Ана-Юрт, Дружного, Ивановки, Строгановки, Трудового Трудовского сельского совета (Симферопольский район) Автономной Республики Крым». Arxivat de l'original el 2015-12-22.
* ↑ «Приказ Минкомсвязи России «О внесении изменений в Российскую систему и план нумерации, утвержденные приказом Министерства информационных технологий и связи Российской Федерации от 17.11.2006 № 142»». Минкомсвязь России. Arxivat de l'original el 2017-07-05. [Consulta: 24 juliol 2016].
* ↑ «Новые телефонные коды городов Крыма». Крымтелеком. Arxivat de l'original el 2016-05-06. [Consulta: 24 juliol 2016].