OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Platja de Troenzo (Llanes)

La Platja de Troenzo té forma de petxina, presentant una longitud de 120 metres, amb una amplària variable però que pot considerar-se d'uns 60 metres de mitjana. Se situa a la Costa Oriental d'Astúries, en un entorn rural de molt fàcil accés tant a peu com en vehicle rodat, comptant amb un aparcament no vigilat d'entre 50 i 100 places. Es troba en la localitat de Celorio, municipi de Llanes. S'emmarca a les platges del Costa Verda Asturiana i és considerada paisatge protegit, des del punt de vista mediambiental (per la seva vegetació). Per aquest motiu està integrada en el Paisatge Protegit de la Costa Oriental d'Astúries.

## Descripció

Es tracta d'una platja semiurbana que compta amb una alta afluència de públic. Es troba molt protegida, formant part d'un entorn declarat "Paisatge Protegit". Compta amb una extensa platja de fina i blanca sorra que permet gaudir d'unes aigües tranquil·les. No posseeix cap mena de servei ni equipament, excepte l'accés fins a la platja i l'aparcament per a automòbils. La platja té uns 70 m. de longitud, forma de petxina, aigües tranquil·les i accés per als vianants.

## Referències

* ↑ del Río, Alejandro. Guía total de las playas de Asturias. 244 rincones para disfrutar de la costa asturiana. Nobel, 2013, p. 246. ISBN 978-84-8459-669-1 [Consulta: 7 desembre 2014].
* ↑ http://www.llanes.com/playas/playa-troenzo
* ↑ «Catálogo de playas. Playa de Troenzo». Web del Ministerio de Agricultura, Alimentación y Medio Ambiente. Arxivat de l'original el 2015-01-06. [Consulta: 6 gener 2015].
* ↑ «Playa de Troenzo». Llanesnet.com. Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 4 febrer 2015].
# Poplar (Montana)

Poplar (assiniboine: Cąšúška wakpá, Waȟnéca wakpá) és una població dels Estats Units a l'estat de Montana. Segons el cens del 2000 tenia 911 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Poplar tenia 911 habitants, 325 habitatges, i 206 famílies. La densitat de població era de 1.302,7 habitants per km².
Dels 325 habitatges en un 33,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 36,9% hi vivien parelles casades, en un 19,4% dones solteres, i en un 36,6% no eren unitats familiars. En el 32,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 12,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,57 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,26.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 30,7% tenia menys de 18 anys, un 8% entre 18 i 24, un 29,6% entre 25 i 44, un 20,2% de 45 a 60 i un 11,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 33 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 102,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 24.896 $ i la renda mediana per família de 29.688 $. Els homes tenien una renda mediana de 22.250 $ mentre que les dones 19.000 $. La renda per capita de la població era de 10.579 $. Aproximadament el 23,4% de les famílies i el 31,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «AISRI Dictionary Database Search--prototype version. Assiniboine. "Montana"». [Consulta: 26 maig 2012].
* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Poplar». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Poplar». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Johnius elongatus

Johnius elongatus és una espècie de peix de la família dels esciènids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 30 cm de longitud total.

## Alimentació

Menja cucs bentònics i crustacis.

## Hàbitat

És un peix marí, de clima tropical i demersal que viu entre 30 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba a l'Índic occidental: costa occidental de l'Índia i Sri Lanka.

## Ús comercial

Es comercialitza fresc i en salaó.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Bloch M. E., 1793. Naturgeschichte der ausländischen Fische. Berlín. Naturg. Ausl. Fische v. 7. i-xiv + 1-144.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ Mohan, R. S. L., 1976. Two new species of sciaenid fishes Johnius elongatus and Johnieops macrorhynus from India. Matsya Núm. 1: 19-25.
* 1 2 3 4 5 6 FishBase (anglès)
* ↑ Lal Mohan, R.S., 1984. Sciaenidae. A: W. Fischer i G. Bianchi (eds.) FAO species identification sheets for fishery purposes. Western Indian Ocean (Fishing Area 51). Vol. 4. FAO, Roma. pag. var.
* ↑ De Bruin, G.H.P., B.C. Russell i A. Bogusch, 1995. FAO species identification field guide for fishery purposes. The marine fishery resources of Sri Lanka. Roma, FAO. 400 p.
* ↑ Kapoor, D., R. Dayal i A.G. Ponniah, 2002. Fish biodiversity of India. National Bureau of Fish Genetic Resources Lucknow, Índia. 775 p.

## Bibliografia

* Wu, H.L., K.-T. Shao i C.F. Lai (eds.), 1999. Latin-Chinese dictionary of fishes names. The Sueichan Press, Taiwan.

## Enllaços externs

* AQUATAB
* uBio (anglès)
# Khirokitia

Khirokitia (de vegades escrit Choirokoitia, en grec: Χοιροκοιτία) és un jaciment arqueològic de l'illa de Xipre que data del neolític. És Patrimoni de la Humanitat segons la UNESCO, des del 1998.
Aquest jaciment és un dels més importants i més ben conservats del Mediterrani oriental. Gran part de la seva importància rau a poder conèixer el funcionament d'aquella societat i les seves fortificacions.
El període neolític aceràmic (quan encara no hi apareix la ceràmica) està representat per aquest assentament i uns 20 més similars a Xipre.

## Història

Porphyrios Dikaios va descobrir aquest jaciment l'any 1934; ell era el director del Departament d'Antiguitats de Xipre i va fer-hi sis excavacions entre 1934 i 1946. Els seus descobriments inicials es publicaren en la revista The Journal of Hellenic Studies l'any 1934. La invasió turca de Xipre de la dècada del 1970 va interrompre les excavacions. El francès Alain Le Brun tornà a excavar aquest jaciment a partir del 1977. Aquest jaciment va estar ocupat des del mil·lenni VII al IV aC.

## Arqueologia

L'assentament de Khirokitia es troba al vessant d'un turó a la vall del riu Maroni a la costa sud de l'illa, a uns 6 km del mar.
S'hi practicava l'agricultura i la ramaderia (ovelles, cabres i porcs).
Estava tancat per un mur de pedra de 2,5 m de gruix i 3 m d'alt. Es pensa que hi vivien entre 300 i 600 persones, les quals eren d'estatura més aviat baixa, 1,61 m de mitjana els homes i 1,50 m de mitjana les dones. De mitjana, els homes vivien 35 anys i les dones 33. La mortalitat infantil era molt alta.
Les collites eren principalment de cereals; també recollien fruita silvestre de festucs, figues, olives i prunes. També caçaven cérvols.
Aquest poble fou abandonat de sobte, per raons desconegudes, cap a l'any 6000 aC i sembla que tota l'illa quedà deshabitada durant 1.500 anys fins a l'aparició del grup de Sotira.

## Galeria

* Estructures reconstruïdes

## Font

* Department of Antiquities, Government of Cyprus.

## Referències

* ↑ Centre, UNESCO World Heritage. «Choirokoitia» (en anglès). [Consulta: 18 febrer 2021].
* ↑ Hirshfeld, Nicolle «Biography of Joan Du Plat Taylor». Brown University [Consulta: 21 juliol 2007].
* ↑ Payne, H. G. G. «Archaeology in Greece, 1933–34». The Journal of Hellenic Studies. The Society for the Promotion of Hellenic Studies, 54, 2, 1934, pàg. 199. DOI: 10.2307/626861. JSTOR: 626861 [Consulta: 1r juliol 2008].
* ↑ Le Brun, Alain «Le Néolithique de Chypre» (en francès). Clio, 01-03-2001 [Consulta: 21 juliol 2007]. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2011-06-13. [Consulta: 10 març 2012].

## Enllaços externs

* UNESCO World Heritage Centre entry.
* Khirokitia by Cypriot Government.
* france diplomatie le site de Khirokitia French entry.
# Klevakínskoie

Klevakínskoie (en rus: Клевакинское) és un poble de l'óblast de Sverdlovsk, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 1.202 habitants.

## Referències

* ↑ Статья об открывшемся новом ФАПе в посёлке Белоречка
* ↑ «Поселок Басьяновский» (en rus). Информация о Свердловской области. Свердловская областная универсальная научная библиотека им. В. Г. Белинского. [Consulta: 18 agost 2019].
* ↑ «Об отнесении рабочего поселка Басьяновский, расположенного на территории Верхнесалдинского района, к категории сельских населенных пунктов к виду поселок, Закон Свердловской области от 21 июля 2004 года №54-ОЗ». docs.cntd.ru. Arxivat de l'original el 2018-04-23. [Consulta: 22 abril 2018].
# Klesxovka

Klesxovka (en rus: Клещёвка) és un poble de l'óblast de Saràtov, a Rússia, segons el cens del 2019 tenia 1.064 habitants. Pertany al districte municipal de Saràtov.

## Referències

* ↑ «О преобразовании Соколовского, Михайловского, Краснооктябрьского, Вольновского, Дубковского, Расковского, Усть-Курдюмского, Александровского муниципальных образований Саратовского муниципального района Саратовской области, муниципального образования "Город Саратов" и внесении изменений в некоторые законодательные акты Саратовской области от 25 ноября 2021 - docs.cntd.ru». Arxivat de l'original el 2021-12-27.
* ↑ «Карта села Александровки в Саратовской области с улицами и номерами домов». mapdata.ru. Arxivat de l'original el 2020-10-17. [Consulta: 30 març 2020].
# Carrer Capdevila

El Carrer Capdevila és un barri i carrer del centre històric de La Seu d'Urgell que va néixer al segle xiii. Aquest barri es troba al nord del Carrer Major i va sorgir al voltant de l'Església de Sant Nicolau, on ara hi ha Cal Trilla.
Llavors el barri quedava fora del recinte emmurallat al nord, més enllà del Portal Vell d'Andorra. Posteriorment es va traslladar la muralla, situant el Portal d'Andorra al nord d'aquest barri, al Carrer Capdevila. Es diferencia de la ciutat anterior al segle xiii per tenir carrers tortuosos i estrets, mentre que la resta són més aviat rectilinis.

## Referències

* ↑ «Carrers de Catalunya». Arxivat de l'original el 2018-12-06. [Consulta: 6 desembre 2018].
* 1 2 «Carrer Capdevila». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «La Seu d'Urgell: ruta pel seu patrimoni cultural». Castells de Lleida. [Consulta: 10 setembre 2010].
Viccionari
# Carolingi

«carolingi o carolíngia» té aquests significats:
* Art carolingi, florida artística ocorreguda a l'art d'Europa Occidental durant el regnat de Carlemany
* Dinastia carolíngia, dinastia que controlà el Regne Franc entre els segles VIII i X
* Escriptura carolíngia, tipus d'escriptura nascuda a Europa desenvolupada i impulsada a l'imperi de Carlemany (s. VIII - XII)
* Imperi Carolingi, període de la història europea derivat de la política dels reis francs, Pipí
* Renaixement carolingi, ressorgiment de la cultura clàssica llatina a l'Imperi carolingi a finals del segle viii i principis del IX
# Margarethe Weikert

Margarethe Weikert (Budapest, 24 de setembre de 1914), també coneguda com a Grete Weikert, va ser una esquiadora alpina austríaca, que va competir durant la dècada de 1930.
El 1936 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Hivern de Garmisch-Partenkirchen, on fou divuitena en la prova combinada d'esquí alpí. Pocs dies més tard guanyà una medalla de bronze al Campionat del Món d'esquí alpí de 1936, disputat a Innsbruck, rere Gerda Paumgarten i Evelyn Pinching.

## Referències

* ↑ Margarethe Weikert a Sports Reference (arxivat)
* ↑ «WEICKERT G. - Athlete Information». [Consulta: 31 desembre 2020].
* ↑ Österreichische Skistars von A-Z : emotion made in Austria. Hall in Tirol: Ablinger Garber, 2008, p. 484. ISBN 978-3-9502285-7-1.
# Albert Alberts

Albert Alberts, abreujat A. Alberts (Haarlem, 23 d'agost de 1911 – Amsterdam, 16 de desembre de 1995) va ser un escriptor, traductor i periodista neerlandès. Va guanyar nombrosos premis al llarg de la seva carrera, inclòs el premi Constantijn Huygens 1975.

## Biografia

A. Alberts va néixer el 23 d'agost de 1911 a Haarlem. Va estudiar indologia a la Universitat d'Utrecht i va treballar després de graduar-se el 1936 i durant diversos anys com a funcionari del Ministeri Colonial a París.
El 1939 es va doctorar en la literatura i filosofia amb una tesi sobre el conflicte de 1847 a 1851 entre els polítics neerlandesos Jean Chrétien Baud i Johan Thorbecke. En el mateix any es va embarcar en l'MS Johan van Oldenbarnevelt i se'n va anar a la Companyia Neerlandesa de les Índies Orientals per quedar-s'hi com a funcionari.
Després de la batalla de Java (1942), va tornar als Països Baixos el 1946. Allí va treballar primer de funcionari i després de 1953 de conseller de redacció. El 1953 es va publicar el seu primer llibre, De eilanden, un recull de contes sobre la seva vida diària a les colònies. Albert Alberts va morir a Amsterdam el 16 de desembre de 1996.

## Obra publicada
### Llibres

* 1938 Baud und Thorbecke 1847-1851
* 1953 De eilanden
* 1954 De bomen
* 1962 Namen noemen
* 1963 De Franse slag o Aan Frankrijk uitgeleverd
* 1963 Wilhelmina, Koningin der Nederlanden
* 1964 Koning Willem II
* 1964 Koning Willem III
* 1965 Johan Rudolf Thorbecke
* 1967 Laten we vrede sluiten
* 1968 Het einde van een verhouding
* 1973 De huzaren van Castricum
* 1973 Leven op de rand
* 1974 De vergaderzaal
* 1975 De Hollanders komen ons vermoorden
* 1976 Een koning die van geen née wil horen
* 1976 Haast hebben in September
* 1978 De vergaderzaal (vierde druk)
* 1979 De honden jagen niet meer
* 1979 Per mailboot naar de Oost
* 1981 Maar geel en glanzend blijft het goud
* 1982 Het zand voor de kust van Aveiro
* 1983 De Utrechtse herinneringen van A. Alberts
* 1984 De zilveren kogel
* 1986 Inleiding tot de kennis van de ambtenaar
* 1987 Een venster op het Buitenhof
* 1989 Een kolonie is ook maar een mens
* 1990 Op weg naar het zoveelste Reich
* 1991 De vrouw met de parasol
* 1992 Libretto voor een gewezen koningin
* 1992 Twee jaargetijden minder

### Pel·lícules

* 1977 De vergaderzaal, dirigida per Kees van Iersel
* 2008 The Swamp (adaptada de l'obra d'Alberts Het moeras). Director: BarBara Hanlo

## Premis i reconeixements

* 1953 Premi Prosa d'Amsterdam
* 1973 Premi Marianne Philip
* 1975 Premi Constantijn Huygens
* 1994 Medalla de Plata de la Universitat d'Utrecht
* 1995 Premi P. C. Hooft

## Referències

* ↑ (nl) A. Alberts Biografie at hjansen.info 2.2.2011
* ↑ (nl) A. Alberts Biography on hjansen.info retrieved 2.2.2011
* ↑ filmfestival rotterdam: het moeras 2.2.2011

## Enllaços externs

* Perfil a la Biblioteca digital de la literatura neerlandesa (neerlandès)
# Plistarc

Plistarc és el nom dels següents personatges:
* Plistarc d'Esparta, rei d'Esparta vers 489 aC a 458 aC.
* Plistarc de Macedònia, germà de Cassandre de Macedònia i sobirà de Cilícia del 301 aC al 300 aC.
# Pomona (botànica)

Una pomona és una reproducció fidedigna en cera, guix o alabastre d'una fruita amb l'objectiu de conservar, conèixer i il·lustrar les diferents varietats de fruita en un moment en què no hi havia accés al registre mitjançant fotografies.
La família Salvador va incorporar a la seva col·lecció de ciències naturals una col·lecció de pomones amb l'objectiu de disposar d'un ampli mostrari dels fruits i fruites cultivats a Espanya. Aquesta col·lecció es coneix amb el nom de "Pomona española" i va arribar a estar composta per més de quatre-cents exemplars. Actualment aquesta col·lecció, com tot el conjunt del gabinet Salvador, es troba a l'Institut Botànic de Barcelona.

## Vegeu també

* Pomologia

## Referències

* ↑ Catàleg de l'exposició "Salvadoriana, el gabinet de curiositats de Barcelona", 2014, p. 64. ISBN 978-84-9850-551-1.
Viccionari
# Pokrovka (Astracan)

* Per a altres significats, vegeu «Pokrovka».
Pokrovka (en rus: Покровка) és un poble de l'óblast d'Astracan, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 1.070 habitants.

## Referències

* ↑ «Карты Генштаба L-38 (Б) 1:100000. Астраханская область и Калмыкия». Arxivat de l'original el 2016-10-03. [Consulta: 24 juliol 2016].
* ↑ «Akhtubinka». GeoNames. Arxivat de l'original el 2019-02-24. [Consulta: 23 febrer 2019].
* ↑ «Регионы России → Астраханская обл. → Харабалинский р-н → Ахтубинка с.». Arxivat de l'original el 2015-03-24. [Consulta: 10 setembre 2020].
# Plectrohyla hartwegi

Plectrohyla hartwegi és una espècie de granota que es troba a Guatemala i Mèxic.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Fordham et al (2006). Plectrohyla hartwegi. Llista Vermella de la UICN, Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2006. Consultat el 6 gener 2008 (en anglès). (anglès)
# Polimela (filla de Peleu)

Segons la mitologia grega, Polimela (en grec antic Πολυμήλη), va ser una filla de Peleu i d'Antígona.
Segons algunes versions, es va casar amb Meneci, i va ser mare de Pàtrocle.

## Referències

* ↑ «Perseus Encyclopedia, Polymele». [Consulta: 8 juliol 2021].
* ↑ Parramon i Blasco, Jordi. Diccionari de la mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions 62, 1997, p. 181. ISBN 8429741461.
# Poliment de les oblies

El poliment de les oblies és un pas de fabricació de dispositius semiconductors durant el qual es redueix el gruix de les oblies per permetre l'apilament i l'embalatge d'alta densitat de circuits integrats (IC).
Els circuits integrats es produeixen en oblies de semiconductors que se sotmeten a una multitud de passos de processament. Les oblies de silici que s'utilitzen principalment avui tenen diàmetres de 200 i 300 mm. Tenen aproximadament 750 μm de gruix per garantir un mínim d'estabilitat mecànica i per evitar la deformació durant els passos de processament a alta temperatura. Targetes intel·ligents, llapis de memòria USB, telèfons intel·ligents, reproductors de música de mà i altres productes electrònics ultracompactes no serien factibles en la seva forma actual sense minimitzar la mida dels seus diferents components en totes les dimensions. Per tant, la part posterior de les oblies es tritura abans de tallar les oblies (separació dels microxips individuals). Les oblies aprimades fins a 75 a 50 μm són habituals avui dia.
Abans de la mòlta, les oblies es laminen habitualment amb una cinta de mòlta posterior curable amb UV, que garanteix el dany a la superfície de l'oblia durant la mòlta posterior i evita la contaminació de la superfície de l'hòstia causada per la infiltració de líquid de mòlta i/o deixalles. Les oblies també es renten amb aigua desionitzada durant tot el procés, la qual cosa ajuda a prevenir la contaminació. El procés també es coneix com "backlap", "backfinish" o "wafer thinning".

## Referències

* ↑ Melito, Steve. «Semiconductor Thickness Measurement & Wafer Backgrinding» (en anglès). https://mtiinstruments.com,+17-02-2021.+[Consulta: 2 maig 2023].
* ↑ International Technology Roadmap for Semiconductors 2009 edition, page 12-53.
* ↑ BG Tape Arxivat 2012-04-13 a Wayback Machine., by Lintec of America.
* ↑ Wafer Preparation, by Syagrus Systems.
* ↑ Introduction to Semiconductor Technology, by STMicroelectronics, page 6.
* ↑ Wafer Backgrind at Silicon Far East.
# Premis Ondas 1966

Els Premis Ondas 1966 van ser la tretzena edició dels Premis Ondas, entregats a Barcelona el 14 de novembre de 1966. En aquesta edició es diferencien cinc categories: Premis Nacionals de ràdio, nacionals de televisió, locals, internacionals de ràdio i televisió, i especials.

## Nacionals de ràdio

* Millor locutora: Carmen Pérez de Lama de la cadena SER
* Millor autor: José María Sánchez-Silva y García-Morales d'RNE i TVE
* Millor director: Luis Durán de la cadena SER
* Millor programa musical: El gran musical de la cadena SER
* Millor programa cultural: Galería breve de la cadena SER
* Millor programa dramatitzat: Teatro en el estudio de RNE i CAR

## Nacionals televisió

* Millor locutor: José Luis Uribarri de TVE
* Millor actriu: Núria Torray de TVE
* Millor actor: Juanjo Menéndez de TVE
* Millor programa informatiu: A toda plana de TVE

## Locals

* Millor locutora: Maruja Fernández d'RNE Barcelona
* Millor locutor: Julián Mojedano Muñiz de Radi Extremadura
* Millor autor: Juan Bustos de Radi Sevilla
* Millor director: José Tuderini Cintora de REM- CAR Màlaga
* Millor programa local: Collegio Mayor d'RNE Madrid
* Millor programa musical: Poema del fuego y del mar de RNE Sant Sebastià

## Internacionals de ràdio i televisió

* Millor locutora: Giordana Bonetti de Ràdio TV-Zagreb (Iugoslàvia)
* Millor locutor: Walter Cronkite de CBS-Nova York (EUA)
* Millor actriu: Giulietta Masina de RAI-Roma (Itàlia)
* Millor actor: Gino Cervi de RAI-Roma (Itàlia)
* Millor autor: Paul Danblon de Ràdio TV-Brussel·les (Bèlgica)
* Millor director: Keiko Yamanaka de TBS Tòquio (Japó)
* Millor programa informatiu: Servei de notícies de RCP-Lisboa (Portugal)
* Millor programa musical: Encant de la música antiga xinesa de CBC - Taiwan (Formosa)
* Millor programa cultural: Els ratolins i els homes de RBC- Salisbury (Rhodèsia)
* Millor programa dramatitzat: Les dones bussejadores de KBS-Seul (Corea)

## Especials

* A Ràdio Barcelona, per la seva programació de Setmana Santa
* A Ràdio Nacional d'Espanya, per Tercer programa
* A títol pòstum al famós actor Jaime Santos
* A la Deutsche Welle de Colònia, pel seu programa Heus aquí l'embull (Alemanya)
* A Ràdio Canadà, pel seu programa Redescobrint Amèrica (Canadà)
* A la Westdeutscher Rundfunk pel programa "La nostra pàtria, la vostra pàtria" (Alemanya)

## Referències

* ↑ Anoche se fallaron los premios Ondas de radio y televisión, ABC, 20 d'octubre de 1966

## Enllaços externs

* Pàgina web oficial dels Premis Ondas Arxivat 2019-05-08 a Wayback Machine.
# Preobrajenka (Bélgorod)

* Per a altres significats, vegeu «Preobrajenka».
Preobrajenka - Преображенка (rus) - és un poble de l'óblast de Bélgorod, a Rússia. El 2010 tenia 124 habitants. Pertany al districte (raion) de Stari Oskol.

## Referències

* ↑ Летопись населённых пунктов Белгородской области: Село Котово Старооскольского городского округа Белгородской области: история [села Котово, села Терехово] / Котовская библиотека; сост. Рудакова Тамара Ивановна. — Котово: Котовская библиотека, 1996. — 75 с.
* ↑ «Храм в честь Покрова Пресвятой Богородицы (с. Федосеевка)». ИМЦ «Православное Осколье», 11-10-2012. Arxivat de l'original el 2018-06-12. [Consulta: 9 juny 2018].
# Producte brut mundial

El Producte brut mundial és la suma dels Productes interiors bruts de totes les nacions del món. El 2007, el Producte brut mundial estimat va ser de 65.8 bilions de dòlars estatunidencs, la qual cosa es tradueix a 10.000 dòlars per capita, i amb un creixement del 5,2%. L'economia dels països ha continuat un procés d'industrialització; el 2007 l'agricultura contribuïa només amb el 4% del Producte brut mundial. La indústria contribueix amb el 32%, i el sector dels serveis amb el 64%. La força laboral el 2007 va ser estimada en 3.100 milions de persones.

## Referències

* ↑ GDP Ranking per country Arxivat 2011-06-04 a Wayback Machine.. CIA Factbook. Data de consulta: 9 de febrer, 2007
* 1 2 3 World Arxivat 2010-01-05 a Wayback Machine.. CIA Factbook. Data de consulta: 9 de febrer, 2007
# Progressió aritmètica de segon ordre

En matemàtiques, una progressió aritmètica de segon ordre és una successió matemàtica en la qual les diferències de dos termes consecutius conformen una progressió aritmètica. El terme general d'una progressió aritmètica de segon ordre és un polinomi de segon grau:
    $a_{n}=an^{2}+bn+c$
on $a\neq 0$. El terme general de la diferència de la progressió és
    $d_{n}=2an+a+b$

## Exemples

* La successió 3, 6, 11, 18, 27,... té terme general $a_{n}=n^{2}+2$ i la seva diferència és $d_{n}=2n+1$.
* La successió 1, 9, 25, 49,... (quadrats dels nombres imparells) té terme general $a_{n}=4n^{2}-4n+1$.

## Suma de termes consecutius

La suma dels primers $n$ termes d'una progressió aritmètica de segon ordre $a_{n}=an^{2}+bn+c$ pot calcular-se mitjançant la fórmula
    $S_{n}={\frac {an^{3}}{3}}+{\frac {an^{2}}{2}}+{\frac {an}{6}}+{\frac {bn^{2}}{2}}+{\frac {bn}{2}}+cn$

## Vegeu també

* Progressió aritmètica
* Progressió geomètrica
* Successió matemàtica

## Referències

* ↑ Sapiña, R. «Progressió aritmètica de segon ordre» (en castellà). Problemas y ecuaciones. ISSN: 2659-9899 [Consulta: 17 maig 2020].
* ↑ Alonso, James «Progressions aritmètiques d'ordre superior» (en anglès). The Fibonacci Quarterly [Consulta: 17 maig 2020].