OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Claudine Schaul

Claudine Schaul (Ciutat de Luxemburg, 20 d'agost de 1983) és una jugadora de tennis professional luxemburguesa. El seu rànquing més alt dins del circuit de la WTA correspon al número 41 aconseguit l'any 2004 i en el seu palmarès destaquen un títol individual i un de dobles en el circuit WTA.

## Biografia

Filla de John i Marguy Schaul, té dos germans: Patrick i Pascal, que també jugà a tennis i formà part de l'equip luxemburguès de Copa Davis. Tant el seu pare com els seus germans són professors i la van introduir al tennis amb quatre anys.
Degut als seus resultats prometedors a l'inicia de la seva carrera, fou premiada amb l'honor de ser la portadora de bandera luxemburguesa durant la cerimònia d'obertura dels Jocs Olímpics d'Atenes 2004.

## Palmarès: 2 (1−1)
### Individual: 1 (1−0)

* Llegenda
* Grand Slam (0−0)
* WTA Tour Championships (0−0)
* Tier I (0−0)
* Tier II (0−0)
* Tier III (1−0)
* Tier IV (0−0)
* Tier V (0−0)
* Títols per superfície
* Dura (0−0)
* Gespa (0−0)
* Terra batuda (1−0)
| Resultat | Núm. | Data | Torneig | Superfície | Oponent en la final | Marcador |
| Guanyadora | 1. | 22 de maig de 2004 | Estrasburg, França | Terra batuda | Lindsay Davenport | 2−6, 6−0, 6−3 |

### Dobles: 3 (1−2)

* Llegenda
* Grand Slam (0−0)
* WTA Tour Championships (0−0)
* Tier I (0−0)
* Tier II (0−1)
* Tier III (0−1)
* Tier IV (1−0)
* Tier V (0−0)
* Títols per superfície
* Dura (1−1)
* Gespa (0−1)
* Terra batuda (0−0)
| Resultat | Núm. | Data | Torneig | Superfície | Parella | Oponents en la final | Marcador |
| Guanyadora | 1. | 17 de gener de 2004 | Canberra, Austràlia | Dura | Jelena Kostanić | Caroline Dhenin Lisa McShea | 6−4, 7−6(3) |
| Finalista | 1. | 19 de juny de 2004 | 's-Hertogenbosch, Països Baixos | Gespa | Jelena Kostanić | Lisa McShea Milagros Sequera | 6−7(3), 3−6 |
| Finalista | 2. | 18 de juliol de 2004 | Stanford, Estats Units | Dura | Iveta Benešová | Eleni Daniïlidu Nicole Pratt | 2−6, 4−6 |

## Guardons

* Esportista Luxemburguès de l'Any (2003)

## Referències

* ↑ «Claudine Schaul > Overview > Biography» (en anglès). WTA. [Consulta: 18 setembre 2015].

## Enllaços externs

* Claudine Schaul a la WTA (anglès)
* Claudine Schaul a la Federació Internacional de Tennis (anglès)
* Claudine Schaul al lloc web de la Billie Jean King Cup (anglès)
# Claudine Vierstraete

Claudine Vierstraete (Torhout, 11 de febrer de 1960 - 4 d'octubre de 2023) fou una ciclista belga que va combinar la pista amb la carretera. Va guanyar una medalla al Campionat del món de velocitat

## Palmarès en ruta

* 1981
** Vencedora d'una etapa als Tres dies internacionals de Dompaire

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
# Claudinei Alexandre Pires

* Per altres persones amb el sobrenom de Dinei, vegeu Dinei.
Claudinei Alexandre Pires, o simplement Dinei (São Paulo, 10 de setembre del 1971) és un exfutbolista brasiler, que va jugar de davanter per diversos clubs brasilers.
Un fanàtic del Sport Club Corinthians Paulista, va fer història en aquest club, convertint-se en l'únic jugador de la història de l'equip, que ha guanyat tres campionats brasilers amb l'equip - 1990, 1998, 1999.

## Carrera

* 1990-1992: Corinthians
* 1992: Grasshoppers
* 1992: Guarani Futebol Clube
* 1993: Associação Portuguesa de Desportos
* 1994: Internacional de Porto Alegre
* 1995-1996: Cruzeiro Esporte Clube
* 1996: Coritiba
* 1997: Inter de Limeira
* 1997: Guarani Futebol Clube
* 1998-2001: Corinthians
* 2002: Esporte Clube Santo André
* 2003-2004: Portuguesa Santista

## Enllaços externs

* «PELÉ.NET». Arxivat de l'original el 2012-02-14. [Consulta: 27 juliol 2011].
# Castèthviague

Castèthviague (francès Castelbiague) és un municipi occità del Comenge, a Gascunya, situat al departament de l'Alta Garona, a la regió Occitània.

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Chris Smalling

Christopher Lloyd "Chris" Smalling (nascut el 22 de novembre de 1989) és un jugador professional de futbol anglès que juga com a defensa central a l'AS Roma i a la selecció nacional d'Anglaterra.

## Palmarès
### Manchester United FC

* 1 Lliga Europa de la UEFA: 2016-17
* 2 Premier League: 2010-11, 2012-13
* 1 Copa anglesa: 2015-16
* 1 Copa de la lliga anglesa: 2016-17
* 3 Community Shield: 2010, 2011, 2013

### AS Roma

* 1 Lliga Europa Conferència de la UEFA: 2021-22
# Coalville (Utah)

Coalville és una població dels Estats Units a l'estat de Utah. Segons el cens del 2000 tenia 1.382 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Coalville tenia 1.382 habitants, 465 habitatges, i 371 famílies. La densitat de població era de 186,6 habitants per km².
Dels 465 habitatges en un 47,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 68,6% hi vivien parelles casades, en un 8% dones solteres, i en un 20,2% no eren unitats familiars. En el 18,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 10,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,97 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,41.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 33,8% tenia menys de 18 anys, un 10,7% entre 18 i 24, un 28,9% entre 25 i 44, un 15,7% de 45 a 60 i un 10,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 28 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 103,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 39.342 $ i la renda mediana per família de 43.929 $. Els homes tenien una renda mediana de 32.727 $ mentre que les dones 20.833 $. La renda per capita de la població era de 17.830 $. Entorn del 5,9% de les famílies i el 8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Coalville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 13 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Coalville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Cervantes (cràter)

Cervantes és un cràter d'impacte en el planeta Mercuri de 213,16 km de diàmetre, situat a prop de Bernini i Van Gogh. Porta el nom de l'escriptor espanyol Miguel de Cervantes Saavedra (1547-1616), i el seu nom va ser aprovat per la Unió Astronòmica Internacional el 1976.

## Referències

* ↑ «Cervantes». Gazetteer of Planetary Nomenclature. United States Geological Survey, 07-03-2011. [Consulta: 31 maig 2017].

## Vegeu també

* Llista de cràters de Mercuri
# Clayton (Alabama)

Clayton és una població dels Estats Units a l'estat d'Alabama. Segons el cens del 2000 tenia 1.475 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Clayton tenia 1.475 habitants, 593 habitatges, i 393 famílies. La densitat de població era de 104,5 habitants/km².
Dels 593 habitatges en un 30,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 36,1% hi vivien parelles casades, en un 27,2% dones solteres, i en un 33,6% no eren unitats familiars. En el 31,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 16,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,37 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,95.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26% tenia menys de 18 anys, un 8,8% entre 18 i 24, un 26,2% entre 25 i 44, un 22,4% de 45 a 60 i un 16,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones hi havia 86,2 homes. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 83,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 18.750 $ i la renda mediana per família de 25.750 $. Els homes tenien una renda mediana de 29.583 $ mentre que les dones 20.417 $. La renda per capita de la població era d'11.791 $. Aproximadament el 29,3% de les famílies i el 31,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Fact Sheet: Clayton town, Alabama». American Fact Finder. United States Census Bureau. Arxivat de l'original el 16 de febrer 2020. [Consulta: 6 gener 2010].
* ↑ «Annual Estimates of the Population for Incorporated Places in Alabama». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
# Clima pampeà

El clima pampeà, (clima pampeano) és un tipus de clima temperat. En la classificació de Köppen s'anomena amb les lletres Cwa i Cwb. Aquest tipus de clima correspona a les Pampes de l'interior de l'Argentina i a algunes zones de l'interior de la Xina i Sud-àfrica

## Argentina

A l'Argentina aquest clima es troba a:
* Província de Buenos Aires
* Centre i sud de la Província de Santa Fe.
* Est i centre de la Província de La Pampa.
* Província de Entre Ríos (llevat del nord).
* Província de San Luis (llevat l'angle nord-est) i Córdoba (llevat l'angle nord-est).
La temperatura mitjana d'estiu oscil·len entre els 20 i 25 °C i les d'hivern entre els 5 i els 12 °C.
Les temperatures disminueixen de nord a sud (Córdoba, situada al nord: 24,3 °C, Mar del Plata, al sud, 19 °C).
També disminueixen les temperatures d'est a oest.
La pluviometria disminueix des de la cosata a l'interior (Dolores, situada a l'est, 920 mm; General Pico, a l'oest, 587 mm).
També les pluges disminueixen de nord a sud.
Segons la distribució de les pluges es distingeix:
* Pampa humida, oriental, de les praderies o de les pastures tendres.
* Pampa seca, occidental, àrida o de les pastures dures.

## Referències

* Geografía i Clima de l'Argentina Arxivat 2011-02-04 a Wayback Machine.
# Clima submediterrani

El clima submediterrani és una subdivisió del clima mediterrani.
Generalment correspon a localitats ubicades a la muntanya mitjana entre els 800 i els 1400 metres tot i que segons les condicions orogràfiques (fons de valls) pot presentar-se en cotes més baixes.
El caracteritzen el fet de situar-se en la banda baixa respecte a temperatures i amb més humitat que el clima mediterrani estricte.
La temperatura mitjana d'un lloc de clima submediterrani sol estar entre 10 i 14 °C mentre que la pluviometria pot ser la mateixa o superior a les estacions de clima mediterrani típic però per efecte de les més baixes temperatures la humitat sempre és superior.
La vegetació dels climes submediterranis és de transició entre la típicament mediterrània i l'eurosiberiana. Encara hi són presents les espècies mediterrànies més resistents al fred com l'alzina però hi apareixen ja diversos tipus de roures i moltes plantes de fulla caduca.
Osona és una comarca típica amb clima submediterrani la inversió tèrmica però fa que en el fons de la Plana de Vic, a 400 metres d'altitud, les temperatures hivernals siguin més fredes que a la muntanya mitjana d'aquesta comarca. Submediterrani també és gran part de la Provença i resta d'Occitània no litoral.

## Vegeu també

* Clima subtropical humit
# Club Centro Iqueño

El Club Centro Iqueño és un club de futbol peruà de la ciutat de Lima.
El club va ser fundat el 12 d'octubre de 1935 amb el nom Centro Iqueño de Deportes y Estudios.
Va jugar a la primera divisió peruana entre 1942 i 1969, esdevenint campió peruà el 1957.

## Palmarès

* Lliga peruana de futbol:
** 1957
* Segona divisió peruana de futbol:
** 1948
* Campeonato de Apertura:
** 1958

## Referències

* ↑ ; Carlos Manuel Nieto Tarazona«Peru - Foundation Dates of Clubs». RSSSF, 14-03-2013. [Consulta: 16 març 2015].
* ↑ 1. Sport Progreso (Rímac) dechalaca.com
* ↑ RSSSF - Peru - List of Champions a rsssf
* ↑ Peruvian football seasons a rsssf
# Château-d'Oex

Château-d'Oex és un municipi de Suïssa del cantó de Vaud, situat al districte de la Riviera-Pays-d'Enhaut.

## Referències

* ↑ «Liste officielle des communes de la Suisse - 01.01.2021» (en francès). Oficina Federal d'Estadística. [Consulta: 8 gener 2021].
# Château-l'Abbaye

Château-l'Abbaye és un municipi francès, situat a la regió dels Alts de França, al departament del Nord. L'any 2006 tenia 840 habitants. Limita al nord-est amb Flines-lès-Mortagne, al sud-est amb Bruille-Saint-Amand, al sud amb Nivelle, a l'oest amb Thun-Saint-Amand i al nord-oest amb Mortagne-du-Nord.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 593 | 610 | 630 | 590 | 714 | 759 | 840 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001-2008 | Marie-Jeanne Dufernez | |
| 2008- | Waldemar Domin | Divers droite |
# Colin Chapman

Anthony Colin Bruce Chapman va ser un dissenyador, enginyer, constructor i pilot d'automòbils anglès que va arribar a disputar curses de Fórmula 1.
Colin Chapman va néixer el 19 de maig del 1928 a Londres, Anglaterra i va morir el 16 de desembre del 1982 d'una aturada cardíaca.
L'any 1952 va fundar Lotus, famosa marca d'automòbils esportius que aviat va destacar pels seus dissenys i per les seves victòries a tota mena de curses de velocitat. A la F1, Lotus va aconseguir fins a set Campionats del món de constructors i sis de pilots, amb un total de 73 victòries a la F1 (i 102 poles i 65 voltes ràpides).

## A la F1

Va debutar a la cinquena cursa de la temporada 1956 (la setena temporada de la història) del campionat del món de la Fórmula 1, disputant l'1 de juliol del 1956 el GP de França al Circuit de Reims-Gueux.
Colin Chapman va participar en una única cursa puntuable pel campionat de la F1, aconseguint qualificar-se en un meritori cinquè lloc però a causa d'un accident en els entrenaments previs a la cursa no va poder prendre la sortida perquè no disposava de vehicle per disputar-la.

## Resultats a la Fórmula 1

| Any | Equip | Xassís | Motor | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | Posició | Punts |
| 1956 | Vandervell Products Ltd. | Vanwall | Vanwall | ARG | MON | 500 | BEL | FRA NVS | GBR | ALE | ITA | - | 0 |

### Resum

| Curses: | Victòries: | Pòdiums: | Poles: | Voltes ràpides: | Punts: |
| 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

## Enllaços externs

* Biografia de Colin Chapman feta per Dennis David Arxivat 2012-10-10 a Wayback Machine. (anglès)
* Bio d Chapman en espanyol. Arxivat 2008-04-04 a Wayback Machine.
# Comtat de Castres de Lorena

El comtat de Castres a Lorena fou una jurisdicció feudal del Sacre Imperi Romanogermànic formada per l'antic pagus Castricensis, situat a la riba del Mosa, des de Donchéry al sud, fins a Mézières al nord a la confluència amb el riu Semois, cobrint els moderns cantons de Signy, Flize, Mézières, Rumigny i Monthermé. Al sud-est es trobava el comtat de Mouzon (pagus Mosomensis) amb els moderns cantons de Raucourt, Mouzon i Sedan. Els comtats de Mouzon i Castres foren atributs a Carles II el Calb en la partició del 9 d'agost del 870.
Al segle X només apareix un comte a Castres, de nom Erlebold. A la segona meitat del segle el comtat hauria passar a mans dels comtes de Verdun i una carta del 1005 anomena al que fou el comte Frederic de Verdun i les Ardenes com a comte de Castres. Es creu que el comtat de Mouzon va seguir el mateix camí però les fonts no esmenten cap comte ni cap persona portant el títol.
Vegeu: Erlebold de Castres.
Per herència el comtat hauria arribat a la meitat del segle XI al comte de Luxemburg. Matilde de Luxemburg (filla del comte Conrad I de Luxemburg) qualificada per Alberic de Trois-Fontaines com omtessa de Longwy i de Castres es va casar amb Godofreu de Bliesgau i hauria aportat una part del pagus Castricum com a dot. Godofreu i Matilde foren els pares de: Godofreu I que es va titular comte de Blieskastel (francès Castel, llatí Castrum), per residir al castell, i va morir vers 1127; de Folmar, que fou comte d'Hüneburg vers 1105-1133; i d'Helwida que es va casar amb Gerard, comte de Magúncia vers 1084-1106. En endavant el territori antic va restar repartir entre el comtat de Bliesgau (rebatejat comtat de Blieskastel) i el de Luxemburg.

## Referències

* Genealogia
# Change

«Change» té aquests significats:
* Toponímia: Pont au Change, pont parisenc sobre el Sena, enllaça l'Île de la Cité i la Conciergerie.
* Informàtica: Change mode Chmod, ordre de la consola d'Unix i sistemes basats en Unix.
* Música:
** Never Change, tercer senzill extret del tercer àlbum d'estudi de Fightstar (1999)
** Change (àlbum), LP de Sugababes (2007)
** Change (grup), grup italo-americà.
* Política: Change.org, organització per a l'acollida de peticions per Internet.

## Vegeu també

* Chang'e-1, sonda espacial no tripulada del programa xinès d'exploració lunar.
* Changé, diversos municipis francesos.
# Competència judicial internacional

La competència judicial internacional és la concreta assignació de l'exercici de la potestat jurisdiccional sobre una disputa de caràcter internacional als tribunals i autoritats públiques d'un Estat.
Les normes de competència judicial internacional determinen quins litigis, i d'acord amb quins criteris i principis, els òrgans jurisdiccionals i les autoritats públiques d'un Estat poden entrar a conèixer dels litigis i qüestions derivats de situacions privades internacionals.

## Vegeu també

* Dret internacional privat

## Bibliografia

* CALVO CARAVACA, Alfonso-Luis; CARRASCOSA GONZÁLEZ, Javier. Derecho Internacional Privado. Volumen I. Granada: Ed. Comares, 2004. ISBN 84-8444-830-4
# Cinderella Up-to-Date

Cinderella Up-to-Date va ser un curtmetratge mut francès del 1909 dirigit per Georges Méliès i protagonitzada per Francis Ford. La pel·lícula va ser venuda per la Star Film Company de Méliès als Estats Units i distribuïda per Enterprise Optical Company. No se sap si és perduda.

## Referències

* ↑ Cinderella Up-to-Date a silentera.com
# Cine Verneda

El Cine Verneda va estar situat al carrer Guipúzcoa nº 99 tocant la cantonada amb el carrer Cantabria. Va ser construït per l'arquitecte Miguel Ponsetti Vives entorn el 1962 i va ser inaugurat al mes de gener de 1966 amb una capacitat de 1900 localitats.
El cinema Verneda va ser creat per la iniciativa de l'empresa cinematogràfica Triunfo S.A sota la direcció de personalitats com Francisco Ramos Carrasco, Miquel Capdevila Torra i Mauricio Lebouchard Martínez.
El cinema Verneda es recorda com un cinema plenament de barri. A les seves proximitats hi havia el cinema Levante que de forma conjunta cobrien la demanda cultural del veïnat. En aquest aspecte, el cinema Verneda presentava una programació doble entre setmana de dilluns a dijous i una programació més variada pels caps de setmana cobert des de divendres fins diumenge. Sense dubtes els diumenges hi havia una gran afluència de gent.
En alguns moments, el cinema Verneda va dur a terme programes simultanis amb el cinema Triunfo situat al Poble Nou. En aquest sentit, hi trobem la projecció de pel·lícules com: Nacido salvaje, El día más largo de Kansas City, Días de angustia y Los compañeros, ¡Tranquilo, Fredy no hagas locuras! o Asesinada ayer.
En la dècada dels setanta cal destacar la projecció de pel·lícules amb gran èxit com: Allò que el vent s'endugué projectada al 26 de febrer de 1973. Així com altres pel·lícules com: El fantástico viaje de Simbad i El blanco, Alfileres de oro i De profesión, polígamo, Pánico en la ciudad i Tres suecas para tres Rodríguez.
En la dècada dels vuitanta es va fer una aposta per la programació doble. En aquest cas hi trobem: El Alámo y Rocky 2, De hombre a hombre i Moonraker o La loca historia del mundo, i Frances.
La davallada d'espectadors va provocar la reducció de l'espai dedicat a les projeccions. Com a conseqüència d'aquesta situació es va iniciar amb el tancament de l'amfiteatre i de forma progressiva amb el nombre de localitats disponibles a les sales. De fet, l'última programació publicada va ser el 15 de desembre de 1984. Uns dies més tard, el 23 de desembre de 1984 el cinema Verneda es va tancar de forma definitiva.

## Referències

* 1 2 3 Lahuerta Melero, Roberto. Barcelona tuvo cines de Barrio (en castellà). Madrid: Temporae, 2005, p. 290.
* ↑ Munsó Cabuso, Joan. Els cinemes de Barcelona. Barcelona: Proa, 1995, p. 290.
# Complex de llançament 41

El complex de llançament 41 (LC-41), és un conjunt de grans instal·lacions dins del Centre Espacial John F. Kennedy situat a Cap Canaveral, Florida (EUA) actualment actiu. Actualment, el lloc és utilitzat per United Launch Alliance (ULA) pels llançaments de l'Atlas V. Prèviament, l'havia utilitzat les Forces Aèries dels Estats Units d'Amèrica, pels llançaments de Titan III i Titan IV. En el futur, la plataforma s'utilitzarà per llançar el vehicle de llançament parcialment reutilitzable Vulcan. S'espera que es posi en marxa per primera vegada el 2019.

## Referències

* ↑ McDowell, Jonathan. «Issue 350». Jonathan's Space Report. Jonathan's Space Page, 22-02-1998. Arxivat de l'original el 2010-05-03. [Consulta: 9 juliol 2009].
* ↑ USAF Supports NASA's Dual Lunar Exploratory Missions Arxivat 13 June 2011$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine.

## Enllaços externs

* Cape Canaveral LC41 page at Encyclopedia Astronautica
# Complex de sills de Winagami

El complex de sills de Winagami (també anomenat els sills de Winagami), és una gran província ígnia paleoproterozoica del nord-oest d'Alberta, Canadà. Consisteix en una sèrie de sills relacionats que es van formar fa entre 1,89 i 1,76 milions d'anys. El complex de sills de Winagami cobreix una àrea de 120.000 km$^2$.

## Referències

* ↑ «Igneous rock associations in Canada 3. Large Igneous Provinces (LIPs) in Canada and adjacent regions: 3 Ga to Present» (en anglès). The Free Library.