OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cotinga cua-ratllada

La cotinga cua-ratllada (Pipreola intermedia) és un ocell de la família dels cotíngids (Cotingidae).

## Hàbitat i distribució

Habita els boscos dels Andes, al nord i centre del Perú i oest i centre de Bolívia, normalment a major cota que la cotinga verd-i-negra (Pipreola riefferii)

## Referències

* ↑ «Cotinga cua-ratllada». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 15/02/2023(català)
# Correllums

El Correllums és un espectacle de carrer, itinerant, que fa una revisió del tradicional correfoc, però sense foc ni pólvora. Les forques de llum làser, el qual substitueix aquests elements, generen unes figures volumètriques de llum que es projecten sobre núvols de fum que fan visibles les imatges. L'espectacle ofereix una mirada innovadora sobre la cultura popular amb una revisió dels balls dels diables i els correfocs. Es va veure als carrers per primer cop en la Fira Mediterrània de Manresa del 2023.
Va ser desenvolupat per la productora d'espectacles Bàcum amb la idea de simular un correfoc de tal manera que sigui apte per als que l'hi tenen por. A partir del disseny d'unes forques que, a través de l'ordinador, poguessin emetre rajos làser giratoris, van tenir-ne un primer prototip l'any 2019, però va requerir més de dos anys d'experimentació per ser presentat en societat amb tot el que l'acompanya. La Fira Mediterrània de Manresa va oferir a la productora que col·laborés amb l'entitat manresana Xàldiga, que s'encarrega d'organitzar el correfoc a la capital del Bages, i a l'estrena de l'espectacle hi van participar sis diables de Xàldiga i dues ballarines de Bàcum, començant amb l'encesa típica d'un correfoc per, tot seguit, continuar amb el ball de la diablessa i acabar amb el ceptrot —una forca grossa— que fa una "explosió de llums". El Correllums dibuixa coreografies lumíniques en parets, sostres i a l’aire a molta alçada gràcies a la combinació del làser i el fum, essent aquest darrer el factor que més fa recordar el correfoc.
Tot i tenir l'estrena absoluta l'octubre del 2023, ja havia aparegut en informacions preliminars dels continguts de la Fira Mediterrània tant l'any 2021 com l'any 2022.

## Referències

* 1 2 ACN «La Fira Mediterrània de Manresa estrena 'Correllums', una revisió del tradicional correfoc sense foc ni pólvora». 3/24. ACN, 06-10-2023 [Consulta: 8 octubre 2023].
* 1 2 «Correllums». 26a Fira Mediterrània Manresa. Programa oficial, 2023. [Consulta: 8 octubre 2023].
* ↑ Font Torra, Aina «Viure el Correfoc de Manresa sense foc ni petards: la gran aposta de la Mediterrània 2023». Nació Digital [Manresa], 05-10-2023 [Consulta: 8 octubre 2023].
* ↑ Mata i Riu, Toni «Fira Mediterrània: Del foc de l'olivera als làsers de "Correllums"». Regió7, 05-10-2023 [Consulta: 8 octubre 2023].
* ↑ Filella, Carina «Suport a la creació des de l’arrel». La República, El Punt Avui, 21-05-2021 [Consulta: 8 octubre 2023].
* ↑ «La Fira Mediterrània dona suport a 24 propostes amb l'Obrador d'arrel 2022-2023». Manresa 2022. Ajuntament de Manresa, 26-04-2022. [Consulta: 8 octubre 2023].
# Cotinga maculada

La cotinga maculada (Cotinga maculata) és un ocell de la família dels cotíngids (Cotingidae).

## Hàbitat i distribució

Habita la selva pluvial, a les terres baixes del sud-est del Brasil.

## Referències

* ↑ «Cotinga maculada». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 15/02/2023(català)
# Cotinga fosca

La cotinga fosca (Lipaugus fuscocinereus) és un ocell de la família dels cotíngids (Cotingidae).

## Hàbitat i distribució

Habita els boscos, localment als Andes a Colòmbia, l'Equador i nord-oest del Perú.

## Referències

* ↑ «Cotinga fosca». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 15/02/2023(català)
# Cotinga gorjamorada

La cotinga gorjamorada (Porphyrolaema porphyrolaema) és un ocell de la família dels cotíngids (Cotingidae) i única espècie del gènere Porphyrolaema Bonaparte, 1854.

## Hàbitat i distribució

Habita el bosc de ribera de les terres baixes del sud-est de Colòmbia, est de l'Equador, nord-est, sud-est del Perú i oest del Brasil amazònic.

## Referències

* ↑ «Cotinga gorjamorada». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 15/02/2023(català)
# Cotorreta de Spengel

La cotorreta de Spengel (Forpus spengeli) és una espècie d'ocell de la família dels psitàcids que sovint considerat coespecífic de la cotorreta alablava.

## Hàbitat i distribució

Habita sabanes, matollars, terres de conreu i poblacions del nord de Colòmbia.

## Taxonomia

De controvertida classificació. Sovint considerada una subespècie de Forpus xanthopterygius és considerada per Handbook of the Birds of the World Alive (2017) una espècie de ple dret, seguint Bocalini F i LF Silveira 2015.

## Referències

* ↑ F. Bocalini i LF. Silveira. 2015. Morphological variability and taxonomy of the Blue-winged Parrotlet Forpus xanthopterygius (Psittacidae). Revista Brasileira de Ornitologia, 23, 64-75.
# Cotorreta de barbeta taronja

La cotorreta de barbeta taronja (Brotogeris jugularis) és una espècie d'ocell de la família dels psitàcids que habita en boscos i matolls des del sud-oest de Mèxic cap al sud, per Amèrica Central fins al nord de Colòmbia i oest de Veneçuela.
# Cotorreta dels cingles

La cotorreta dels cingles (Myiopsitta luchsi) és una espècie d'ocell de la família dels psitàcids que habita les valls Andins de Bolívia central, entre els 1000 i els 3000 metres.

## Taxonomia

Considerat tradicionalment una subespècie de la cotorreta pitgrisa, va ser separada d'ella per diversos autors seguint estudis com el de Russello et al. 2008

## Referències

* ↑ Michael A Russello, Michael L Avery i Timothy F Wrighthan. Genetic evidence links invasive monk parakeet populations in the United States to the international pet trade. BMC Evolutionary Biology2008 8:217
# Cotorreta de set colors

La cotorreta de set colors (Touit batavicus) és una espècie d'ocell de la família dels psitàcids.

## Descripció

* Aquest ocell fa aproximadament 14 cm de llargària.
* Com indica el seu nom, té un plomatge molt acolorit, amb el capell groc verdós, pit gris blau, abdomen verd clar, dors verd fosc amb ratlles negres, ales marrons porpra amb una barra groga, i cua violeta amb la punta negra.
* No presenten dimorfisme sexual.

## Hàbitat i distribució

Habita els boscos de les terres baixes de l'oest, nord i sud-est de Veneçuela, Trinitat i Tobago, Guyana, Surinam i Guaiana Francesa.

## Referències

* ↑ La cotorreta de set colors a CERCATERM (català) Rev. 08/10/2011
* ↑ J.M.Forshaw (2006) Parrots of the World. An identification guide. Princeton University Press, Princeton, Oxford, 172 p. (anglès)
* ↑ [http://www.natureserve.org/infonatura/servlet/InfoNatura?searchName=Touit+batavicus%5BEnllaç+no+actiu%5D%5BEnllaç+no+actiu%5D%5BEnllaç+no+actiu%5D La cotorreta de set colors a INFONATURA (anglès)] Rev. 08/10/2011
# Corydoras concolor

Corydoras concolor és una espècie de peix de la família dels cal·líctids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 5,4 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: riu Orinoco.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Lacépède B. G. E. 1803. Histoire naturelle des poissons. Hist. Nat. Poiss. v. 5. i-lxviii + 1-803 + index.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 «Corydoras concolor» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).

## Bibliografia

* Burgess, W. E. An atlas of freshwater and marine catfishes. A preliminary survey of the Siluriformes (en anglès). T.F.H. Publications, Inc., 1989. ISBN 9780866228916.
* Burgess, W.E. 1992. Colored atlas of miniature catfish. Every species of Corydoras, Brochis and Aspidoras. T.F.H. Publications, Inc., Estats Units. 224 p.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ferraris, C. J. «Checklist of catfishes, recent and fossil (Osteichthyes: Siluriformes), and catalogue of siluriform primary types» (en anglès). Zootaxa, 1.418, 1, 2007, pàg. 1-628. DOI: 10.11646/zootaxa.1418.1.1.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Reis, R.E. 2003. Callichthyidae (Armored catfishes). p. 291-309. A R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Weitzman, S. H. 1961. A new catfish, Corydoras concolor (Callichthyidae) from Venezuela. Proc. Biol. Soc. Wash. v. 74: 105-110.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Cova del Pare Palau

Cova del Pare Palau és una obra d'Aitona (Segrià) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Es tracta d'una petita balma on el Pare Francesc Palau passava llargues temporades. Se situa als afores del poble, a un quilòmetre de distància al sud-oest del nucli urbà de la població, sortint per la carretera LP-7041 d'Aitona a Seròs, seguint pel camí a mà dreta i la bifurcació que porta cap a la cova. El terreny és propietat de les Germanes Carmelites Missioneres Teresianes, amb domicili a Aitona.
La cova es conforma a partir de l'alternança de capes de gresos i lutites i és el tancament natural d'un entrant rocós al peu d'una vessant. Tot i que la cova tenia diferents espais, el Pare Palau feia una vida gairebé ermitana; amb un espai per dormir i un petit foc per escalfar el menjar.
El fet que hagi estat un espai tan important pel beat ha fet que el culte s'hagi incrementat en aquest espai fins a convertir-se en un santuari marià. Per poder acollir i donar resposta a l'interès general, varen construir-se nous espais. Des dels anys vuitanta, hi ha un centre de retirament espiritual que fa funcions d'espai de trobada i recolliment. Consta d'una esplanada per actes religiosos, una casa, l'oratori de Joan de la Creu i una sala polivalent.
La millor prova de la condició de lloc de pelegrinatge que ha assolit la cova, és la quantitat d'activitats anuals dedicades al creixement humà i espiritual que s'hi organitzen.

## Història

Sobre tot en els darrers anys, la cova s'ha convertit en un lloc de pelegrinatge molt significatiu, tant per escolars dels col·legis del Pare Palau, com per a les germanes de la Congregació. També està obert al públic general, ja que s'organitzen diversos recessos i activitats d'autoconeixement.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Cova del Pare Palau». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 12 juliol 2021].
# Cova del Pi

La cova del Pi o cova de la Font és un abric del municipi de Tivissa (Ribera d'Ebre) amb representacions de pintura rupestre protegides com a Patrimoni de la Humanitat en el conjunt de l'Art rupestre de l'arc mediterrani de la península Ibèrica. Forma part del conjunt de coves de Vilella, situades a l'esquerra del barranc de la Font Vilella, en la serra de Tivissa.
Es tracta d'un abric situat a l'esquerra del barranc, abans d'arribar a la font, que té uns 12,5 m de llarg i només 2,5 m de profunditat. A una alçada de mig metre del sòl hi ha un panell d'1 m d'ample, ple de figures esquemàtiques, totes elles en color roig clar, molt esborrades, algunes difícilment distingibles, sobretot pel fet d'estar cobertes per una lleugera capa estalagmítica. La major part de les figures representen homes esquemàtics, cinc dels quals són de tipus cruciforme, que semblen en actitud de dansa (tenint una cama dreta i l'altra doblegada i agafant-se el cap entre les mans).
A la part esquerra del grup hi ha signes difícils d'interpretar, així com entre les figures de la dreta, on apareixen unes taques de color que podrien ser figures esborrades, una de les quals sembla un genet amb llança.
La cova va ser descoberta l'any 1921 per Jaume Poch. L'accés és difícil i la cova està tancada al públic.

## Referències

* 1 2 «Cova del Pi». Inventari arqueològic i paleontològic (Arqueodada). Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 15 setembre 2015].

## Enllaços externs

* Jaciment Cova del Pi, Diputació de Tarragona
# Corrales del Vino

* Per la localitat de l'Uruguai vegeu Corrales (Uruguai)
Corrales del Vino és un municipi de la província de Zamora, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó. Comprèn les pedanies de Peleas de Arriba, Fuentelcarnero.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 1371 | 1218 | 1097 | 1055 |
# Cua de ventall confiat

El cua de ventall confiat (Rhipidura albolimbata) és un ocell de la família dels ripidúrids (Rhipiduridae).

## Hàbitat i distribució

Habita boscos i falgueres de les muntanyes de Nova Guinea, generalment per sobre de Rhipidura hyperythra.

## Referències

* ↑ «Cua de ventall confiat». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 10/10/2023(català)
# Cua de ventall d'Indonèsia

El cua de ventall d'Indonèsia (Rhipidura javanica) és un ocell de la família dels ripidúrids (Rhipiduridae).

## Hàbitat i distribució

Habita manglars, bambú, bosc obert, terres de conreu i matolls al sud de Myanmar, centre i sud de Tailàndia, Malaia, Cambodja i sud del Vietnam. Sumatra, incloent Riau i Lingga, Bangka i Belitung. Java, Bali, Borneo i Lombok, a les illes Petites de la Sonda occidentals.

## Referències

* ↑ «Cua de ventall d'Indonèsia». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 10/10/2023(català)
# Crassipes

«Crassipes» té aquests significats:
* Botànica:
** Crassipes és un gènere de la família de les poàcies, actualment sinonimitzat amb Sclerochloa
* Onomàstica:
** Cràssipes, nom d'una família romana
*** Marc Furi Cràssipes, magistrat romà
*** Furi Cràssipes (gendre de Ciceró), cavaller romà
*** Publi Furi Cràssipes, magistrat romà
# Liberazión

Liberazión fou un grup polític d'Aragó creat el novembre de 1991 de la fusió del Moviment Comunista d'Aragó i de la Lliga Comunista Revolucionària (LCR), de la mateixa manera que havien format Ca Revolta o el Kol·lectiu Bassetja. A diferència de les organitzacions anteriors, proposa intervenir en la vida pública i qüestiona que la transformació social i l'emancipació humana hagin de passar necessàriament per les estratègies de la política institucional. El 1993 el nucli provinent de LCR decidí separar-se. El seu treball s'integra en els grups que actuen en diferents camps de l'activitat cívica: feminisme, insubmissió a l'exèrcit, antimilitarisme, ecologisme, solidaritat internacionalista, sindicalisme (dintre del «sector crític» de Comissions Obreres), etc.

## Referències

* ↑ «Liberazión». Gran Enciclopedia Aragonesa. Saragossa: DiCom Medios SL, sota llicència Creative Commons.
# Llengua piro

El piro és una llengua kiowa-tano parlada pel Pueblo Piro a Nou Mèxic. Generalment hom l'ha classificada dins el grup de les parles tiwa, encara que Leap (1971) manifestà que el piro és una llengua tano total. La seva classificació en un dels subgrups d'aquesta família és objecte de discussió, ja que algunes vegades apareix com una branca separada i en altres ocasions es relaciona amb algun dels altres subgrups.
Els piro ocupaven una zona de Nou Mèxic entorn de les localitats de Senecú i Socorro. Després de la rebel·lió dels indis pueblo (1680) emigraren cap al sud i van fundar dos poblats del mateix nom a Chihuahua i Texas.
La llengua va ser escassament documentada. Entre el material conegut sobre l'idioma piro hi ha una llista de 150 paraules recollida per Barttlet el 1850, una traducció del Pare Nostre i la toponímia registrada pels espanyols en l'època colonial. La llengua probablement es va extingir durant el segle xix, perquè en iniciar el segle XX no se'n coneixien parlants.

## Referències

* ↑ Multitree
* ↑ Harrington, John P. (1909) "Notes on the Piro Language" American Anthropologist New Series, 11(4):563–594
* ↑ Newman, Stanley (1954) "American Indian Linguistics in the Southwest" American Anthropologist New Series, 56(4): pp. 626-634, 631
* ↑ Leap, William L. (1971) "Who Were the Piro?" Anthropological Linguistics 13: pp. 321-330

## Bibliografia

* MITHUN, Marianne (2001): The languages of native North America. Cambridge: Cambridge University Press. p. 444.
# Linthal (Glarus)

Linthal és un municipi del cantó de Glarus (Suïssa).

## Referències

* ↑ «Liste officielle des communes de la Suisse - 01.01.2021» (en francès). Oficina Federal d'Estadística. [Consulta: 8 gener 2021].
# Cuaespinós funest

El cuaespinós funest (Synallaxis hellmayri) és una espècie d'ocell de la família dels furnàrids (Furnariidae). Fins fa poc s'ha classificat com a única espècie del gènere Gyalophylax.
# Linthelles

Linthelles és un municipi francès, situat al departament del Marne i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 117 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Linthelles era de 117 persones. Hi havia 40 famílies, de les quals 8 eren unipersonals (4 homes vivint sols i 4 dones vivint soles), 12 parelles sense fills i 20 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 49 habitatges, 45 eren l'habitatge principal de la família, 2 eren segones residències i 3 estaven desocupats. 48 eren cases i 1 era un apartament. Dels 45 habitatges principals, 40 estaven ocupats pels seus propietaris, 4 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 1 estava cedit a títol gratuït; 3 tenien tres cambres, 7 en tenien quatre i 35 en tenien cinc o més. 45 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 15 habitatges hi havia un automòbil i a 25 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Linthelles el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 8 | 75 a 79 | 0 |
| 8 | 70 a 74 | 8 |
| 4 | 65 a 69 | 4 |
| 0 | 60 a 64 | 8 |
| 4 | 55 a 59 | 0 |
| 8 | 50 a 54 | 8 |
| 4 | 45 a 49 | 8 |
| 4 | 40 a 44 | 0 |
| 4 | 35 a 39 | 8 |
| 8 | 30 a 34 | 0 |
| 0 | 25 a 29 | 4 |
| 0 | 20 a 24 | 4 |
| 16 | 15 a 19 | 4 |
| 12 | 10 a 14 | 4 |
| 0 | 5 a 9 | 8 |
| 4 | 0 a 4 | 4 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 69 persones, 58 eren actives i 11 eren inactives. De les 58 persones actives 53 estaven ocupades (32 homes i 21 dones) i 5 estaven aturades (1 home i 4 dones). De les 11 persones inactives 3 estaven jubilades, 2 estaven estudiant i 6 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 4 establiments que hi havia el 2007, 2 eren d'empreses alimentàries, 1 d'una empresa de transport i 1 d'una empresa de serveis.
L'any 2000 a Linthelles hi havia 13 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 984 hectàrees.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Exploitations agricoles
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Linthelles a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Linthelles a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# David Piper

David Piper va ser un pilot de curses automobilístiques britànic que va arribar a disputar curses de Fórmula 1.
David Piper va néixer el 2 de desembre del 1930 a Edgware, Anglaterra.

## A la F1

Va debutar a la cinquena cursa de la temporada 1959 (la desena temporada de la història) del campionat del món de la Fórmula 1, disputant el 18 de juliol del 1959 el GP de la Gran Bretanya al Circuit d'Aintree.
David Piper va participar en tres proves puntuables pel campionat de la F1, disputades en dues temporades diferents (1959 - 1960), aconseguint un dotzè lloc com a millor classificació i no assolí cap punt pel campionat del món de pilots.

## Resultats a la Fórmula 1

| Any | Equip | Xassís | Motor | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | Posició | Punts |
| 1959 | Dorchester Service Station | Lotus (F2) | Climax | MON | 500 | HOL | FRA | GBR NVQ | ALE | POR | ITA | USA | | - | 0 |
| 1960 | Robert Bodle Ltd. | Lotus | Climax | ARG | MON | 500 | HOL | BEL | FRA NVS | GBR 12 | POR | ITA | USA | - | 0 |

### Resum

| Curses: | Victòries: | Pòdiums: | Poles: | Voltes ràpides: | Punts: |
| 3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
# Crevin

Crevin (en bretó Kreven) és un municipi francès, situat a la regió de Bretanya, al departament d'Ille i Vilaine. L'any 2006 tenia 2.342 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 332 | 346 | 456 | 797 | 1.247 | 1.723 | 2.342 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Daniel Gendrot | |

## Galeria d'imatges

* Església parroquial
* Alcaldia
# Mizuho (Tòquio)

Mizuho (瑞穂町, Mizuho-machi) és una vila i municipi del districte de Nishitama, a Tòquio (Japó).

## Geografia

La vila de Mizuho es troba geogràficament a la regió del Tòquio Occidental o regió de Tama i al centre-nord de la geografia toquiòta, limitant al nord amb la prefectura de Saitama, al nord amb els municipis de Tokorozawa i a l'est amb Iruma. A l'oest Mizuho limita amb els municipis de Hamura i Ōme, al sud amb Fussa i a l'est amb Musashimurayama. Administrativament, l'àrea on es troba el municipi ha format part des de 1878 del districte de Nishitama.

## Història

L'àrea on actualment es troba el municipi de Mizuho va formar part en el passat de la província de Musashi. El 22 de juliol de 1878, ja a l'era Meiji, l'àrea passa a formar part del districte de Nishitama a la prefectura de Kanagawa. Dins de l'actual terme municipal de Mizuho, en el passat van existir els municipis de Hakonegasaki, Ishihata, Tonogaya i Nagaoka, tots ells fundats l'any 1889. L'1 d'abril de 1893 el control del districte de Nishitama va passar a la prefectura de Tòquio. El municipi de Mizuho es va crear el 10 de novembre de 1940 fruit de la unió dels municipis abans esmentats. El 1958 Mizuho va absorbir la vila de Motosayama, pertanyent a la prefectura de Saitama.
L'etimologia del nom prové de la paraula "Mizuho" en japónes antic i que és una antiga manera metafòrica d'anomenar el Japó i significa "camps d'abundant arròs". Com a curiositat, cal afegir que els escenaris de la història de la novel·la visual Clannad estan inspirats en Mizuho.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1920 | 1930 | 1940 | 1950 | 1960 | 1970 | 1980 |
| ND | ND | ND | ND | 12.092 | 17.687 | 22.803 |
| 1990 | 2000 | 2010 | 2020 | 2030 | 2040 | 2050 |
| 30.967 | 32.892 | 33.467 | 32.170 | - | - | - |

## Transport
### Ferrocarril

* Companyia de Ferrocarrils del Japó Oriental (JR East)
** Hakonegasaki

### Carretera

* Nacional 16
* Carreteres prefecturals

## Agermanaments

* Morgan Hill, Califòrnia, EUA. (3 de juliol de 2006)
* Mizuho, prefectura de Gifu, Japó. (31 de gener de 2013)
* districte de Mueang Khon Kaen, província de Khon Kaen, Tailàndia. (16 de juny de 2016)

## Referències

* ↑ http://www.town.mizuho.tokyo.jp/
* ↑ «Mizuho, Tokyo: Home of CLANNAD». Wordpress, 27-04-2012.
* ↑ Statistics Bureau of Japan