# Fràncic mosel·là

El fràncic mosel·là és una parla germànica varietat del fràncic lorenès, dialecte germànic parlat a Lorena (com el luxemburguès i el fràncic renà de Lorena) a la frontera del país de Nied, vers Boulay, Bouzonville i Faulquemont i també a Alemanya al llarg del riu Mosel·la.

## Localització

Cap a l'est, el fràncic mosel·là és proper al fràncic renà (fràncic renà de Lorena, Pfälzisch, hessià). A Lorena, el límit oriental del domini dialectal del fràncic mosel·là correspon aproximadament a la línia divisòria d'aigües entre la conca del Nied (on es parla fràncic mosel·là) i altres afluents del Saar (on es parla fràncic renà de Lorena). Aquest límit correspon a la isoglossa das/dat (mutació consonàntica final).
Cap a l'oest, el fràncic mosel·là és prop del fràncic luxemburguès (algunes classificacions consideren el luxemburguès com una variant del fràncic mosel·là). A Lorena, el límit occidental de la zona del fràncic mosel·là correspon aproximadament a la línia de divisòria d'aigües entre la conca del Nied (on es parla fràncic mosel·là) i el del riu Mosel·la. Aquest límit correspon a la isoglossa op/of (mutació consonàntica final).

## Divisió

La "Linguasphere Register" (1999/2000, pag.430) distingeix cinc dialectes del grup Mosel·là:
* Trevirà (Trierisch) (Renània-Palatinat)
* Eifelisch (Renània-Palatinat)
* Untermosellanisch (Renània-Palatinat)
* West-Westerwäldisch (Renània-Palatinat)
* Siegerländisch (Renània del Nord-Westfàlia)
* Saxó de Transsilvània (Siebenbürgerisch) (Romania)
Una varietat seva és el dialecte conegut com a saxó de Transsilvània, parlat a Transsilvània a conseqüència de les emigracions a aquella zona entre 1100 i 1300 de colons alemanys, la majoria d'ells parlants de fràncic mosel·là.

## Diferències entre el fràncic mosel·là i l'alemany estàndard

| Fràncic mosel·là | Alemany estandarditzat |
| Musel | Mosel |
| äisch [ɛɪʃ] | ich |
| dou,dau [dɔʊ] | du |
| dat, daat | das, dass |
| träi [tʁɛɪ] | drei |
| Döppen,Deppen [døpən] | Topf |
| Döppschi, -e [døpʃɪ] /[døpʃə] | Töpfchen |
| Päad [pɛːɐt] | Pferd |
| Schaiapoart [ʃaɪapoɐt] | Scheunentor |
| Koa(r) [kɔɐ] | Karre (auch abwertend für Auto) |
| Krumbier (en östl. Hunsrück auch Gumbi, a Südeifel "Krompa") | Kartoffel |
| Schaaf | Schrank (no Osteifel) |
| Schoof [ʃɔːf] | Schaf |
| Gudde Moien! / Goode Morje! / Goode Moin! | Guten Morgen! |
| Kuundel / Koondel / Köndel / Kändel / Kandel | Regenrinne |
| Krœnen [kʁœːnən] | Kran, Wasserhahn |
| hann / hänn / hunn / hönn | haben |
| genn, jewe | geben |
| kräeje, krien, kreen | kriegen, bekommen- |
| ginn | werden |
| pitschen | kneifen |

## Bibliografia

* (alemany) Werner König: dtv-Atlas Deutsche Sprache. dtv-Verlag, München (Munich) 2005; ISBN 3-423-03025-9
* (alemany) Alexandra N. Lenz: Struktur und Dynamik des Substandards. Eine Studie zum Westmitteldeutschen (Wittlich/Eifel). Stuttgart 2004.
* (alemany) Alexandra N. Lenz: Moselfränki·sch. Eine populärwissenschaftliche Einführung am Beispiel der Region Wittlich (Eifel). Wittlich 2007.
* (alemany) Dittmar Lauer, Manfred Moßmann (Hrsg.): Hohwäller - Ein Sammelband Hochwälder Mundart. Verlag Alta Silva, Kell am See, Oktober 2006, ISBN 3-9810762-0-6 (ISBN 978-3-9810762-0-2)
* (alemany) Karl Conrath: Die Volkssprache der unteren Saar und der Obermosel - ein moselfränkisches Wörterbuch - Wilhelm Schmitz Verlag in Gießen
* (alemany) Willi Körtels: Schöndorfer Dialekt-Schennerwer Platt. Konz 2003.
* (alemany) Franz Schmitz: Wie mir schwätze. Das Neuwieder Mundart-Wörterbuch. Neuwied 1993.