OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Guntis Ulmanis

Guntis Ulmanis (Riga, 13 de setembre de 1939) és un polític letó va ser el cinquè President de Letònia, càrrec que ocupà des de 1993 fins a 1999. El germà del seu avi, Kārlis Ulmanis va ser una figura política molt important a la Letònia d'abans de la Segona Guerra Mundial, ja que va ser l'últim president de Letònia abans de ser absorbits per l'URSS el 1940.

## Referències

* ↑ «Guntis Ulmanis | Valsts prezidenta kanceleja» (en anglès). [Consulta: 3 juliol 2023].
* ↑ Gushchin, Victor «Latvia 1988–2015: a triumph of the radical nationalists». Union of Russian Societies in Sweden. Arxivat de l'original el 2022-03-27 [Consulta: 3 juliol 2023].
* ↑ курс, The Baltic Course-Балтийский. «Ex-President Ulmanis appointed new CEO at Dinamo Riga». [Consulta: 3 juliol 2023].
# Hakea nitida

Hakea nitida és una espècie d'angiosperma de la família de les proteàcies (Proteaceae) endèmica del sud-oest d'Austràlia, normalment entre bruguerars, és a dir, matollars de bruc (Erica multiflora). H. nitida és molt similar a algunes espècies del mateix gènere, amb les que forma un grup taxonòmic: Hakea drupacea, Hakea lissocarpha i Hakea oldfieldii que tenen les mateixes necessitats de cultiu i requeriments. Pel que fa a la seva conservació no és una espècie considerada en perill d'extinció ni tampoc en risc de desaparèixer a la natura.

## Descripció

Hakea nitida és un arbust mitjà-alt o també es podria considerar un arbre de mida petita, d'uns 4 metres d'alçada. Les fulles són de forma el·líptica a ovada, de 3-10 cm de llarg per uns 2 cm d'ample, amb venes poc aparents, amb marges amb dents o serrades, o sense, normalment algunes de les fulles de la planta estan serrades o dentades.
Les flors són glabres, creixen en raïms d'uns 50-70 mm de llarg que es veuen en les aixelles de les fulles a l'hivern i primavera. Inflorescència axil·lar o terminal en brots curts amb 16-36 flors; involucre 6,5 mm de llarg; raquis 6-16 mm de llarg, tomentós o pubescents, amb pèls blancs; pedicels de 4-8 mm de llarg. Periant 2,5 a 3,5 mm de llarg, de color blanc o groc pàl·lid. Pistil 3,5-4 mm de llarg.

## Cultiu

Aquesta espècie ha estat cultivada durant molts anys, però és sobretot adequat per a zones de baixa humitat de l'estiu. A les zones humides pot créixer amb èxit des de fa alguns anys, però pot col·lapsar durant la nit. L'espècie és tolerant a gelades moderades i les flors són atractives per aquelles aus que també s'alimenten de nèctar i pol·len. L'espècie creix i floreix millor en un molt bon drenatge, en llocs assolellats però tolerarà una mica d'ombra. Tolera sòls relativament durs, és a dir, de tipus calcari; tolera també les gelades moderades.

## Taxonomia

Hakea nitida va ser descrita per Meisner, Carl Daniel Friedrich i publicada a Plantae Preissianae 2: 261. 1848. (Pl. Preiss.)

## Etimologia

* Hakea: el nom genèric és en referència a Baron Christian Ludwig von Hake (1745 - 1818), va ser un horticultor alemany, un dels patrons de la botànica.
* nitida: epítet específic que prové del nom llatí nitidus que significa polit, brillant.

## Referències

* ↑ «Hakea nitida a EOL» (en anglès). [Consulta: 18 maig 2015].
* ↑ «Hakea nitida a The Plant List» (en anglès). [Consulta: 18 maig 2015].
* ↑ Western Australian Herbarium, Biodiversity and Conservation Science. «FloraBase—the Western Australian Flora» (en anglès). [Consulta: 15 gener 2021].
* ↑ «Hakea multilineata». Tropicos.org. Missouri Botanical Garden. [Consulta: 18 maig 2015].
* ↑ Gledhill, David. «Glosari». A: The Names of Plants (en anglés). 4a ed.. United States of America: Cambridge, 2008, p. 189. ISBN 9780521685535.
* ↑ «Factsheet -Hakea nitida». [Consulta: 15 gener 2021].
# Heterogeomys underwoodi

Heterogeomys underwoodi és una espècie de mamífer rosegador de la família dels geòmids. És endèmic de Costa Rica. Fou anomenat en honor de l'ornitòleg i col·leccionista britànic Cecil F. Underwood.

## Referències

* ↑ Beolens, Watkins i Grayson, 2009, «Underwood».

## Bibliografia

* Beolens, B.; Watkins, M.; Grayson, M. The Eponym Dictionary of Mammals (en anglès). Johns Hopkins University Press, 2009. ISBN 978-0801893049.
# Heterogeomys heterodus

Heterogeomys heterodus és una espècie de mamífer rosegador de la família dels geòmids. És endèmic de Costa Rica. Es troba habitualment en pastures i boscos tropicals a altituds d'entre 1.000 i 2.500 msnm. És una espècie en risc mínim, és a dir, no sembla que hi hagi cap amenaça significativa per a la seva supervivència.
Aquest gòfer té el pelatge suau i dens de color negrós en la part posterior i pàl·lid en la part anterior. La seva dentició compta amb una ranura longitudinal a la cara exterior de cada incisiu superior. Els espècimens més grossos fan entre 30 i 50 cm de llargària i pesen des dels 500 grams fins al quilogram.

## Referències

* ↑ Emmons, L. «Orthogeomys heterodus» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN, 2016. DOI: 10.2305/IUCN.UK.2016-2.RLTS.T15548A22215071.en. [Consulta: 16 febrer 2024].
# Heterogeomys lanius

Heterogeomys lanius és una espècie de mamífer rosegador de la família dels geòmids. És endèmic de Mèxic, on només se l'ha trobat en els vessants del sud-est del Pico de Orizaba, a una alçada de 1.300 msnm.

## Referències

* ↑ Castro-Arellano, I.; Vázquez, E. Heterogeomys lanius. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 15 març 2009.
# Haemophilus

Haemophilus és un gènere de bacteris gramnegatius amb forma de coccobacils però molt pleomòrfiques. Tot i que la forma típica és la de coccobacils, es consideren pleomòrfiques perquè poden variar dràsticament la seva morfologia.
El gènere inclou organismes comensals amb un cert grau de patogenicitat, com ara Haemophilus influenzae i H. ducreyi. Haemophilus influenzae ocasiona septicèmia i meningitis a nens petits. Va ser considerat l'agent causal de la grip, però posteriorment es va descobrir que la grip és causada per un ortomixovirus. Tanmateix, aquella idea equivocada va proporcionar l'epítet (influenzae) que designa l'espècie. Va ser el primer bacteri del qual es va seqüenciar el genoma complet, el 1995. Haemophilus ducreyi és un bacteri causant del xancre.

## Referències

* ↑ Holt JG (editor). Bergey's Manual of Determinative Bacteriology 9th ed.. Williams & Wilkins, 1994. ISBN 0-683-00603-7.
* ↑ Loman, Nicholas J.; Pallen, Mark J. «Twenty years of bacterial genome sequencing» (pdf). Nature Reviews Microbiology, 09-11-2015. DOI: 10.1038/nrmicro3565 [Consulta: 10 gener 2024].
# Henri Guérin

Henri Guérin (27 d'agost de 1921 - 2 d'abril de 1995) fou un futbolista i entrenador de futbol francès.

## Selecció de França

Va formar part de l'equip francès a la Copa del Món de 1966.

## Referències

* ↑ Profile a FFF
# Hirschland

Hirschland (en alsacià Hírschland) és un municipi francès, situat a la regió del Gran Est, al departament del Baix Rin. L'any 1999 tenia 340 habitants.
Forma part del cantó d'Ingwiller, del districte de Saverne i de la Comunitat de comunes de l'Alsace Bossue.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 291 | 332 | 329 | 284 | 286 | 340 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Guy Dierbach | |
# Hirris

Els hirris o aris (en llatí Hirri o Harii) foren un poble esmentat per Plini el Vell entre els vends o wends (venedae) que estaven emparentats amb els hèruls. Plini diu que havien vingut d'Escandinàvia i ocuparen la costa d'Estònia que a l'edat mitjana fou anomenada Hàrria com a derivació d'Hirri.

## Referències

* ↑ P. C. Tàcit, 1926, p. 153.
* ↑ Álvarez-Pedrosa Núñez, Juan Antonio «La referencia histórica más antigua a los Veneti 'protoeslavos'». Eslavística complutense, Núm. 4, 2004, pàg. 201-241. ISSN: 1578-1763, [Consulta: 18 desembre 2017].

## Bibliografia

* P. C. Tàcit. Obres menors: Diàleg dels oradors. Agrícola. Germània. Fundació Bernat Metge, 1926. ISBN 978-84-7225-923-2.
# Hirschberg

«Hirschberg» té aquests significats:
# Haulmé

Haulmé és un municipi francès situat al departament de les Ardenes i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 68 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Haulmé era de 68 persones. Hi havia 41 famílies de les quals 19 eren unipersonals (4 homes vivint sols i 15 dones vivint soles), 15 parelles sense fills i 7 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 81 habitatges, 38 eren l'habitatge principal de la família, 39 eren segones residències i 4 estaven desocupats. 79 eren cases i 2 eren apartaments. Dels 38 habitatges principals, 30 estaven ocupats pels seus propietaris, 7 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 2 estaven cedits a títol gratuït; 1 tenia una cambra, 1 en tenia dues, 7 en tenien tres, 16 en tenien quatre i 14 en tenien cinc o més. 12 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 22 habitatges hi havia un automòbil i a 13 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Haulmé el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 4 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 4 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 4 |
| 8 | 65 a 69 | 4 |
| 0 | 60 a 64 | 8 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 4 | 50 a 54 | 0 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 0 | 40 a 44 | 4 |
| 4 | 35 a 39 | 4 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 4 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 4 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 4 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 4 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 44 persones, 31 eren actives i 13 eren inactives. De les 31 persones actives 29 estaven ocupades (16 homes i 13 dones) i 2 estaven aturades (2 dones i 2 dones). De les 13 persones inactives 7 estaven jubilades, 2 estaven estudiant i 4 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

L'únic establiment que hi havia el 2007 era d'una empresa extractiva.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Haulmé a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Haulmé a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# II Mostra de Cinema Llatinoamericà de Lleida

La II Mostra de Cinema Llatinoamericà de Lleida va tenir lloc a Lleida entre el 15 i el 20 de gener de 1996. Fou organitzada novament pel Centre Llatinoamericà de Lleida amb el suport del Patronat de Turisme de la Paeria de Lleida i la col·laboració de la Fundació "la Caixa" i la Universitat de Lleida. Gràcies a l'èxit de l'edició anterior, per aquesta edició es va aconseguir el suport a més de l'Instituto de Cooperación Iberoamericana, el Ministeri d'Assumptes Socials d'Espanya i la Casa de América. No hi havia jurat ni es van atorgar premis.
El nombre de pel·lícules projectades es va doblar respecte l'edició anterior, tot i que separades en tres seccions: la selecció oficial, la selecció especial i una retrospectiva de cinema colombià. Hi van assistir els cineastes Federico Luppi, Silvia Italiano, Joseph Novoa, Elia Schneider i Laureano Olivares. També es va mostrar l'exposició fotogràfica de Toni Prim Guambianos.

## Selecció oficial

* Águilas no cazan moscas de Sergio Cabrera
* Amnesia de Gonzalo Justiniano
* El callejón de los milagros de Jorge Fons
* Casas de fuego de Juan Bautista Stagnaro
* Cortázar de Tristán Bauer
* Cuestión de fe de Marcos Loayza
* Dos crímenes de Roberto Sneider
* El elefante y la bicicleta de Juan Carlos Tabío
* La gente de la Universal de Felipe Aljure
* Loucos por cinema d'André Luiz Oliveira
* Mi querido Tom Mix de Carlos García Agraz
* Mujeres insumisas d'Alberto Isaac
* No te mueras sin decirme adónde vas d'Eliseo Subiela
* Sicario de José Ramón Novoa
* Sin compasión de Francisco José Lombardi

## Selecció especial

* El artista peripatético (1992) de Laura Aparici
* La deuda interna (1988) de Miguel Pereira
* La Patagonia rebelde (1974) d'Héctor Olivera
* Últimos días de la víctima (1982) d'Adolfo Aristarain
* ¡Vampiros en La Habana! (1985) de Juan Padrón

## Retrospectiva de cinema colombià

* Cóndores no entierran todos los días (1984) de Francisco Norden
* Pura sangre (1982) de Luis Ospina
* Tiempo de morir (1985) de Jorge Alí Triana
* Visa USA (1986) de Lisandro Duque Naranjo

## Referències

* ↑ Fundació "la Caixa" La Paeria pren el control de la mostra de cinema llatinoamericà, El Punt Avui, 13 d'agost de 2017
* ↑ II Mostra de Cinema Llatinoamericà de Lleida a digilander.libero.it
* ↑ Obra de Toni Prim
# Holice (desambiguació)

«Holice» té aquests significats:
* Holice (Pardubice), ciutat a la regió de Pardubice de la República Txeca
* Holice (Dunajská Streda), ciutat al districte de Dunajská Streda d'Eslovàquia
* Holice, un antic municipi, actualment part de la ciutat d'Olomouc a la República Txeca
* Holice (grup musical), grup d'electropop anglès
# Hosta

Hosta és un gènere de plantes herbàcies, perennes i rizomatoses, pertanyent a la família Agavaceae, encara que tradicionalment va ser inclòs dins d'una definició àmplia de Liliaceae. El gènere inclou unes 40 espècies natives del nord-est d'Àsia. Són plantes molt populars en jardineria, particularment pel seu fullatge, en general de color verd groguenc o verd blavós.
El nom del gènere, que també s'empra com a nom comú per designar totes les espècies i conreus híbrids, és dedicat al botànic i metge austríac N.T. Host. En el passat de vegades es coneixien com a "lliri llanté", nom que actualment és en desús. El nom japonès Giboshi s'usa en anglès en cercles reduïts.

## Taxonomia

| Hosta atropurpurea Hosta capitata Hosta cathayana Hosta clausa Hosta crassifolia Hosta crispula Hosta decorata Hosta fluctuans Hosta fortunei Hosta gracillima Hosta helenioides Hosta hypoleuca Hosta ibukiensis Hosta jonesii Hosta kikutii Hosta lancifolia Hosta longipes Hosta longissima Hosta minor Hosta montana Hosta nakaiana Hosta nigrescens | Hosta opipara Hosta plantaginea Hosta plantaginea var. grandiflora Hosta pulchella Hosta pycnophylla Hosta rectifolia Hosta rohdeifolia Hosta rupifraga Hosta sagae Hosta sieboldiana Hosta sieboldii Hosta tardiflora Hosta tardifolia Hosta tardiva Hosta tibai Hosta tokudama Hosta tortifrons Hosta tsushimensis Hosta undulata Hosta ventricosa Hosta venusta Hosta yingeri |
# Hubertus Mulckhuyse

Hubertus "Bertus" Mulckhuyse (Vinkeveen, De Ronde Venen, 15 d'octubre de 1896 - Hilversum, 1951) va ser un ciclista neerlandès, que fou professional entre 1912 i 1915. Es dedicà principalment al ciclisme en pista. Com a amateur guanyà una medalla de plata al campionat del món de mig fons de 1911 per darrere del britànic Leon Meredith.

## Palmarès

* 1909
** Vencedor d'una etapa a l'Olympia's Tour

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
# Hérouville

«Hérouville» té aquests significats:
* Hérouville-en-Vexin, municipi al departament de la Vall de l'Oise (l'Illa de França)
* Hérouville-Saint-Clair, municipi al departament de Calvados (regió de Normandia)
* Castell d'Hérouville, castell a la vila d'Hérouville del departament de la Vall de l'Oise
* Cantó d'Hérouville-Saint-Clair (Caen-5), cantó al districte de Caen del departament de Calvados
* Cantó de Caen-Hérouville (Caen-6), cantó al districte de Caen del departament de Calvados
# Hug I

Hug I és el nom dels següents personatges:
* Hug I d'Arborea, senyor de Cervera i vescomte de Bas, nebot de Barisó I d'Arborea per part de la seva dona
* Hug I dels Baus (981-1060), fill de Pons el Jove pertanyent a la senyoria dels Baus, a Provença
* Hug I de Borgonya (1057 - Cluny, 1093), duc de Borgonya (1076-1079)
* Hug I de Carcí (910 –961), comte de l'alt Carcí i vescomte de Comborn
* Hug I de Cardona Comte d'Empúries (1322-1325), vescomte de Cardona (1332-1334)
* Hug I d'Empúries (~965 - 1040), comte d'Empúries (991 -1040)
* Hug I de França (~ 940 - Les Juifs, prop de Chartres, 996), comte de París, duc de França (956 - 987), rei dels francs
* Hug I de Lieja, abat de l'abadia de Maximí de Trèveris i bisbe de Lieja i abat de Lobbes de 921 a 945
* Hug I el Negre (891 - 952), duc de Borgonya (923-952), comte de Varais i Ultra Saona, de Mâcon, d'Autun, comte i marquès de Provença el 936 i duc a Borgonya (923 -952)
* Hug I de Nordgau (?-940), comte de Hohenburg i Nordgau, a l'Ortenau i a l'Aargau
* Hug I de Roergue (986-1053), comte de Roergue (~1010-1053), amb drets feudals a Albi, Carcí, Nimes i Septimània (Gòtia)
* Hug I de Spoleto (~950 - Pistoia, 1001), marquès de Toscana (970 -1001), duc de Spoleto i marquès de Camerino (970-996)
* Hug I de Vermandois o Hug de Vermandois (1053 - 1101), fill d'Enric I de França i la princesa Anna de Kíev
* Hug Jofre I de Rocabertí, regent del vescomtat de Rocabertí (1229 - 1250)
* Hug Roger I de Pallars Sobirà (1322 - 1366), Comte de Pallars Sobirà i Senyor d'Urtx (1350 - 1366)
# Hug II

Hug II és el nom dels següents personatges:
* Hug II d'Arborea
* Hug II de Cardona
* Hug II de França
* Hug II de Borgonya
* Hug II d'Empúries
* Hug II dels Baus
* Hug Roger II de Pallars Sobirà
# Hug III d'Empúries

Hug III d'Empúries (? - 1173) fou comte d'Empúries de 1154 fins a la seva mort el 1173. Era el fill de Ponç II d'Empúries i de Brunesilda. Va succeir el seu pare vers l'any 1154.
Es casà amb Jussiana d'Entença, senyora d'Alcolea de Cinca amb qui tingué:
* Ponç III d'Empúries (v 1135-1200), comte d'Empúries
* Ponç Hug d'Entença (?-1175), senyor d'Alcolea de Cinca
* Brunissenda d'Empúries
* Maria d'Empúries, casada amb Jofre II de Rocabertí, vescomte de Rocabertí
La mala situació econòmica, ja heretada del temps del seu pare, provocà que empenyorés la vila d'Ullà al bisbat de Girona el 1167.

## Referències

* ↑ «Hug III d'Empúries». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Hug III d'Arborea

Hug III d'Arborea fou fill de Marià IV d'Arborea, a qui va succeir el 1376 com a jutge d'Arborea i comte del Goceà.
Malgrat l'ascendència catalana de la seva mare Timbor de Rocabertí, Hug va continuar la política iniciada pel seu pare d'oposar-se al domini de la Corona d'Aragó sobre Sardenya.
El 1363 es va casar amb una filla de Joan III de Vico senyor de Viterbo, la qual va morir el 1369. Van tenir una filla de nom Benedetta.
De maneres enèrgiques, es va enemistar amb la noblesa de l'illa, la qual va aconseguir convèncer el poble d'iniciar una rebel·lió. El 3 de març de 1383 Hug III va morir assassinat a Oristany en una revolta popular juntament amb la seva única filla i successora de dinou anys Benedetta, revolta que va proclamar la República. Cal dir que el dret al sobiranicidi estava reconegut a la llei d'Arborea.
La successió va recaure a la seva germana Elionor d'Arborea, la qual va aconseguir apaivagar la rebel·lió. Com que estava casada amb Brancaleone Dòria a partir de llavors, es va extingir la dinastia catalana dels Cervera, que havia aconseguit el Jutjat d'Arborea el 1192, substituïda pel llinatge dels Dòria.

## Referències

* 1 2 3 Diccionari d'Història de Catalunya; ed. 62; Barcelona; 1998; ISBN 84-297-3521-6; p. 55
# Iaransk

Iaransk (en rus Яранск) és una ciutat de l'óblast de Kírov, a Rússia. Es troba sobre el riu Iaran, un afluent del Pijma, a 257 km al sud-oest de Kírov.

## Història

Iaransk fou fundada el 1584 com un ostrog (fortalesa russa) contra els mari sobre el riu Iaran. Al voltant de la fortalesa va aparèixer un possad, un tipus d'assentament semi-urbà que el 1780 va aconseguir l'estatus de ciutat.

## Demografia

Plantilla:Kírov
# Iarkinski

Iarkinski (en rus: Яркинский) és un poble de Baixkíria, a Rússia, que en el cens del 2010 no tenia cap habitant. Pertany al districte d'Arkhànguelskoie.

## Referències

* ↑ Единый электронный справочник муниципальных районов Республики Башкортостан — приложение в формате Excel Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine..
# Iarlaganda

Iarlaganda va ser el dissetè rei de Sumer de la Dinastia Guti. Va regnar cap a finals del tercer mil·lenni aC.
Segons la Llista de reis sumeris va governar durant se anys. Va ser precedit per Puzur-Sin i succeït per Si'um.

## Referències

* ↑ Cassin, Elena (et al.) (comp.). Los imperios del Antiguo Oriente I: del paleolítico a la mitad del segundo milenio. Madrid: Siglo XXI, 1979, p. 77. ISBN 8432300411.
# Helvel·làcies

Helvellaceae és una família de fongs ascomicets. El seu gènere més conegut és Helvella. En un principi Elias Magnus Fries l'any 1823 va eregir aquesta família com Elvellacei, i constava de molts gèneres. Alguns d'aquests gèneres, com Gyromitra i Discina, es va demostrar que eren molt distant en un estudi molecular delseu ADN ribosòmic portat a terme pelmicòleg Kerry O'Donnell il'any 1997, restringint l'àmbit de la família Helvellaceae. Actualment s'ha demostrat que aquesta família Helvellacea en sentit restringit és molt propera amb les tòofones veritables de la família Tuberaceae. Segons el Dictionary of the Fungi (10a edició de 2008), la família Helvellaceae consta de sis gèneres i de 63 espècies.

## Referències

* ↑ O'Donnell, Kerry; Elizabeth Cigelnik, Nancy S. Weber and James M. Trappe «Phylogenetic relationships among ascomycetous truffles and the true and false morels inferred from 18S and 28S ribosomal DNA sequence analysis». Mycologia, 89, 1, 1997, pàg. 48–65. DOI: 10.2307/3761172. JSTOR: 3761172. De subscripció o mur de pagament
* ↑ Kirk PM, Cannon PF, Minter DW, Stalpers JA.. Dictionary of the Fungi. 10a edició. Wallingford, UK: CABI, 2008, p. 310. ISBN 978-0-85199-826-8.