OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# STEAM

STEAM és l'acrònim anglès que engloba les disciplines educatives; Science (ciència), Technology (tecnologia), Engineering (enginyeria), Art (art) i Mathematics (matemàtiques), i que és una tendència creixent als Estats Units. Anteriorment aquest era més conegut com a STEM, on es deixava de banda l'àrea artística. La incorporació de l'àmbit artístic a les quatre disciplines STEM, ha estat recent, responent a la creixent importància que es dona al desenvolupament del pensament creatiu.

## Importància en l'educació

L'èxit de l'STEAM al món educatiu ha estat ràpid i ja existeixen centres de recerca que l'investiguen i institucions i empreses que assessoren el professorat per introduir aquesta interdisciplinarietat a les aules. Aquest triomf ha estat també gràcies als beneficis que obté l'alumnat amb la seva aplicació en les aules, de manera que aquestes cinc àrees potencien el pensament flexiu i la creativitat de l'alumne, on aquest també adquireix noves capacitats i competències, a l'hora de resoldre problemes. A més a més, el discent desenvolupa habilitats que li permeten ser partícip d'un món cada vegada més complex, i més digitalitzat.
Un dels sistemes d'ensenyament, que aplica STEAM és la robòtica educativa, entre d'altres, on s'observa clarament hi ha una combinació d'aquestes disciplines, a la vegada que es treballen transversalment, a través de la construcció i la programació de robots.

## Referències

* ↑ SOUSA, DAVID A.; PILECKI, TOM. From STEM to STEAM (en anglès). Thousand Oaks, United States: Corwin, 2013, p. 280. ISBN 9781452258331.
* ↑ «Los ciudadanos del futuro y la educación STEAM» (en castellà). Educación 3.0, 16-03-2016. [Consulta: 4 novembre 2017].
# Autònoe

* Per a altres significats, vegeu «Autònoe (nereida)».
Autònoe, (en grec antic Αὐτονόη) d'acord amb la mitologia grega, va ser una princesa tebana, filla de Cadme i d'Harmonia. Era germana d'Agave i d'Ino.
Casada amb Aristeu, va ser mare d'Acteó i potser de Macris.

## Referències

* ↑ Hesíode. Teogonia, 977
* ↑ Pausànias. Descripció de Grècia, X, 17, 3
* ↑ Parramon i Blasco, Jordi. Diccionari de la mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions 62, 1997, p. 34. ISBN 8429741461.
# Ivan Murray Johnston

Ivan Murray Johnston (*28 de febrer 1898 † 31 de maig 1960) va ser un botànic estatunidenc

## Biografia

Nascut l'any 1898, Murray va estudiar entre 1916 i 1919 al Pomona College de Claremont (Califòrnia). Durant els seus estudis va començar a col·leccionar plantes tant de pastures del sud de Califòrnia com sobretot del Comtat de Los Angeles, desenvolupant una especial preferència per les plantes de pantans. El seu talent va ser descobert ràpidament i ben estimulat per Samuel Parish.
L'any 1925 es va traslladar a Boston a continuar els seus estudis a la prestigiosa Harvard University, quedant-s'hi fins a la seva mort l'any 1960.
Les plantes recollides a Califòrnia es conserven a the Rancho Santa Ana Botanic Garden a Claremont, les col·leccions de Massachusetts estan actualment al Gray Herbarium de la Universitat Harvard. A Harvard, Johnston es va especialitzar en la família Boraginaceae escrivint una sèrie de 31 articles científics intitulats Studies into the Boraginaceae; va reconèixer 215 taxa nous, 10% corresponen a boragináceas.

## Honors

Se li van dedicar diverses espècies Arabis johnstonii, Galium johnstonii i Mimulus johnstonii, i un gènere de Rutaceae Johnstonella.

## Referències

* Correll DS 1961. Ivan Murray Johnston (1898-1960). Taxon 10: 1-8
* Lanjouw J. 1960. Ivan Murray Johnston (1898-1960). Taxon 9: 220
* Miller JS, Taylor MS & Rempala I. Ivan M. Johnston's Studies in the Boraginaceae. Missouri BG, 2005. ISBN 1-930723-44-X
# Goodyear (Arizona)

Goodyear (o'odham Valin Thak) és una població dels Estats Units a l'estat d'Arizona. Segons el cens del 2007 tenia 52.864 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Goodyear tenia 18.911 habitants, 6.179 habitatges, i 4.986 famílies La densitat de població era de 62,7 habitants/km².
Dels 6.179 habitatges en un 32,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 71,1% hi vivien parelles casades, en un 6,4% dones solteres, i en un 19,3% no eren unitats familiars. En el 14,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 3,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,68 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,94.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22,2% tenia menys de 18 anys, un 8,7% entre 18 i 24, un 34,1% entre 25 i 44, un 25,1% de 45 a 60 i un 9,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 102,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 57.492 $ i la renda mediana per família de 60.707 $. Els homes tenien una renda mediana de 40.702 $ mentre que les dones 28.410 $. La renda per capita de la població era de 22.506 $. Aproximadament el 3,6% de les famílies i el 6,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més a prop

El següent diagrama mostra les poblacions més a prop.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Goodyear». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 17 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Goodyear». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# SIP

«SIP» té aquests significats:
* Servei d'Investigació Prehistòrica
* Session Initiation Protocol, protocol de veu per IP
* Targeta sanitària SIP i número SIP, elements del Sistema d'Informació Poblacional de la Generalitat Valenciana
* Sistema Institucional de Protecció
* Strangers in Paradise, còmic de Terry Moore
# Ptychadena guibei

Ptychadena guibei és una espècie de granota que viu a Angola, Botswana, República Democràtica del Congo, Malawi, Moçambic, Namíbia, Zàmbia, Zimbàbue i, possiblement també, a Tanzània.

## Referències

* Poynton, J.C. & Channing, A. 2004. Ptychadena guibei. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 19 d'abril del 2008.
# Racisme a Mèxic

El racisme a Mèxic ha existit almenys des de la conquesta espanyola i proliferà en els segles subsegüents. Els practicants d'aquests fets són ultra dretans / nacionalistes establerts a Mèxic que provenen de l'estranger que fugen dels seus països per continuar pràctiques discriminatòries en territori mexicà. Molts tipus de racisme originats en diferents èpoques són presents en l'actualitat en Mèxic. Són subjectes del racisme i la discriminació principalment els indígenes, centreamericans, negres, xinesos, sud-americans, estatunidencs i espanyols.
La discriminació d'un individu per la seva condició social, ètnic i nacional ha marcat severes empremtes entra la població de Mèxic, el mestís i el blanc són els que incideixen amb major freqüència en actes de racisme en contra dels seus propis connacionals i amb els estrangers. El desconeixement i la manipulació de la història nacional ha generat diversos sentiments nacionalistes que entorpeixen la sana convivència de diferents grups ètnics al país.
Els actes racistes a Mèxic es van mantenir a través de les castes i la intolerància religiosa en el període colonial a desvirtuar la cultura de les antigues civilitzacions mesoamericanes davant la introducció d'una nova cultura, per motius polític-administratius durant el segle xix i XX es van emprar actes de nacionalisme que van portar a la mort i persecució de ciutadans estrangers durant les revoltes bèl·liques de la nació mexicana. Al segle xx les campanyes polítiques i proselitistes dels partits polítics de Mèxic, estan carregades de consignes i discursos racistes en contra dels estrangers per denotar el sentiment del nacional.

## Vegeu també

* Racisme
* Eurocentrisme
* Discriminació
* Racisme a l'Argentina

## Referències

* ↑ Racisme a Mèxic.
* ↑ 3528 Racisme i nacionalisme a Mèxic.
# Ramon Agustí i Comes

Ramon Agustí i Comes (Riba-roja d'Ebre, Ribera d'Ebre, 1951) és un enginyer català, catedràtic d'universitat i acadèmic de la Reial Acadèmia d'Enginyeria d'Espanya

## Biografia

En 1973 es llicencià en enginyeria de telecomunicacions a l'Escola Tècnica Superior d'Enginyers de Telecomunicació de Madrid, i el 1978 es va doctorar a l'Escola Tècnica Superior d'Enginyeria de Telecomunicació de Barcelona. Des de 1987 és catedràtic de teoria del senyal i comunicacions de la Universitat Politècnica de Catalunya. A finals de la dècada del 1970 va participar en la posada en marxa per l'Escola Tècnica d'Enginyers en Telecomunicació de La Salle de Barcelona del primer laboratori per homologació d'equips de ràdio VHF per a comunicacions marítimes. A començaments de la dècada del 1990 fou un promotors dels primers màsters sobre comunicacions mòbils.
De 1987 a 1992 fou director del Departament de Teoria del Senyal i de 2001 a 2006 delegat del rector del Campus de la UPC a Castelldefels. De maig de 2006 a gener de 2007 fou Director General del Consell Interdepartamental de Recerca i Innovació Tecnològica de la Generalitat de Catalunya i en 2009 president de la Subcomissió d'Engionyeria i Arquitectura i col·laborador amb l'Agència per la Qualitat del Sistema Universitari. També ha estat impulsor i coordinador científic del Centre de Telecomunicacions Mòbils en la UPC, afavorit pel patrocini del CIDEM de la Generalitat de Catalunya i de la Fundació AIRTEL.
En 1997 va rebre el Premi Salvá i Campillo al millor Enginyer de Telecomunicacions de l'any, organitzat per l'Associació d'Enginyers de Telecomunicació de Catalunya. En 2001 va rebre la Medalla Narcis Monturiol al Merit Investigador. En 2010 fou nomenat acadèmic de la Reial Acadèmia d'Enginyeria d'Espanya

## Referències

* ↑ Ramon Agustí Comes al web de la UPC
* ↑ Fitxa a l'AQU
* ↑ Se consolida la "Nit de les Telecomunicacions", ya en su tercera edición Arxivat 2009-05-25 a Wayback Machine., al web del Col·legi d'Enginyers
* ↑ «Llista de guanyadors de la medalla Monturiol». Arxivat de l'original el 2015-04-13. [Consulta: 14 gener 2018].
* ↑ Ramón Agustín Comes Arxivat 2017-11-08 a Wayback Machine. al web de la RAING

## Enllaços externs

* LTE. Nuevas tendendencia en comunicaciones móviles Arxivat 2018-01-15 a Wayback Machine. per Ramon Agustí i Comes
# Quin (Clare)

Quin (en Irlandès Cuinche "cinc camins") és un petit poble situat al sud-est del Comtat de Clare, a la República d'Irlanda. La principal atracció de la vila, l'abadia de Quin, és oberta al públic i encara que la major part és en ruïnes encara conserva la major part de l'estructura. L'abadia fou construïda sobre els fonaments del primer castell normand, i encara es poden veure els fonaments de les seves torres dels cantons. El nom del poble és una referència a l'antic irlandès per l'origwn de cinc carreteres fora del poble
El riu Rine travessa Quin.

## Història

El paisatge que envolta el poble de Quin té moltes restes arqueològiques, sobretot el convent franciscà. El primer edifici que es coneix d'aquest lloc era una església, i després al lloc de Clare va construir un castell en l'any 1280. Aquest va ser atacat i destruït, i l'església actual va ser construïda en el lloc vers el 1350 amb la incorporació d'alguns parts de les ruïnes del castell.
L'abadia de va ser fundada el 1433 i va albergar molts frares franciscans fins a 1820, quan l'últim frare, el pare Hogan, va morir. El seu lloc d'enterrament es pot visitar a l'Abadia.
La notícia de la gran rebel·lió de 1641 va ser anunciada per primera vegada al comtat de Clare "a la gran fira de Quin", que fou un gran esdeveniment en el comtat d'aquests dies. Samuel Lewis, que va escriure en 1837, dona la següent descripció de Quin. "A les parròquies de la baronia de Bunratty, Comtat de Clare, 5 ½ milles (S.E) d'Ennis, a l'antiga carretera de Limerick. Conté 2.918 habitants, dels quals el nombre 173 es troben en el llogaret es deia antigament Quint o Quinchy, on, cap a 1250, es va fundar una abadia, que va ser consumida pel foc en 1278."
El Castell de Knappogue és de dos quilòmetres de Quin.
Algunes de les obres d'or prehistòrics més importants d'Irlanda van ser trobades en Quin.

## Demografia

Segons un cens de 2002, Quin tenia 853. Per a l'any 2006, la població havia crescut al voltant de 1.048 habitants. En el cens de 2011 la població havia augmentat a 1.454.

## Esport

El Clooney Quin GAA fou fundat en 1888. El seu jugador més famós fou Amby Power, qui fou el capità de l'equip de Clare que va guanyar el campionat panirlandès de 1914.

## Personatges

* Ger Colleran, antic editor de l'Irish Daily Star, va créixer a Quin
* Paddy Hannan nascut en 1840, destacà en la major carrera de l'or en 1893 a Kalgoorlie
* Amby Power, nascut en 1887 a Quin, fou llençador
* Arthur Quinlan fou criat a Quin

## Referències

* ↑ Club History
* ↑ «Journalist Arthur Quinlan dies aged 92». RTÉ News, 23-12-2012 [Consulta: 23 desembre 2012].

## Enllaços externs

* Clare Library - Quin
* Cloony-Quin GAA
Viccionari
# Rasbora hubbsi

Rasbora hubbsi és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 5 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba al nord de Borneo.

## Referències

* ↑ Bleeker P. 1859. Negende bijdrage tot de kennis der vischfauna van Banka. Natuurkd. Tijdschr. Neder. Indië v. 18. 359-378.
* ↑ BioLib
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Baensch, H.A. i R. Riehl, 1991. Aquarien atlas. Bd. 3. Melle: Mergus, Verlag für Natur- und Heimtierkunde, Alemanya. 1104 p.

## Bibliografia

* Brittan, M. R. 1954. A revision of the Indo-Malayan fresh-water fish genus Rasbora. Monogr. Inst. Sci. Tech. Manila Monogr. 3: 1-224 + 3 maps.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828. .
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Siebert, D.J. i S. Guiry, 1996. Rasbora johannae (Teleostei: Cyprinidae), a new species of the R. trifasciata-complex from Kalimantan, Indonesia. Cybium 29(4):395-404.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Rasbora aprotaenia

Rasbora aprotaenia és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 5,1 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba al nord de Java.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Kottelat, M., A.J. Whitten, S.N. Kartikasari i S. Wirjoatmodjo, 1993. Freshwater fishes of Western Indonesia and Sulawesi. Periplus Editions, Hong Kong. 221 p.

## Bibliografia

* Axelrod, H.R., W.E. Burgess, N. Pronek i J.G. Walls, 1991. Dr. Axelrod's Atlas of freshwater aquarium fishes. Sisena edició. T.F.H. Publications, Neptune City (Estats Units).
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828. .
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Quint Cecili Bas

Quint Cecili Bas (en llatí Quintus Caecilus Bassus) va ser un cavaller romà i probablement qüestor l'any 59 aC.
Formava part del partit pompeià a la Guerra Civil i després de la batalla de Farsàlia (48 aC) va fugir a Tir, on es va unir a altres pompeians i va intentar guanyar-se a algunes de les forces militars de Gai Sext Juli Cèsar, governador de Síria. Alguns soldats es van passar secretament al seu bàndol. Sext Juli Cèsar se'n va assabentar, però no va actuar perquè Bas va explicar que reclutava tropes per actuar a Àsia a favor d'aliats romans.
Després va fer córrer la veu que Juli Cèsar havia estat derrotat i mort a l'Àfrica i que ell havia estat nomenat governador de Síria, es va apoderar de Tir i va marxar contra Sext, però fou derrotat; llavors va subornar als soldats enemics que van matar Sext i el seu exèrcit complet es va passar a Bas menys algunes cohorts que passaven l'hivern a Apamea i van fugir a Cilícia. Bas els va perseguir però no els va poder derrotar.
Al seu retorn, l'any 46 aC, va prendre el títol de pretor, i es va establir a Apamea, que estava ben fortificada, i s'hi va mantenir tres anys. El 44 aC hi fou assetjat per Gai Antisti Vet, que es va haver de retirar amb fortes pèrdues després que els àrabs i els parts donessin suport a Bas. El rei gàlata Deiotarus II sembla que havia intentat també enviar forces de suport a Bas. Tot seguit fou enviat contra ell Estaci Murc (Statius Murcus) amb tres legions però ell també fou rebutjat; Murc va demanar ajut al governador de Bitínia, Marci Crisp, que li va enviar tres legions més. Bas va quedar assetjat a Apamea fins a l'arribada de Cassi a Síria l'any 43 aC. Les tropes de Bas, però també les de Murc i Crisp, es van passar a Cassi. Bas, que no volia unir-se a Cassi, fou mort pels soldats.
Apià (segle I dC) dona una versió diferent de la revolta de Bas. Diu que fou nomenat per Juli Cèsar com a comandant d'una legió a les ordres de Sext Juli. Bas va criticar al seu cap per la conducta impròpia que mantenia i Sext el va cridar a la seva presència; Bas no es va presentar i els soldats es van amotinar contra Sext i el van matar; per por de les represàlies de Cèsar, els soldats es van revoltar i van obligar a Bas a unir-se a ells.

## Referències

Smith, William (ed.). A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology (en anglès). Boston: Little, Brown and Co., 1867, p. 471-472 (Vol. I, Vol. II i Vol. III).
# Quint Cecili

Quint Cecili (en llatí: Quintus Caecilius) va ser un cavaller romà, amic de Luci Licini Lucul·le i oncle Tit Pomponi Àtic.
Va fer fortuna deixant diners a un alt interès. Tenia un temperament insuportable, i ningú volia estar a la vora seu, només el seu nebot Àtic, que va ser adoptat per Cecili i va canviar el nom per Tit Cecili Àtic. Com a conseqüència va rebre en herència una fortuna de deu milions de sestercis. Va morir l'any 57 aC.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Londres: Walton and Maberly, 1841, p. 526.
# Quint Sulpici Camerí Cornut (cònsol 490 aC)

Quint Sulpici Camerí Cornut (en llatí Quintus Sulpicius Camerinus Cornutus) va ser un magistrat romà. Era fill de Servi Sulpici Camerí Cornut I. Formava part dels Camerí, una branca patrícia de la gens Sulpícia.
Va ser elegit cònsol de Roma l'any 490 aC juntament amb Spurius Larcius Flavus. Va formar part de l'ambaixada enviada per intercedir davant de Coriolà quan aquest s'acostava a Roma. El seu fill, Servi Sulpici Camerí Cornut, va ser cònsol l'any 461 aC.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Londres: Walton and Maberly, 1841, p. 590.
# Rafael del Brasil

Dom Rafael del Brasil (Petrópolis, 26 d'abril de 1986) és un membre de la Casa Imperial del Brasil i Príncep de Grão-Pará segons les reclamacions controvertides de la branca Vassouras de la família imperial, sent el segon en la línia de successió al tron brasiler com a hereu del seu pare Antônio, príncep imperial del Brasil.
Nascut a Petròpolis, fill d'un matrimoni àmpliament considerat no morganàtic, entre Antônio del Brasil i la princesa belga Cristina de Ligne. Emprenedor, el príncep Rafael viu actualment a Londres, on és copropietari d'una empresa de consultoria. Actiu en la promoció del llegat i la restauració de la monarquia brasilera, participa en esdeveniments monàrquics i representa a la Família Imperial Brasilera a Europa.

## Referències

* ↑ P., D. «Del reto de casarle a su rivalidad con un primo de Juan Carlos: así es Rafael de Brasil, nuevo heredero del (desaparecido) trono brasileño» (en espanyol europeu). Vanity Fair, 01-08-2022. [Consulta: 1r setembre 2022].
* ↑ Tourtchine, Jean-Fred. Le Royaume De Portugal L'empire Du Brésil : Dictionnaire Historique Et Généalogique (en francès). París: Cercle d'études des dynasties royales européennes, 1987.
* ↑ Corzo Suárez, Begoña. «Príncipes en edad de merecer» (en castellà). La Vanguardia, 30-08-2020. [Consulta: 1r setembre 2022].
* ↑ Costa, Anna Gabriela. «Veja quem são os membros da Família Imperial Brasileira ainda vivos» (en portuguès brasiler). CNN Brasil, 16-07-2022. [Consulta: 1r setembre 2022].
# Rafael van Grieken Salvador

Rafael van Grieken Salvador (Maracaibo, 22 de setembre de 1960) és un polític i catedràtic d'Enginyeria Química veneçolà, vinculat a la Universitat Rei Juan Carlos (URJC), conseller del Govern de la Comunitat de Madrid durant la presidència de Cristina Cifuentes i d'Ángel Garrido.

## Biografia

Va néixer a la ciutat veneçolana de Maracaibo, a l'Estat Zulia, en 1960. Es va doctorar a la Universitat Complutense de Madrid (UCM).
En 2002 es va convertir en catedràtic d'Enginyeria Química de la Universitat Rei Juan Carlos (URJC). Vinculat a Pedro González-Trevijano, van Grieken va ser vicerector de la URJC durant el període entre 2003 i 2013 comprès en el mandat d'aquest com a rector de la universitat.
Va estar al capdavant de l'Agència Nacional d'Avaluació de la Qualitat i Acreditació (ANECA) entre 2012 i 2015.
El 2015, amb l'arribada a la Presidència de la Comunitat de Madrid de Cristina Cifuentes, va ser nomenat nou Conseller d'Educació, Joventut i Esport de l'Executiu autonòmic, prenent possessió el 27 de juny a la Real Casa de Correus. Amb la remodelació de conselleries del govern regional escomesa el setembre de 2017, van Grieken va cessar en el càrrec per passar a exercir el de conseller d'Educació i Recerca.
El 21 de maig de 2018, després de la presa de possessió d'Ángel Garrido com a nou president de la Comunitat de Madrid, es va anunciar la seva continuïtat en el càrrec de conseller d'Educació i Recerca.
El 8 de juny de 2018 va ser reprovat pel ple de l'Assemblea de Madrid a causa de la seva actuació com a conseller durant el cas del màster de Cristina Cifuentes.

## Referències

* ↑ Serrano, María Isabel ««La educación es un servicio público, lo dé un proveedor público o privado»». ABC, 27-06-2015.
* 1 2 «Ponente Futuro Digital. Rafael Van Grieken». El País, 03-07-2017.
* ↑ Error: hi ha títol o url, però calen tots dos paràmetres.«». RTVE, 26-06-2015.
* ↑ Vera, Joaquín «Historia de un rector plagiario: de protegido por su padre a protegido por el Partido Popular». El Español.
* ↑ Reyero, Itziar «Rajoy se vuelca con Cifuentes en la toma de posesión de sus consejeros». ABC, 27-06-2015.
* ↑ Error: hi ha títol o url, però calen tots dos paràmetres.«». Telemadrid.
* ↑ Sánchez, Esther «La Asamblea de Madrid reprueba al consejero de Educación por el ‘caso máster’». El País, 08-06-2018.
# Rebollans

Rebollans és un indret del terme municipal de Conca de Dalt, a l'antic terme de Toralla i Serradell, al Pallars Jussà, en territori que havia estat del poble de Rivert.
Està situat al sud-est de Rivert i a prop i al nord-oest de Sensui. És a migdia de la Borda de Mateu i al nord-oest de la Borda de l'Esteve.