OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Chandannagar

Chandannagar, Chandernagore, Chandernagor, Chandarnagar o Chandanagar, en francès Chandernagor, en bengalí: চন্দননগর Chôndonnôgor) és una ciutat i antiga colònia francesa a uns 30 km al nord de Calcuta a Bengala Occidental. La seva superfície és de 19 km² i la població a l'entorn de 150.000 habitants (2001; el 1901 eren 25.000). És a la riba del riu Hugli i a poca distància de Chinsura. L'establiment francès es va fundar vers el 1673 amb permís del nawab de Bengala Ibrahim Khan, sent evacuada al cap de poc temps i refundada el 1688. Va adquirir importància sota Dupleix nomenat governador el 1730. El 1757 fou bombardejada pels britànics (almirall Watson) i una força terrestre dirigida per Robert Clive va capturar les fortificacions (23 de març de 1757) que foren demolides. Fou retornada als francesos per la pau del 1763 però conquerida per segona vegada el 1794. Restaurada per la pau d'Amiens (1802) fou ocupada novament el mateix any i conservada pels anglesos fins al 1816 quan fou definitivament restaurada a França junt amb un territori a la rodalia de 7,8 km². Va estar sota un subgovernador dependent del governador francès de l'Índia. El juny de 1948 un plebiscit va mostrar que el 97% de la població volia ser part de l'Índia (independent feia uns mesos) i el maig de 1950 França la va cedir a l'Índia de facto, signant la cessió oficial el 2 de febrer de 1951 i fent l'entrega formal el 9 de juny de 1952. El 2 d'octubre de 1955 va passar a formar part de l'estat de Bengala Occidental.

## Referències

* ↑ Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.

## Enllaços externs

* Chandannagar - Lloc web oficial
# Chandah

El Chandah o Chandas (IAST: chandas ; devanāgarī: छन्दस्) és un art annexa del Vedisme ordenat sota el terme genèric de Vedanga. El Chandas és l'art de la prosòdia i de la mètrica poètica. La gramàtica a títol d'exemple fa igualment ús de Vedangas, aquestes arts i ciències antigues del sota-continent indi.

## Referències

* ↑ The Sanskrit Heritage Dictionary
* ↑ Encyclopedia of Hinduism
# Comtat de Casa Dávalos

El comtat de Casa Dávalos és un títol nobiliari concedit el 1744 per Felip V a Juan Dávalos y Ribera (anomenat també Juan Dávalos de Ribera y Mendoza), veí de Lima, al Perú. El 2005 Joan Carles I concedí la dignitat de Gran d'Espanya a Martí de Riquer i Morera per unir al títol.

## Titulars

* Juan Dávalos de Ribera y Mendoza (1696-1760): I comte de Casa Dávalos
* Manuel-Fausto Gallegos y Dávalos (1725-1776): II comte de Casa Dávalos
* José-Vicente Gallegos y Dávalos del Castillo: III comte de Casa Dávalos
* Josefa Gallegos y Dávalos del Castillo (?-1817): IV comtessa de Casa Dávalos, marquesa consort de Villahermosa
* María del Carmen Gallegos y Dávalos del Castillo (?-1844): V comtessa de Casa Dávalos
* Martí de Riquer i de Comelles (1820-1888): VI marquès de Benavent, VI comte de Casa Dávalos
* Alexandre de Riquer i Ynglada (1856-1920): VII comte de Casa Dávalos
* Martí de Riquer i Morera (1914-2013): VIII comte de Casa Dávalos i Gran d'Espanya
* Isabel Clara de Riquer i Permanyer: IX comtessa de Casa Dávalos amb Grandesa d'Espanya

## Bibliografia

* Riquer, Martí de. Quinze generacions d'una família catalana. Barcelona, 1998.

## Enllaços externs

* BOE: Reial Decret 447/2005
# Changchun Dazhong Zhuoyue

Changchun Dazhong Zhuoyue (xinès simplificat: 长春大众卓越女子足球俱乐部, pinyin: Zhǎngchūn dàzhòng zhuóyuè nǚzǐ zúqiú jùlèbù, literalment 'Equip de futbol femení de l'Excel·lència de les masses de Changchun') és un club de futbol professional xinés situat a Changchun. Competeixen a la Superlliga femenina xinesa i el seu estadi és l'Estadi de l'àrea de desenvolupament.

## Història

El futbol femení organitzat a Changchun es remunta a la dècada del 1980, amb diverses escoles i fàbriques creant clubs de futbol femení. Un esdeveniment important va passar l'any 1986, quan diversos equips, entre ells Changchun, van jugar un precedent de l'actual Super League, obtenint el títol l'equip de la regió del Dongbei.
L'equip de Changchun, amb jugadores com la capitana de la selecció Wang Lili, i jugadores com Li Yanjie, Wu Xinxin, Lu Haijing i Geng Yan, tingué grans actuacions en aquells primers tornejos.
El 1999, l'equip de Changchun Huaxin es va crear oficialment amb Wang Lili com a entrenadora i jugadores com Lou Xiaoxu.

## Jugadores

Darlene de Souza es va unir a les companyes de la selecció de futbol femenina del Brasil Raquel Fernandes i Rafaelle Souza en fitxar pel Changchun Zhuoyue el gener de 2016.
El juny de 2017 el club va fitxar Cristiane Rozeira procedent del Paris Saint-Germain. Els mitjans xinesos van informar que Cristiane era en aquell moment la futbolista més ben pagada del món.
El 2020, van fitxar la jugadora internacional argentina Soledad Jaimes.

## Referències

* ↑ 吉有志 (en xinès). ̄ ̆ð̃ðʻ̆̄ð ̇ Þ̇, 1991, p. 254.
* ↑ 大学体育健康基础理论与实践教程 (en xinès). 清华大学出版社有限公司, 2004, p. 133. ISBN 978-7-81082-343-2.
* ↑ 长春市志: 体育志 (en xinès). 吉林文史出版社, 1993, p. 84. ISBN 978-7-80528-950-2.
* ↑ 中国人物年鉴 (en xinès). 华艺出版社, 1991, p. 72.
* 1 2 «中国女足首任队长王丽丽病逝：首次参加亚洲杯即夺得冠军». m.thepaper.cn. [Consulta: 29 juny 2023].
* ↑ 青年月刊 (en xinès). 青年月刊杂志社, 1987, p. 12-13.
* ↑ «中国女足首任队长王丽丽辞世» (en xinès (Xina)). 环球网. [Consulta: 29 juny 2023].
* ↑ «Dinheiro também encanta no feminino, e brasileiras se rendem à China» (en portuguese). Rede Globo, 28-01-2016 [Consulta: 8 desembre 2019].
* ↑ «Cristiane to move to Chinese club Changchun Zhuoyue in June». Associated Press, 13-02-2017 [Consulta: 8 desembre 2019].
* ↑ Elentrerios.com. «"A la mañana y a la noche nos toman la temperatura": Cómo vive sus días en China la entrerriana Soledad Jaimes» (en castellà). Elentrerios.com. [Consulta: 28 juny 2023].
# Cine Roxy (Barcelona)

El Cine Roxy va ser una sala d'exhibició cinematogràfica situada a la plaça de Lesseps núm. 5 de Barcelona. Apareix a les cartelleres dels diaris l'any 1942.
Juan Marsé va escriure una novel·la titulada Los fantasmas del Roxy, en què aquesta sala de cinema n'és la protagonista omnipresent. Joan Manuel Serrat té una cançó amb el mateix títol de la novel·la.
Actualment, al seu lloc hi ha una entitat bancària.
El Cinema *Roxy va ser inaugurat el dissabte de glòria, 12-4-1941, amb la pel·lícula "Roberto Koch, el vencedor de la mort", tenia un aforament de 1.400 butaques totes en platea. Situat en la plaça de Lesseps, 5, el seu radi d'acció abastava als barris de Gràcia, La Salut, Vallcarca i Sant Gervasi. A l'octubre d'aquest mateix any oferia també espectacles de varietats que es van prolongar fins a l'any 1944. En 1942 va passar a programar pel·lícules de reestrena en programa doble, després del NO-DO. El cinema va acabar la seva marxa en data 2-11-1969 amb aquestes dues pel·lícules: "*Negresco" i "El crim també Juga". María *Nubiola Fornés, propietària de l'edifici, el va alienar en favor del constructor Josep *Lluis Núñez per a la construcció d'habitatges.
https://www.prospectosdecine.com/barcelona--cine-roxy
# Coll de l'Aubaga

El Coll de l'Aubaga és una muntanya de 286 metres de la població de Godall, a la comarca del Montsià. Es troba a uns 800 metres al sud-oest del nucli municipal.
# Complex de llançament 1 de Rocket Lab

Rocket Lab Launch Complex 1 (Complex de llançament 1 de Rocket Lab o Port espacial de Mahia) és un port espacial comercial que es troba prop d'Ahuriri Point a la punta sud de la península de Mahia, a la costa est de l'Illa del Nord de Nova Zelanda. És propietat i està operada per l'empresa de vol espacial privat Rocket Lab i recolza els llançaments del coet Electron de la companyia per situar nanosatèl·lits CubeSats a l'òrbita. Les instal·lacions es van inaugurar oficialment el 26 de setembre de 2016 (UTC) i van tenir el primer llançament el 25 de maig de 2017.

## Referències

* ↑ Clark, Stephen «Maiden flight of Rocket Lab’s small satellite launcher reaches space». Spaceflight Now, 25-05-2017 [Consulta: 25 maig 2017].

## Enllaços externs

* Lloc web de Rocket Lab
# Copa del Món de ciclisme en pista de 1993

La Copa del Món de ciclisme en pista de 1993 va ser la 1a edició de la Copa del Món de ciclisme en pista. Es va celebrar del 14 de maig de 1993 al 4 de juliol de 1993 amb la disputa de dos proves.

## Proves

| Data | Lloc |
| 14-16 maig 1993 | Copenhaguen |
| 2-4 juliol 1993 | Hyères |

## Resultats
### Masculins

* Event
* Copenhaguen |||
* Keirin
* Quilòmetre
* Velocitat
* Velocitat per equips
* Persecució
* Persecució per equips
* Puntuació
* Madison
* Hyères |||
* Keirin
* Quilòmetre
* Velocitat
* Velocitat per equips
* Persecució
* Persecució per equips
* Puntuació
* Madison

### Femenins

| Event | Guanyadora | Segona | Tercera |
| Copenhaguen ||||
| 500 m. contrarellotge | Galina Jenchuchina (RUS) | Annett Neumann (GER) | Nathalie Lancien-Even (FRA) |
| Velocitat | Olga Slyussareva (RUS) | Annett Neumann (GER) | Connie Paraskevin-Young (USA) |
| Persecució | Jeannie Quigley-Eickhoff (USA) | Hanne Malmberg (DEN) | Svetlana Samokhvalova (RUS) |
| Puntuació | Gulnara Ivanova-Fatkulina (RUS) | Svetlana Samokhvalova (RUS) | Elena Loskutova (UKR) |
| Hyères ||||
| 500 m. contrarellotge | Félicia Ballanger (FRA) | Tanya Dubnicoff (CAN) | Annett Neumann (GER) |
| Velocitat | Tanya Dubnicoff (CAN) | Ingrid Haringa (NED) | Félicia Ballanger (FRA) |
| Persecució | Maria Jongeling (NED) | Hanne Malmberg (DEN) | Kristel Werckx (BEL) |
| Puntuació | Ingrid Haringa (NED) | Kristel Werckx (BEL) | Evelyne Mueller (SUI) |
| Scratch | Patsy Maegerman (BEL) | Isabelle Gautheron (FRA) | Elena Loskutova (UKR) |

## Classificació

| Rang | País | Total |
| 1 | França | |

## Enllaços externs

* Web oficial
* Resultats Femenins
# Cornelia de novis tabellis

Cornelia de novis tabellis, va ser una llei de l'antiga Roma proposada pel tribú de la plebs Publi Corneli Dolabel·la l'any 47 aC (o 706 de la fundació de Roma) a la que es va oposar Marc Antoni, llavors magister equitum, segons diuen Titus Livi i Cassi Dió.
La llei proposava l'elaboració d'unes noves taules per substituir al codi o Lleis de les dotze taules.

## Referències

* ↑ Titus Livi. Epítom, 113
* ↑ Cassi Dió. Historia romana (Ῥωμαικὴ ἱστορία), XLII, 32
* ↑ Puente y Franco, Antonio de; José Francisco Díaz. Historia de las leyes, plebiscitos y senadoconsultos más notables des de la fundación de Roma hasta Justiniano. Madrid: Imprenta de Vicente de Lalama, 1840, p. 41-42 [Consulta: 22 abril 2022].
# Cornelia de provinciarum magistratibus

Cornelia de provinciarum magistratibus va ser una llei romana que va dictar Luci Corneli Sul·la cap a l'any 80 aC. La llei establia l'imperium (mandat) dels magistrats de les províncies havia de continuar fins que retornessin a Roma. Anteriorment la prorroga requeria una llei especifica al final del seu període d'un any, generalment quan el substitut tardava a anar a la província per diverses causes. Però en el cas que arribés el relleu, sembla que la llei indicava que el magistrat sortint només tenia 30 dies per retirar-se.

## Referències

* ↑ Puente y Franco, Antonio de. Historia de las leyes, plebiscitos y senadoconsultos más notables des de la fundación de Roma hasta Justiniano. Madrid: Imprenta de Vicente de Lalama, 1840, p. 40-41 [Consulta: 12 abril 2022].
# Corinaldo

Corinaldo és un comune (municipi) de la província d'Ancona, a la regió italiana de les Marques. A 1 de gener de 2019 la seva població era de 4.927 habitants.
Corinaldo limita amb els següents municipis: Castel Colonna, Castelleone di Suasa, Mondavio, Monte Porzio, Monterado, Ostra, Ripe, Ostra Vetere, San Lorenzo in Campo i Barbara.

## Referències

* ↑ «Resident population on 1st january» (en anglès). ISTAT. [Consulta: 26 març 2020].
# Corinna

Corinna (Κόριννα) va ser una poeta grega del segle v aC, nascuda a Tanagra (Beòcia), filla possiblement d'Aquèlodor i Procràtia.
Va viure molts anys a Tebes (i de vegades és anomenada Corinna de Tebes). Era contemporània de Píndar, que potser l'hauria instruïda i amb qui va participar en unes competicions poètiques en uns jocs públics a Tebes. Segons Elià per cinc vegades va guanyar el premi i es va imposar al seu possible mestre. Pausànias només parla d'una victòria. Més tard, però, va criticar Mirtis per entrar en competició contra Píndar, la fama del qual ja estava consolidada.
Els seus poemes eren fets i pensats per als beocis tant en el seu llenguatge com al públic a què anaven destinats. La seva obra se centrava en mites locals i es va popularitzar a partir del segle ii aC. Es va compilar en cinc llibres, un dels quals és anomenat Iolaus, i un altre Els set contra Tebes, dels quals només s'han conservat fragments poc rellevants. És elogiada per Antípater, que la considerava la més distingida de les "nou muses líriques o terrestres", i la posava al costat de Safo, d'Anyte i de Mero. També en parlà elogiosament Properci.
Se li van fer estàtues en diferents parts de Grècia, per l'admiració que se li va tenir. També se l'anomenava Μυια (Myia, 'el Vol'). És probablement la mateixa poeta esmentada com a Corinna de Tèspies, que també portà el sobrenom de Myia.

## Traduccions catalanes

* Testimonis i Fragments - Corinna de Tànagra. Traducció grec/català, supervisió, edició de Ricard Torres i Ribé, Margalida Capellà i Soler, i Jaume Pòrtulas. 88 pàgines dobles grec/català. Barcelona, Col·lecció Fundació Bernat Metge, any 2005.

## Notes

* ↑ Segons la forma que indica el Diccionari Grec-Català, p. 1329, i les obres de la Fundació Bernat Metge

## Referències

* ↑ Wolf, J. Ch.. Prosistas griegas: testimonios y fragmentos. Oviedi: KRK Ediciones, 2011, p. 264-265. ISBN 9788483673386.
# Collet dels Pins del Feliu

El Collet dels Pins del Feliu és una collada de 556,7 metres d'altitud dins del municipi de Monistrol de Calders, del Moianès.
Està situat just al nord del nucli de població de Monistrol de Calders, entre Cal Tronxo i Cal Mitjans, al capdamunt d'una pista que el connecta amb el Collet i amb el carrer del Canigó del poble.

## Bibliografia

* ERILL I PINYOT, Gustau; GUAL I PURTÍ, Jordi (fotografies); MANENT I ORISTRELL, Llibert (cartografia). Monistrol de Calders: El poble dels pagesos enginyers. Moià-Monistrol de Calders: Ajuntament de Monistrol de Calders, 2006 (Col·lecció Pedra i aigua, 1). Gràfiques Ister DL. B-54.339/2006.
* PERARNAU I LLORENS, Jaume; PIÑERO I SUBIRANA, Jordi. Monistrol de Calders. La seva història i el seu patrimoni. Monistrol de Calders: Ajuntament de Monistrol de Calders, 1993.

## Enllaços externs

* El Coll de Portella a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Collada de les Bordes

La Collada de les Bordes és una collada situada a 1.075 metres d'altitud del terme municipal de Conca de Dalt, dins del vell enclavament dels Masos de Baiarri, pertanyent a l'antic terme de Claverol, al Pallars Jussà.
Està situada a prop i a llevant del lloc on es dreçaven els Masos de Baiarri, a ponent de la Solana de Font Barrera i a l'esquerra del barranc de les Llaus, al nord del Roc de les Cases.
Passa per aquest coll la Pista nova de Baiarri, en el tram d'ascens cap a la plataforma on són les bordes de Baiarri des del barranc de les Llaus.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Collada de les Planes

La Collada de les Planes és una collada de 408,5 m alt del terme comunal de Castellnou dels Aspres, a la comarca del Rosselló, de la Catalunya del Nord.
Està situada a l'oest del terme de Castellnou dels Aspres, molt a prop del límit amb Cameles, a la carretera D48 (Tuïr - Fontcoberta).

## Referències

* ↑ La Collada de les Planes en els ortofotomapes de l'IGN
# Concha Román Calvo

Concha Román Calvo (Elx 11 de desembre de 1892 - 1 d'abril de 1986) va ser una escriptora valenciana.
Era filla de Pascual Román Antón i d'Antonia Calvo Mendiela. Era la segona de quatre germanes (Ventura, Concha, Virginia i Antonia) i totes elles reberen una educació poc habitual en aquells temps. El pare, socialista i maçó i primer alcalde il·licità de la II República entre abril i juny de 1931, es va entestar que les seues filles anaren a una escola religiosa, «Les Francesetes», on solien assistir i no per molt temps les filles de les famílies més acomodades de la ciutat.
eberen també educació musical (les quatre tocaren instruments de corda, ja que la família no es podia permetre comptar amb un piano) i es dedicaren a treballar brodant amb una màquina de cosir (llençols, cobertors, sabatilles o qualsevol altre tèxtil que se’ls encarregara). Concha, igual que la seua germana Ventura, va destacar aviat per la seua afició a l'escriptura i va publicar una important col·lecció d'articles en la premsa il·licitana, en els setmanaris Democracia, Levante, El Obrero i Elche. Va escriure sempre amb el pseudònim de Margara perquè, segons confessà als seus nebots, durant el temps que ella va escriure no estava ben vist que les dones ho feren. D'idees socialistes i molt influïda per la figura del seu pare, un home molt apreciat a Elx per la seua bonhomia, durant la Guerra Civil va col·laborar amb Auxili Familiar i amb Socors Roig Internacional. Tot i que va viure 93 anys, a partir de 1939 no tornaria a publicar cap article. Va morir a Elx l'1 d'abril de 1986.

## Bibliografia

* Ors Montenegro, Miguel (1984). La prensa ilicitana 1836-1980. Alicante: Caja de Ahorros Provincial de Alicante.

## Referències

* 1 2 3 Ors Montenegro, Miguel. «Concha Román Calvo». Diccionari Biogràfic de Dones. Arxivat de l'original el 2 d’abril 2015. [Consulta: 16 març 2015].
# Corriol d'Azara

El corriol d'Azara (Anarhynchus collaris) és una espècie d'ocell de la família dels caràdrids (Charadriidae) que habita platges, rius i llacs des del sud de Mèxic cap al sud fins a Panamà i Sud-amèrica, arribant cap al sud fins al nord-est del Perú i el centre de l'Argentina. Habita també el centre de Xile i les illes properes a Veneçuela.

## Referències

* ↑ «Corriol d'Azara». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 24 març 2024].
# Corpil·lis

Els corpil·lis o corpils (en llatí corpilli, en grec antic κορπίλλιες) eren una tribu tràcia que vivien a la riba del riu Hebros, segons Plini el Vell al districte de Corpiàlica (Κορπιαλική), diu Claudi Ptolemeu.

## Referències

* ↑ Plini el Vell. Naturalis Historia, IV, 18
* ↑ Claudi Ptolemeu. Geografia, III, 11,9
# Colom del Congo

El colom del Congo (Columba unicincta) és una espècie de colom que habita la selva humida d'Àfrica central i Occidental, a Guinea, Sierra Leone, Libèria, Costa d'Ivori, Ghana, Camerun, Guinea Equatorial, el Gabon, República del Congo, sud-oest de la República Centreafricana, nord, sud i est de la República Democràtica del Congo, Ruanda, Uganda, Tanzània, nord-oest de Zàmbia i nord d'Angola.
# Coma Pregona (la Coma i la Pedra)

La Coma Pregona (també escrit Comapregona) és un ampli planell de terreny argilós al municipi de la Coma i la Pedra. Es troba a una altitud d'uns 1.700 metres al vessant sud del coll de la Moixa.

## Referències

* ↑ Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». www.gencat.cat. Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 01-01-2015.
* ↑ La Vall de Lord i el seu entorn - Jaume Fruitós i Sayol, DL:L-199/2004, pàg 543
* ↑ Jaume Fruitós i Sayol, La Vall de Lord i el seu entorn - DL:L-199/2004, pàg 546
# Coma d'Amitges (Espot)

La Coma d'Amitges és una coma que es troba al vessant sud del Pirineu, a l'esquerra de la vall de Ratera, de la qual forma part. Pertany al terme municipal d'Espot, al Pallars Sobirà, i està dins del Parc Nacional d'Aigüestortes i Estany de Sant Maurici. Està limitada al nord pels pics de Bassiero, el pic d'Amitges i el pic de Saboredo. A la part central de la coma s'erigeixen les Agulles d'Amitges.
La coma d'Amitges conté els següents estanys:
* Estany dels Barbs, a 2.375 metres d'altitud. Desaigua en l'estany de la Munyidera.
* Estany de la Munyidera, a 2.367 metres. Desaigua en l'estany Gran d'Amitges.
* Estany Gran d'Amitges, estany represat ubicat a 2.363 metres. Desaigua al de la Llosa de Damont.
* Estany de la Llosa de Damont, a 2.355 metres. Desaigua al de la Llosa de Davall.
* Estany de la Llosa de Davall, a 2.326 metres. Desaigua a l'estany de Ratera.
El refugi d'Amitges està situat just al sud de l'estany Gran d'Amitges.

## Bibliografia

* «Coma d'Amitges» (HTML). Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya. [Consulta: 4 abril 2020].
# Cuaespinós de pit maculat

El cuaespinós de pit maculat (Synallaxis stictothorax) és una espècie d'ocell de la família dels furnàrids (Furnariidae).

## Hàbitat i distribució

Habita zones àrides amb matolls de les terres baixes del sud-oest de l'Equador i nord-oest de Perú a Tumbes, Piura, Lambayeque i La Libertad. També al nord-oest de Perú, al nord de Cajamarca.

## Referències

* ↑ cuaespinós de pit maculat«Cuaespinós de pit maculat». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 29/04/2021(català)
# Càtedra Rawlinson i Bosworth d'anglosaxó

La Càtedra Rawlinson i Bosworth d'anglosaxó (en anglès: Rawlinson and Bosworth Professorship of Anglo-Saxon), coneguda fins al 1916 com Càtedra Rawlinsoniana d'anglosaxó (en anglès: Rawlinsonian Professorship of Anglo-Saxon), va ser establerta per Richard Rawlinson del Saint John's College d'Oxford el 1795. Aquesta posició està associada al Pembroke College. "Bosworth" va ser afegit posteriorment en honor de Joseph Bosworth.

## Rawlinsonian Professors of Anglo-Saxon

| 1795–1800 Charles Mayo (1767–1858) 1800–03 Thomas Hardcastle 1803–08 James Ingram (1774–1850) 1808–12 John Josias Conybeare (1779–1824) 1812–16 Charles Dyson (1788–1860) 1827–29 Arthur Johnson 1829–34 Francis Pearson Walesby (1798–1858) 1834–39 Robert Meadows White (1798–1865) 1839–44 Henry Bristow Wilson (1803–1888) 1844–49 William Edward Buckley (1817–1892) 1849–54 John Earle (1824–1903) 1854–58 vacant | 1858–76 Joseph Bosworth (1789–1876) 1876–1903 John Earle (1824–1903) 1903–16 Arthur Napier (1853–1916) |

## Rawlinson and Bosworth Professors of Anglo-Saxon

* 1916–25 Sir William Craigie (1867–1957)
* 1925–45 J. R. R. Tolkien (1892–1973)
* 1946–63 Charles Leslie Wrenn (1895–1969)
* 1963–74 Alistair Campbell (1907–1974)
* 1974–77 vacant
* 1977–91 Eric Stanley (nascut el 1923)
* 1991–2013 Malcolm Godden (nascut el 1945)
* 2013–present Andy Orchard (nascut el 1964)

## Bibliografia

* The Historical Register of the University of Oxford. Oxford: Clarendon Press, 1888
# Càtedres Rouse Ball

Las Càtedres Rouse Ball són dues càtedres creades a la Universitat de Cambridge el 1927 gràcies a un llegat del matemàtic i historiador Walter William Rouse Ball (1850-1925). Una d'elles és de matemàtiques i l'altra de dret anglès. Las càtedres van ser instituïdes per aquells professors que dediquessin la seva recerca o la seva docència als aspectes històrics i filosòfics de cadascuna de les dues disciplines.
Al llarg del temps, les dues càtedres han estat ocupades per il·lustres matemàtics i juristes com John Edensor Littlewood (matemàtiques: 1928-1950), Abram Besicóvitx (matemàtiques: 1950-1958), Timothy Gowers (matemàtiques: 1998-), John Griggs Thompson (matemàtiques: 1971-1993), William Wade (dret: 1978-1984), etc.

## Referències

* ↑ «Estatuts i Ordenances (2017)» p. 702. Universitat de Cambridge.

## Enllaços externs

* «Convocatòria per cobrir la vacant de Rouse Ball Professor of English Law». Universitat de Cambridge, 2018. Arxivat de l'original el 2018-03-04. [Consulta: 4 març 2018]. (anglès)