OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Carl Schröter

Carl Joseph Schröter (19 de desembre 1855 - 7 de febrer 1939) va ser un botànic suís nascut a Esslingen am Neckar, Alemanya. A partir de 1874 va estudiar ciències naturals a Eidgenössische Technische Hochschule Zürich (ETH Zürich), on una de les seves primeres influències va ser el geòleg Albert Heim (1849-1937). Després de la seva habilitació en 1878, va treballar com a assistent de Carl Eduard Cramer (1831-1901). En 1883 va succeir a Oswald Heer (1809-1883) com a professor de botànica a l'ETH Zurich, càrrec que va mantenir fins a 1926.
Schröter va ser un pioner en el camp de la fitogeografia i fitosociologia. Ell va introduir el concepte d'"autoecologia" per explicar la relació d'una planta individual amb el seu entorn extern, i "sinecologia" per expressar les relacions entre les comunitats de plantes i les influències externes.
En 1910 amb Charles Flahault (1852-1935), va publicar Rapport sur la nomenclature phytogéographique (Informes sobre la nomenclatura fitogeogràfica), i amb Friedrich Gottlieb Stebler (1852-1935), va ser coautor de Die Futterpflanzen Besten, etc. (1883 -1884), un treball que implica el cultiu i l'economia d'espècies farratgeres. Més tard va ser traduït a l'anglès com "The best forage plants: fully described and figured with a complete account of their cultivation, economic value, impurities and adulterants, &c" (1889).

## Referències

* ↑ «Historisches Lexikon der Schweiz (HLS)» (en alemany). Heinrich Zoller, 21-11-2012. [Consulta: 18 maig 2015].
* ↑ «Biblioteca digital Escola ETH» (en alemany). Arxivat de l'original el 2016-03-04. [Consulta: 18 maig 2015].
* ↑ «Forestry Quarterly, Volume 14» (en anglès). Cornell University, 1916. [Consulta: 19 maig 2015].
* ↑ «Synecology - New Scientist 26 Jul 1973» (en anglès), 26-07-1973. [Consulta: 19 maig 2015].
* ↑ «The Best Forage Plants Fully Described and Figured» (en anglès). David Nutt, 1889. [Consulta: Data incorrecta].
# Der plötzliche Reichtum der armen Leute von Kombach

Der plötzliche Reichtum der armen Leute von Kombach (en alemany La sobtada riquesa de la gent pobra de Kombach) és una pel·lícula d'autor alemanya del 1971 dirigida per Volker Schlöndorff. També va co-escriure el guió amb Margarethe von Trotta. La pel·lícula es basava en un fet real que es va produir a l'Hinterland Hessià al segle xix.

## Sinopsi

El 19 de maig de 1822, vuit agricultors pobres i jornalers de Kombach a l'Hinterland de Hessia aconsegueixen robar cada mes un transport de diners que va de Gladenbach a Gießen. La seva bona fortuna, però, no perdura, ja que aviat la riquesa sobtada és tractada amb sospita.

## Repartiment

* Georg Lehn: Hans Jacob Geiz
* Reinhard Hauff: Heinrich Geiz
* Karl-Josef Cramer: Jacob Geiz
* Wolfgang Bächler: David Briel
* Harald Müller: Johann Soldan
* Margarethe von Trotta: Sophie
* Joe Hembus: Escrivà
* Walter Buschhoff: Sacerdot
* Maria Donnerstag: Mevrouw Geiz
* Angelika Hillebrecht: Johanna Soldan
* Harry Owen: Ludwig Acker
* Wilhelm Grasshoff: Rechter Danz
* Eva Pampuch: Gänseliesel
* Rainer Werner Fassbinder: Camperol

## Antecedents

La pel·lícula es basa en el robatori de correu de Subach. Schlöndorff, que va créixer a Wiesbaden, va utilitzar moltes referències a la seva infantesa a Hessen, incloent rodatges en llocs de diferència a Hesse, utilitzant actors Hessians i fent referència a autors de Hessen.

## Premis

El 1971 va guanyar el Deutscher Filmpreis a la millor direcció i el premi OCIC al Festival Internacional de Cinema de Sant Sebastià 1971.

## Referències

* ↑ Der plötzliche Reichtum der armen Leute von Kombach al web de Volker Schlöndorff
* ↑ «Kasseler Grimm-Professur mit Volker Schlöndorff», 07-09-2012. Arxivat de l'original el 2012-09-07. [Consulta: 31 maig 2020].
* ↑ Der plötzliche Reichtum der armen Leute von Kombach a filmportal.de
* ↑ Der plötzliche Reichtum der armen Leute von Kombach Lexikon des internationalen Films. Zweitausendeins
# Lo Portarró

Lo Portarró, és un coll a 2.464,9 msnm del terme municipal de la Torre de Cabdella, en el seu terme primigeni, del Pallars Jussà.
Està situada al nord-oest de la zona central del terme, a la carena que enllaça el Tossal d'Astell, a ponent, amb el Tossal de la Costa.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Suzanne Le Bret

Suzanne Le Bret, de veritable nom Suzanne Eugénie Augustine Lebret (Le Havre, 28 de febrer de 1889 - 19è districte de París - 7 de novembre de 1928) va ser una actriu francesa de cinema mut.

## Biografia

Nascuda a la regió del Sena Marítim, a Le Havre, el 28 de febrer de 1889, el seu nom real era Suzanne Eugénie Augustine Lebret. Va començar a treballar al cinema l'any 1911 amb Gaumont, dirigida per Léonce Perret, director que la va dirigir en nombroses pel·lícules. En la seva carrera, que va acabar el 1918, també va actuar sovint per a Louis Feuillade. Un dels seus papers secundaris més coneguts va ser a Les Vampires, on interpretava a un membre de la colla que es feia passar per la minyona d'Irma Vep.
En la seva carrera, hi ha una quarantena de pel·lícules. Suzanne Le Bret va morir a París el 1928, als 39 anys.

## Filmografia

* 1911 : L'Âme du violon de Léonce Perret
* 1913 : L'Enfant de Paris de Léonce Perret
* 1913 : Léonce cinématographiste de Léonce Perret
* 1913 : Léonce et Poupette de Léonce Perret
* 1913 : Léonce veut divorcer de Léonce Perret
* 1913 : Léonce aime les moules de Léonce Perret
* 1913 : L'Ange de la maison de Léonce Perret
* 1913 : Léonce à la campagne de Léonce Perret
* 1913 : La Belle-mère de Léonce Perret
* 1913 : Les Fiancés de l'air de Léonce Perret
* 1913 : Léonce et les écrevisses de Léonce Perret
* 1913 : Les Somnambules de Louis Feuillade
* 1914 : L'Enfant de la roulotte de Louis Feuillade
* 1914 : Fantômas V : Le Faux magistrat de Louis Feuillade
* 1914 : Le Coffret de Tolède de Louis Feuillade
* 1914 : Deux femmes... un amour... de Henri Fescourt
* 1914 : Les Fiancés de Séville de Louis Feuillade
* 1914 : La Gitanella de Louis Feuillade
* 1914 : Léonce aux bains de mer de Léonce Perret
* 1914 : L'Hôtel de la gare de Louis Feuillade
* 1914 : Le Jocond de Louis Feuillade
* 1914 : Le gendarme est sans culotte de Louis Feuillade
* 1914 : Tu n'épouseras jamais un avocat de Louis Feuillade
* 1915 : Le Collier de perles de Louis Feuillade
* 1915 : L'Escapade de Filoche de Louis Feuillade
* 1915 : Le Fer à cheval de Louis Feuillade
* 1915 : Le Sosie de Louis Feuillade
* 1915 : Le Coup du fakir de Louis Feuillade
* 1915 : Les Vampires de Louis Feuillade
* 1916 : Aline ou la double vie d'Édouard-Émile Violet
* 1916 : C'est le printemps! de Louis Feuillade
* 1916 : Les Fiançailles d'Agénor de Louis Feuillade
* 1916 : Les Fourberies de Pingouin de Louis Feuillade
* 1916 : Le Poète et sa folle amante de Louis Feuillade
* 1916 : Si vous ne l'aimez pas... de Louis Feuillade
* 1916 : Les Surprises d'Anana de Robert Mistréo
* 1917 : Maryvonne de Charles Keppens
* 1917 : Le Porteur aux Halles de Gaston Leprieur
* 1917 : Anana antiféministe (anonyme)
* 1917 : Ô Paris, gai séjour de Robert Mistréo
* 1918 : Aide-toi de Louis Feuillade
* 1919 : Une étoile de cinéma de René Plaissetty

## Referències

* ↑ Archives de Paris 19e, acte de décès numéro 3094, année 1928 (page 22/31)
# Divisió de Jammu

La divisió de Jammu és una de les tres entitats administrativa de Jammu i Caixmir, el més septentrional estat de l'Índia. Consisteix en els districtes de Jammu, Doda, Kathua, Ramban, Reasi, Kishtwar, Poonch, Rajouri, Udhampur i Samba. La major part del terreny és accidentat o muntanyós, inclòs el Pir Panjal, que el separa de la vall del Caixmir i part del Gran Himàlaia, als districtes orientals de Doda i Kishtwar. El seu principal riu és el Chenab. La vall del Chenab és una altra divisió important a la regió de Jammu.
La ciutat de Jammu és la ciutat més gran de la divisió de Jammu i la capital d'hivern de Jammu i Caixmir. També es coneix com "la ciutat dels temples", ja que té molts temples i santuaris, amb shikhars brillants projectats cap al cel, que esquitxen l'horitzó de la ciutat, creant l'ambient d'una ciutat hindú santa i pacífica.
És la llar d'alguns dels santuaris hindús més populars de l'Índia, per exemple, Vaishno Devi, Jammu és un important centre de peregrinació per als hindús. La majoria de la població de la divisió de Jammu practica l'hinduisme, mentre que l'islam i el sikhisme gaudeixen d'una forta herència cultural a la regió. A causa de les seves infraestructures relativament millors, Jammu s'ha convertit en el principal centre econòmic de l'estat.

## Districtes

| Districte | Seu | Àrea (km²) | Població Cens de 2001 | Població Cens de 2011 |
| Districte de Kathua | Kathua | 2.651 | 550.084 | 615.711 |
| Districte de Jammu | Jammu | 3.097 | 1.343.756 | 1.526.406 |
| Districte de Samba | Samba | | 245.016 | 318.611 |
| Districte de Udhampur | Udhampur | 4.550 | 475.068 | 555.357 |
| Districte de Reasi | Reasi | | 268.441 | 314.714 |
| Districte de Rajouri | Rajouri | 2.630 | 483.284 | 619.266 |
| Districte de Poonch | Poonch | 1.674 | 372.613 | 476.820 |
| Districte de Doda | Doda | 11.691 | 320.256 | 409.576 |
| Districte de Ramban | Ramban | | 180.830 | 283.313 |
| Districte de Kishtwar | Kishtwar | | 190.843 | 231.037 |
Durant el temps del Maharaja abans de la independència i partició de l'Índia (i de Jammu i Caixmir), els següents districtes també van formar part de la regió de Jammu: Bhimber, Kotli, Mirpur, Poonch (part occidental), Haveli, Bagh i Sudhnati. Avui en dia aquests districtes són part de la zona controlada per Pakistan Azad Kashmir, però són reclamats per l'Índia.

## Referències

* ↑ «Geelani vows to resist settlement of retired soldiers in Kashmir». Arxivat de l'original el 2015-10-03. [Consulta: 18 febrer 2017].
* ↑ «THROUGH THE PIR PANJAL».
* ↑ Bbc News
* ↑ The Economy of Jammu and Kashmir/Jasbir Singh
# Diputació

Una diputació és un òrgan col·legiat que té com a missió assumir les facultats que corresponen a les cambres legislatives quan aquestes han estat dissoltes. Històricament, s'han creat diferents diputacions amb diferents propòsits.

## Diputació de Comerç

La Diputació de Comerç exercia les funcions de Consolat de Mar a les ciutats que no en tenien, actuant conjuntament amb l'alcalde. Va ser creada per Carles III el 1773.

## Diputació del Principat de Catalunya

Amb el nom de Diputació del Principat de Catalunya es va dirigir la representació catalana a les primeres corts espanyoles realitzades a Madrid el 1789, mostrant així el rebuig als decrets de Nova Planta de 1716.

## Diputació General de Catalunya

La Diputació General de Catalunya va ser un organisme consultiu creat pel pretendent Carles de Borbó i Àustria-Este, entre 1874 i 1875 durant la Tercera Guerra carlina. La va presentar com un primer pas per restablir les constitucions catalanes.

## Diputació Provisional de la Generalitat de Catalunya

La Diputació Provisional de la Generalitat de Catalunya va ser l'organisme constituït per representants de cada partit judicial de Catalunya que va aprovar, el 1931, l'Estatut de Núria.

## Diputació provincial

La Diputació provincial és un organisme d'administració local de l'estat espanyol. Van ser creades el 1812 amb la Constitució de Cadis. Entre d'altres, es van crear la Diputació Provincial de Catalunya, la de València i la de Mallorca. El 1814, Ferran VII les va abolir, i van ser restablertes amb la divisió provincial del 1833. Entre el 1914 i el 1925, les quatre diputacions provincials catalanes es van unir en la Mancomunitat de Catalunya. Entre el 1931 i el 1939, van ser substituïdes per la Generalitat de Catalunya. La Diputació Provincial de les Illes Balears va desaparèixer amb la creació del Consell General Interinsular i dels consells insulars el 1979.
A partir de la Sentència del Tribunal Constitucional 27/1987, de 27 de febrer, que va establir que ni l'Estat central ni les comunitats autònomes poden sotmetre l'autonomia de les diputacions provincials, diverses comunitats autònomes van aprovar normes que regulaven les relacions amb aquestes.

## Referències

* ↑ «Una mica d'història :: La diputació provincial :: Consell de Mallorca». [Consulta: 30 desembre 2017].
* ↑ Ballesteros Fernández, 1992, p. 258.

## Bibliografia

* Ballesteros Fernández, Ángel. Manual de administración local. 2a ed. ampliada i actualitzada. Granada: Comares, 1992. ISBN 84-87708-33-1.

## Vegeu també

* Diputat.
* Diputació del General del Regne d'Aragó.
* Diputació del General de Catalunya.

## Enllaços externs

* Origen de la Generalitat de Catalunya
# Diputació Foral d'Àlaba

Diputació Foral d'Àlaba (Arabako Foru Aldundia en basc) és l'òrgan de govern del territori històric d'Àlaba (País Basc). A més de les competències ordinàries que exerceixen les diputacions provincials de les restants províncies d'Espanya, la Diputació Foral d'Àlaba exerceix competències específiques derivades de la seva naturalesa com territori històric del País Basc, en virtut del seu Estatut d'Autonomia, per exemple té importants competències tributàries, en urbanisme i en assumptes socials. Al seu capdavant està el govern foral d'Àlaba, format pel consell de diputats, i el seu president, conegut com a Diputat General.

## Diputat General

Al capdavant de la Diputació Foral es troba un Diputat General (en basc Diputatu Nagusia o Aldun Nagusia), que és escollit per Juntes Generals d'Àlaba, parlament provincial.

### Diputats Generals d'Àlaba des de la Transició

* 1979-1983: Emilio Guevara Saleta (PNB)
* 1983-1987: Juan María Ollora Ochoa de Aspuru (PNB)
* 1987-1991: Fernando Buesa Blanco (PSE-PSOE)
* 1991-1995: Alberto Ansola Maiztegui (PNB)
* 1995-1999: Félix Ormazábal Ascasíbar (PNB)
* 1999-2007: Ramón Rabanera Rivacoba (PP)
* 2007-2011: Xabier Aguirre Lopez (PNB)
* 2011-2015: Javier de Andrés Guerra (PP)
* 2015 - : Ramiro González Vicente (PNB)

## Vegeu també

* Diputació Foral de Biscaia
* Diputació Foral de Guipúscoa
# Dogū

Dogū (土偶)(que significa "estatuetes d'argila") són estatuetes d'animals o d'humanoides fetes durant el període Jomon tardà (14000–400 aC) del Japó prehistòric. Els Dogū, a partir del període Jomon ja no es van tornar a fer mai. Hi ha diversos estils de Dogū. Segons el Museu Nacional d'Història del Japó se n'han trobat un 15.000 a tot el Japó excepte a Okinawa. La intenció de fer-los roman desconeguda. No s'han de confondre amb els haniwa d'argila del període Kofun (250 – 538).
Els Dogū estan elaborats amb argila i típicament fan de 10 a 30 cm d'alt. La majoria de figuretes semblen representar una dona, tenen ulls grans, petites cintures i malucs amples. Són considerats per molts com a representant de deesses. Moltes tenen grans abdòmens associats amb l'embaràs, el que suggereix que els del període Jomon els considerava deessa mare. La majoria tenen marques a la cara, el pit i les espatlles, que suggereixen tatuatges i incisió probable amb bambú.

## Notes

    A).en japonès dogū també és un terme genèric per una figureta humanoide feta d'argila. També es consideren dogū lesfiguretes prhistòriques fetes d'argila d'Europa oriental.

## Referències

* 1 2 3 «土偶». A: Dijitaru Daijisen (en japanese). Tokyo: Shogakukan, 2012. OCLC 56431036 [Consulta: 20 juliol 2012]. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2007-08-25. [Consulta: 24 maig 2015].
* 1 2 3 «Jōmon figurines». A: Encyclopedia of Japan. Tokyo: Shogakukan, 2012. OCLC 56431036 [Consulta: 21 juliol 2012]. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2007-08-25. [Consulta: 24 maig 2015].
* ↑ http://www.metmuseum.org/
* ↑ «土偶». A: Nihon Kokugo Daijiten (en japanese). Tokyo: Shogakukan, 2012. OCLC 56431036 [Consulta: 21 juliol 2012]. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2007-08-25. [Consulta: 24 maig 2015].

## Enllaços externs

* Tokyo National Museum
* The National Museum of Japanese History
* Dogū from the Jōmon period, a photographic imagery database Arxivat 2006-08-13 a Wayback Machine.—Tokyo University, Japan
* Review of recent exhibition of Dogū at the Tokyo National Museum
* British Museum exhibition of Dogū from Japanese museums, 2009
# Dogujiev

Dogujiev - Догужиев (rus) - és un khútor de la República d'Adiguèsia, a Rússia. Es troba a la vora esquerra del Labà, a 14 km a l'est de Krasnogvardéiskoie i a 64 km al nord-est de Maikop, la capital de la república.
Pertany al municipi de Iélenovskoie.
# Déjà vu

* Per a altres significats, vegeu «Déjà vu (desambiguació)».
Déjà vu és una expressió en francès que significa «ja vist»; i descriu l'experiència de sentir, davant d'una situació nova, que se n'ha estat testimoni o s'ha experimentat prèviament. Sol anar acompanyada d'una convincent sensació de familiaritat i també d'«esglaiament» o «estranyesa». La persona afectada sol atribuir-la a un somni, encara que en alguns casos hom té la ferma sensació que l'experiència «va ocórrer realment». Aquest concepte va ser encunyat per l'investigador psíquic francès Émile Boirac (1851-1917).

## Explicació científica

Generalment s'explica la sensació de déjà vu com una disfunció cerebral molt estesa (més del 70% de la gent diu que l'ha experimentat), perquè el cervell processa la informació entre els sistemes neurològics responsables de la memòria a llarg termini en comptes dels responsables de la memòria a curt termini.
S'han creat moltes ficcions sobre aquest tema, com la pel·lícula Déjà Vu de Tony Scott (2006) o una cançó de Beyoncé anomenada també Déjà Vu.

## Fenòmens relacionats
### Jamais vu

Jamais vu (‘mai vist’) és no recordar explícitament d'haver vist quelcom abans. La persona sap que el fet ha tingut lloc, però l'experiència li és estranya.

### Presque vu

Presque vu (‘quasi vist’) és la sensació d'estar a punt de recordar quelcom i de no arribar-hi. Aquest és el sentiment de tenir-ho «a cap de la llengua».

### L'esprit de l'escalier

L'esprit de l'escalier és la sensació que tenim quan ens ve al cap, massa tard, l'acció que hauríem d'haver emprès.

## Referències

* ↑ Hart, Hilary; Whitmore, Kingsley; Willems, Guy. A neurodevelopmental approach to specific learning disorders (en anglès). Cambridge University Press, 1999, p.44. ISBN 1898683115.

## Bibliografia

* Draaisma, Douwe. Why life speeds up as you get older. Cambridge University Press, 2004. ISBN 0521691990.
* «Think you've previously read about this? Click this to find out why». [Consulta: 17 abril 2020].

## Vegeu també

* Síndrome de Capgras
* Efecte Mandela
# Déjeuner en Fourrure

Déjeuner en Fourrure (L'esmorzar en pell) és una escultura exempta de Meret oppenheim del 1936. Realitzada amb una tassa, un plat i una cullera i la pell de gasela xinesa, està feta amb la tècnica del folratge. Es troba al Museum of Modern Art de Nova York.

## Descripció

L'obra exempta està a escala real. L'esmorzar en pell parteix d'uns elements ja definits i aconseguits (una tassa, un plat i una cullera) i únicament s'han hagut de folrar aquests amb pell de gasela xinesa. Captivant principalment per la seva textura peluda i suau al tacte. El cromatisme és el blanc i el bru de la pell de la gasela xinesa.
Aquesta idea sorgí en el Cafè de Flore, quan Meret estava en companyia de Picasso i bromejaven sobre els diferents teixits dels objectes i lo curiós que seria que els objectes tinguessin teixits contràris als quals els caracteritzaven. Així doncs de la pell d'unes polseres que Meret portava al canell i la tassa de cafè en sorgí la inspiració. L'obra de Meret té una funció ornamental o decorativa i és de tema figuratiu. El títol de l'obra de Meret feia homenatge per una banda a Meret i el seu Desdejuni sobre l'herba, i a la Venus en pell de Sacher-Masoch. El treball s'aprofita de les diferències entre les varietats de plaer sensual: la pell pot delectar el tacte però repel·leix la llengua. I una tassa i una cullera, per descomptat, estan fets per a ser introduïts en la boca. També s'hi poden veure connotacions sexuals i polítiques: tal vegada sobre el masculinisme que preval en l'escultura.
La composició és horitzontal i està formada per una Q de volums tancats. En l'obra de Meret ens trobam enfront d'objectes quotidians: la cullera, la tassa i el plat. Aquests tenen les seves formes respectives amb la peculiaritat i l'extravagància que estan folrats de pell, incapacitant la seva funció originària tornant-los objectes inútils i repel·lents que sedueixen per la seva originalitat i bellesa. La posició dels objectes és ordenada, equilibrada harmoniosa: la tassa buida reposa en el centre del plat mentre la cullera fa el mateix en senyal d'haver conclòs l'esmorzar.

## Bibliografia

* INMACULADA, Julián. Historia universal del arte, arte del s.XX.. España, Espasa Calpe,S.A., 1996.
* VVAA. La escultura, la aventura de la escultura moderna en los s.XIX y XX. Barcelona, Carroggio, S.A., 1986.
# Dominant (desambiguació)

«Dominant» té aquests significats:
* Dret: Abús de posició dominant, pràctica consistent en fer servir una posició de domini en un mercat per tal de fixar els preus sense tenir en compte la relació entre oferta i demanda.
* Etologia: Mascle dominant, individu d'un grup d'animals gregaris que ocupa la posició més alta en la jerarquia.
* Genètica:
** Herència dominant, fenotip que s'expressa de la mateixa manera tant en l'homozigot com a l'heterozigot.
** Dominant, oposat envers el recessiu.
* Música: Dominant, cinquè grau d'una escala musical que sempre es troba a una distància d'una quinta justa de la tònica.
* Sexualitat: Dominant (BDSM), en una relació BDSM és el membre que pren el rol de dominador.
Viccionari
# Dryomys laniger

Dryomys laniger és una espècie de mamífer rosegador esciüromorf de la família Gliridae. És endèmic de Turquia.

## Distribució

La distribució de Dryomys laniger està restringida del sud-oest a l'est d'Anatòlia, al llarg de la serralada de les Muntanyes del Taure. Se'l troba per sobre dels 1.500 metres.

## Hàbitat

Dryomys laniger viu en ubicacions alpines rocoses o pedregoses. En el sud-oest de la seva àrea de distribució, se'l troba en àrees rocoses envoltades de cedres, juniperus, xiprers, avets i roures.

## Referències

* ↑ Kryštufek, B. i Yigit, N.. «Dryomys laniger» (en anglès). Llista Vermella de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura (UICN). [Consulta: 17 novembre 2015].
* Holden, M. E.. 2005. Family Gliridae. Pp. 819-841 in Mammal Species of the World a Taxonomic and Geographic Reference. D. E. Wilson and D. M. Reeder eds. Johns Hopkins University Press, Baltimore.
Espècies vivents de lirons :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Ordre: Rodentia · Subordre: Sciuromorpha :
Glirinae :
Graphiurinae :
Leithiinae :
Categoria :
# Dryolimnas

Dryolimnas és un gènere d'ocells de la família dels ràl·lids (Rallidae) que habita (o habitava) a unes poques illes de l'oceà Índic.

## Taxonomia

Se n'han descrit dues espècies dins aquest gènere:
* Rascló de la Reunió (Dryolimnas augusti). Extinta des de finals del segle xvii.
* Rascló de Cuvier (Dryolimnas cuvieri).

## Referències

* ↑ El gènere Dryolimnas a TAXONOMICON Rev. 2-10-2010 (anglès)
# Ectatosticta

Ectatosticta és un gènere d'aranyes araneomorfes de la família dels hipoquílids (Hypochilidae). Fou descrita per primera vegada l'any 1892 per Simon. Són pròpies de la Xina; s'han trobat a Shaanxi i a Qinghai.

## Taxonomia

Segons el World Spider Catalog de 2018, existeixen les següents espècies:
* Ectatosticta davidi (Simon, 1889)
* Ectatosticta deltshevi Platnick & Jäger, 2009
Ectatosticta troglodytes (Higgins & Petterd, 1883) actualment s'anomena Hickmania troglodytes (Austrochilidae).

## Referències

* ↑ Simon, E. (1892). Histoire naturelle des araignées. Paris 1, 1-256
* 1 2 3 World Spider Catalog: Ectatosticta. Accés els 15 de desembre de 2018

## Enllaços externs

* (anglès) World Spider Catalog: Ectatosticta Simon, 1892 en la família Hypochilidae +base de dades