OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Marià Rives i Támaro

Marià Rives i Támaro (Barcelona, ca.1805 - 30 de juliol de 1874) fou un jurista i advocat català, president de l'Acadèmia de Jurisprudència i Legislació de Catalunya entre 1861 i 1864.
Com a advocat va pertànyer al Col·legi d'Advocats de Barcelona, i exercí com a relator de la sala segona de l'Audiència Territorial de Barcelona, amb despatx al carrer Copons, número 7, de Barcelona. El 29 de desembre de 1861 ocupà la presidència de l'Acadèmia de Jurisprudència i Legislació de Catalunya, substituint en el càrrec a Pere Nolasc Vives i Cebrià, i ocupant-lo fins al 1864, fins que fou substituït, al seu torn, per Felip Vergés i Permanyer.
Mor al carrer Copons, 7 de Barcelona el 30 de juliol de 1874 a l'edat de 69 anys. Viudo de Josefa Casanovas.

## Referències

* ↑ «esquela de Mariano Ribas y Tamaro». La Imprenta: diario de avisos, noticias y decretos: Año 1874, No. 212. Ed. Tarde, 31-07-1874, pàg. 4709.
* ↑ Ramon y de Palau, Ramon de. Demostracion historico-legal del derecho perteneciente a D. Ramon de Ramon y de Palau, D. Domingo de Dalmau y de Amat, y los consortes D. Ramon de Olsinellas y de Romero y Da. Josefa Tos y Rabella en la revista del pleito que siguen sobre propiedad de diezmos ante la sala segunda de esta Audiencia Territorial contra varios vecinos y terratenientes de las cuatro parroquias de S. Pedro de Subirats, ...Relatorː Mariano Ribas y Támaro.... Brusi, 1841, p. 1 [Consulta: 6 febrer 2021].
* ↑ «Abogados, por orden de antiguedad». A: Manual del viajero en Barcelona, redactado y recopilado en vistas de los mejores documentos y datos estadísticos: adornado por un plano de esta ciudad, la perspectiva de la casa Lonja y el croquis que representa las avenidas de esta ciudad. Imprenta de Francisco Oliva, 1840, p. 57 [Consulta: 6 febrer 2021].
* ↑ Dubà y Navas, Miguel. «Sres. Abogados del I. Colegio». A: Guia de Barcelona para 1847: contiene cuanto puede ser útil á los forasteros y habitantes. Imp. de la Fraternidad de José Font y Campins, 1847, p. 109 [Consulta: 6 febrer 2021].
* ↑ «Sesón pública anual de apertura celebrada por la Académia de Juris-prudencia y Legislación de Barcelona el dia 29 de diciembre de 1861». Pedro Nolasco Vives y Cebrià. Traducción al castellano de los 'Usatges' y demás Derechos de Cataluña (Textos Jurídics Catalans) - Escriptors I/4. Parlament de Catalunya. [Consulta: 5 febrer 2021].
* ↑ «Relación de los presidentes de la academia desde 1840 hasta nuestros días». Acadèmia de Jurisprudència i Legislació de Catalunya. [Consulta: 6 febrer 2021].
# Tuqueta Roya

La Tuqueta Roya és una muntanya de 3.273 m d'altitud, amb una prominència de 18 m, que es troba al massís de Pocets, província d'Osca (Aragó).

## Referències

* ↑ Buyse, Juan. Los Tresmiles del Pirineo, un estudio enciclopédico (en castellà). 3a. ed.. Barcelona: Martínez Roca, 1993 (Muntanyisme). ISBN 8427017340.
* ↑ Semir, Ramon de. Posets - Perdiguero, Esc. 1:25.000. 1a edició. Granollers: Editorial Alpina, 1977 (E-25). ISBN 84-7011-038-1 [Consulta: 19 setembre 2017]. Arxivat 2019-05-01 a Wayback Machine.
# Altea (desambiguació)

«Altea» té aquests significats:
* Altea, municipi de la Marina Baixa.
* Altea o malví (Althaea officinalis), planta de la família de les malvàcies.
* SEAT Altea, model d'automòbil.
# Torneig de Colònia 2020

«Torneig de Colònia 2020» té aquests significats:
* Torneig de tennis masculí: bett1HULKS Indoors 2020
* Torneig de tennis masculí: bett1HULKS Championship 2020
# Tèrme

Tèrme és un municipi francès, al departament de l'Aude i a la regió d'Occitània. L'any 1999 tenia 52 habitants.
El 1163 es va fundar l'església de la Nativitat i llavors era una petita vila protegida a la vora d'un castell (Castell de Tèrme) a la comarca del Termenès. Llavors pertanyia als germans Ramon i Guillem de Tèrme, senyors de la regió. Fou destruïda el 1210 pels croats de Simó IV de Montfort però es va reconstruir.
Al segle xiii fou capital del districte judicial del Termenès que va durar fins al segle xvii en què es va traslladar a Félines-Termenès. En aquesta època es va fundar una altra església, l'església de Sant Andreu, on es va instal·lar el cementiri el 1673. La vila té dos molins, el de la Vila i el de La Buada, a l'esquerra del riu Sou. Entre La Buada i la vila, la carretera travessa la Garganta de Termenet, tallada pel riu Sòu. Al sud de la vila hi ha una altra gorga, les Gargantas de Caunapont (Pont de la Cova). Característica de la regió és la poda d'arbres en formes especials (esfèrics, cúbics, etc.) costum que es va iniciar cap al 1900.

## Referències

* ↑ Martin, Laurence W. The Occitan War: A Military and Political History of the Albigensian Crusade, 1209-1218 (en anglès). Cambridge University Press, 2009, p. 84. ISBN 1139470140.

## Enllaços externs

* (francès) Web del castell
* (occità) Història de Tèrme
# Alfajarín

Alfajarín (en aragonès Alfacharín, en castellà Alfajarín) és un municipi de l'Aragó a la província de Saragossa i enquadrat a la Comarca de Saragossa. És un important lloc de pas, ja que —per a qui hi passa— a l'Autovia del Nord-est hi ha una important àrea de servei.

## Agermanaments

* Sendèts
* Idron
* Ossa
# Aleksandar Živković

* No s'ha de confondre amb Aleksandar Živković (futbolista croat).
Aleksandar Živković (Niš, Sèrbia, 28 de juliol de 1977) és un futbolista serbi que disputà dos partits amb la selecció de Sèrbia.

## Referències

* ↑ National Football Teams
# Alexandre Pierre François Boëly

Boëly (Versalles, 19 d'abril de 1785 - París, 27 de desembre de 1858) fou un compositor i organista francès.
Primer va estudiar amb el seu pare Jean-Françoise i després en el Conservatori, sent nomenat més tard organista de l'església de Saint-Germain-l'Auxerrois. Fou un dels més notables concertistes de la seva època i es distingí en la interpretació de les obres de Bach i d'Handel. Se li deuen algunes composicions vocals i per a piano i orgue.

## Referències

* 1 2 Enciclopedia universal ilustrada europeo-americana (en castellà). volum: 15 Const - Craz. Madrid: Espasa-Calpe, 1974, p. 1293. ISBN 84-239-4515-4.

## Bibliografia

* François-Sappey, Brigitte. Alexandre P.F. Boëly, 1785-1858 : ses ancêtres, sa vie, son œuvre, son temps. París: Aux amateurs de livres, 1989. ISBN 2-905053-58-5.
* François-Sappey, Brigitte. Alexandre P.F. Boëly. París: Bleu Nuit, 2008. ISBN 2-913575-92-7.
# American Indoor Soccer League

La American Indoor Soccer League (AISL) fou una competició futbolística semi-professional indoor disputada per clubs dels Estats Units i el Canadà que estigué activa entre 2002 i 2008.

## Historial

* 2002-03: Massachusetts Aztecs
* 2004-05: Detroit-Windsor Border Stars
* 2005-06: Cincinnati Excite
* 2006-07: Massachusetts Twisters
* 2007-08: Rockford Rampage

## Referències

* ↑ «Archived copy». Arxivat de l'original el 2006-04-05. [Consulta: 21 agost 2009].
* ↑ «Archived copy». Arxivat de l'original el 2009-01-06. [Consulta: 15 gener 2010].
* ↑ «Archived copy». Arxivat de l'original el 2011-07-27. [Consulta: 15 gener 2010].
# Torre-serona

Torre-serona és un municipi de la comarca del Segrià.

## Geografia

* Llista de topònims de Torre-serona (Orografia: muntanyes, serres, collades, indrets..; hidrografia: rius, fonts...; edificis: cases, masies, esglésies, etc).

## Demografia

| 1497 f | 1515 f | 1553 f | 1717 | 1787 | 1857 | 1877 | 1887 | 1900 | 1910 |
| 13 | 17 | 19 | 37 | 233 | 307 | 276 | 283 | 256 | 266 |
| 1920 | 1930 | 1940 | 1950 | 1960 | 1970 | 1981 | 1990 | 1992 | 1994 |
| 339 | 337 | 324 | 317 | 327 | 306 | 294 | 302 | 303 | 303 |
| 1996 | 1998 | 2000 | 2002 | 2004 | 2006 | 2008 | 2010 | 2012 | 2014 |
| 310 | 295 | 326 | 347 | 339 | 341 | 353 | 350 | 356 | 388 |
| 2016 | 2018 | 2020 | 2022 | 2024 | 2026 | 2028 | 2030 | 2032 | 2034 |
| 379 | 386 | 398 | 387 | - | - | - | - | - | - |
1497-1553: focs; 1717-1981: població de fet; 1990- : població de dret (més info.) :

## Vegeu també

* El Calvari (Torre-serona), muntanya ubicada als límits del municipi.
* Torre del Serentill

## Enllaços externs

* Pàgina web de l'Ajuntament Arxivat 2011-09-20 a Wayback Machine.
* Informació de l'Institut d'Estadística de Catalunya
# Uitzi

Uitzi és una localitat navarresa pertanyent al municipi de Larraun. Es troba a 38 km de Pamplona. La població era de 122 habitants l'any 2014, amb una densitat de població de 8,1 hab/km² i una superfície de 15,07 km².

## Referències

* ↑ «Còpia arxivada». Infraestructuras y Datos Especiales de Navarra. Gobierno de Navarra. Arxivat de l'original el 2011-09-05. [Consulta: 14 desembre 2020].
# Age of Empires II: The Conquerors

Age of Empires II: The Conquerors (usualment abreujat AoC o simplement Conquerors) és un videojoc d'estratègia en temps real (RTS) per a ordinadors personals, desenvolupat per Ensemble Studios i publicat per Microsoft Games per a les plataformes Microsoft Windows i Apple Macintosh. El títol s'expandeix al videojoc Age of Empires II: The Age of Kings i va ser llançat a mitjans de l'any 2000.
AoC s'inicia en el mateix context històric del seu predecessor, però dona un petit pas més en la història en ampliar la dinàmica i les possibilitats del joc. Manté el mateix guió en el seu desenvolupament tant econòmic com militar, però introdueix algunes millores en la IA d'algunes unitats que ajuden a tenir més temps per plantejar una estratègia, introduint civilitzacions americanes (maies i asteques), a més d'algunes altres civilitzacions (espanyols, huns i coreans), 11 noves unitats, 4 noves campanyes, 26 tecnologies noves, més modes de joc i nous mapes.

## Referències

* ↑ Best Relations. «Lanzamiento de Age of Empires II: The Age of Kings» (en castellà). Accesogroup. [Consulta: 14 juny 2008].
* ↑ Todo acerca de The Conquerors Expansion por Microsoft Game Studios
* ↑ «Centro de información» (en castellà). Microsoft Corporation. [Consulta: 4 juny 2008].
# Ulu-Iul

Ulu-Iul (en rus: Улу-Юл) és un poble (possiólok) de l'óblast de Tomsk, a Rússia, que el 2015 tenia 1343 habitants.

## Referències

* ↑ Закон Томской области от 10 сентября 2004 года № 204-ОЗ О наделении статусом муниципального района, сельского поселения и установлении границ муниципальных образований на территории Первомайского района
# Torrent del Sisquer

* Aquest article tracta sobre el torrent del municipi de Guixers. Vegeu-ne altres significats a «Sisquer».
El Torrent del Sisquer és un afluent per l'esquerra de l'Aigua de Valls, a la Vall de Lord que realitza tot el seu recorregut dins del terme municipal de Guixers.
Neix al vessant nord del contrafort més oriental de la Serra de Maçaners. Durant els primers 500 m. del seu curs avança en direcció cap a les 11 del rellotge tot deixant a la seva esquerra la masia de la Serra i a la seva dreta la masia de Ca l'Obac però en arribar a escassos 150 m. al sud de Sisquer tomba cap a l'oest, i agafa la direcció predominant cap als 47 minuts del rellotge que mantindrà fins a la seva desembocadura a l'Aigua de Valls al centre del meandre que aquesta fa aigües avall de Cal Teuler.

## Perfil del seu curs

Perfil del curs del Torrent del Sisquer :
| metres de curs | 0 | 250 | 500 | 750 | 1.000 | 1.250 | 1.500 | 1.750 | 2.000 | 2.250 | 2.325 |
| Altitud (en m.) | 1.158 | 1.084 | 1.044 | 1.000 | 962 | 940 | 916 | 888 | 864 | 847 | 839 |
| % de pendent | - | 39,6 | 17,6 | 16,0 | 15,2 | 8,8 | 9,6 | 11,2 | 9,6 | 6,8 | 10,7 |

## Xarxa hidrogràfica

El Torrent del Siquer no té cap afluent.

## Enllaços externs

   * Taula amb les dades detallades de la xarxa hidrogràfica de l'Aigua de Valls full de càlcul

## Referències

* ↑ Institut Cartogràfic de Catalunya. Edició digital del mapa de Catalunya de l'Institut Cartogràfic de Catalunya.
# Valeri Glushakov

Valeri Glushakov (Nura District, 17 de març de 1959 - Moscou, 29 de març de 2017) és un exfutbolista kazakh de la dècada de 1980.
Pel que fa a clubs, defensà els colors de FC Spartak Moscou i PFC CSKA Moscou, entre d'altres.
Trajectòria com a entrenador:
* 1997–1998: FC Torpedo Moscou (administrador)
* 2001: FC Nika Moscou

## Referències

* ↑ Perfil a footballfacts.ru
* ↑ Ушел из жизни бывший игрок «Спартака» и ЦСКА Валерий Глушаков (rus)
# Unité 42

Unité 42 és una sèrie de televisió belga de vint capítols de 52 minuts escrita per Julie Bertrand, Annie Carels i Charlotte Joulia i emesa entre el 19 de novembre de 2017 i l'1 de desembre de 2019 a La Une i, a partir del 18 de maig de 2019, a Één; a França a partir del 15 de gener de 2018 a France 2 i a Suïssa des del 12 d'abril de 2018 a RTS Un. A Catalunya es va poder veure a Netflix.
Després de La Trêve i Ennemi public, Unité 42 és el resultat de la segona convocatòria conjunta de projectes entre la RTBF i la Federació Valònia-Brussel·les.

## Sinopsi

Un equip de policia d'elit lluita contra totes les noves formes de cibercrim. L'equip està format per:
* Billie Vebber / Th3m1s, una hacker;
* Sam, pare vidu, no especialitzat en noves tecnologies;
* Nassim;
* Bob;
* Alice, una patòloga sorda que es comunica en llengua de signes.

## Repartiment

* Patrick Ridremont : Sam Leroy
* Constance Gay : Billie Vebber
* Tom Audenaert : Bob Franck
* Roda Fawaz : Nassim Khaoulani
* Danitza Athanassiadis : Alice Meerks
* Thomas Demarez : Tom Leroy
* Simon Caudry : Robin Leroy
* Caroline Stas : Camille Leroy
* Nola Tilman : Emmy Leroy
* Tania Garbarski : Manuela Desmet
* Hélène Theunissen : Hélène Janssen
* Anne-Pascale Clairembourg : Sandra Magnot
* Selma Alaoui : Dianne Wauters
* Éric De Staercke : Léon Neefs
* Alain Eloy : Henri Ravet
* Jean-Michel Balthazar : Lambert Hammers
* Baptiste Sornin : Michel Van Deck
* Olivier Bonjour : Dominic Dalmot
* Christophe Lambert : le ravisseur
* Adonis Danieletto : Marc Descamps
* Gilles Vandeweerd : Goldkey
* Frédéric Clou : Alban Lejeune

## Notes i referències

* ↑ ««Unité 42», la nouvelle série de la RTBF, intéresse déjà France Télévisions», 15-09-2017. [Consulta: 4 setembre 2020].
* ↑ «Unité 42, débarque sur Netflix». Arxivat de l'original el 2019-06-16. [Consulta: 16 juny 2019].
* ↑ «Sur le tournage de la série Unité 42 (saison 2)». [Consulta: 7 octubre 2019].
# Tx

El dígraf tx en català s'usa per representar el so de la consonant palatal africada. A final de paraula, els grups -tx i -ig representen el mateix so: es tracta d'un so sord compost o africat, com en els mots despatx i maig. Les separacions a final de ratlla han de respectar les síl·labes. Per això el grup tx se separa: es-mot-xar, xit-xa-rel-lo.
La tx- a començament de paraula en mots d'origen (exemple: chip, txip, xip) estranger és font de controvèrsia.
També s'utilitza amb el mateix valor en basc i alguns idiomes indígenes d'Amèrica del Sud. En nambikwara representa una glotal /tʔ/.

## Referències

* ↑ Badia i Margarit, Antoni M. Sons i fonemes de la llengua catalana. Barcelona: Edicions Universitat Barcelona, 1988, p. 326-327. ISBN 9788475285009.
* ↑ «Lletres g/j, x/ix i tx/ig». Aula de català, 2018.
* ↑ «781 Paraules amb tx, en català oficial». Paraules amb. [Consulta: 18 octubre 2018].
* ↑ Servei Lingüístic. «Separació de síl·labes». Universitat Oberta de Catalunya, s.d. [Consulta: 18 octubre 2018].
* ↑ Rei, Eugeni S. «La "tx" a començament de paraula». El Punt Avui, 12-09-2011.
# Alqueries de Mossén Povo

Les alqueries de Mossén Povo, estan situades en l'horta de Beniferri, al districte de Poblats de l'Oest, de la ciutat de València. Es tracta d'una construcció d'època medieval, que ha sofert modificacions al llarg de la història, entre les quals destaca l'esdevinguda al pas del segle xviii al segle xx, per donar recer a la gran quantitat de mà d'obra que era precisada per a les explotacions agrícoles. Actualment està catalogada com a Espai Etnològic d'Interès Local.

## Descripció

Les alqueries se situen en una zona d'horta, regada per aigües de la séquia de Montcada, actualment de difícil accés per la construcció de carreteres d'accés a la ciutat per la ronda oest.
Es tracta d'un espai constructiu de considerables dimensions que va acabar compartimentant-se, donant origen a quatre alqueries que integren l'actual conjunt. La gran nau longitudinal, que sorgeix de les successives ampliacions de l'original alqueria musulmana, forma una única nau, amb quatre propietaris diferents que van acabar donant nom a les seves respectives possessions. L'alqueria de Cañizares, que avui es coneix com a Angulo; l'alqueria de Blat, Ismael Blat va ser un conegut pintor nascut en Benimàmet; l'alqueria de Magenit i l'alqueria Daniel Pons el Rey, actualment coneguda com a alqueria Lolín, neta de Daniel Pons (sent la que més transformacions interiors ha sofert, ja que està transformada en saló per a celebracions de diversos esdeveniments).
A més, enfront d'elles pot contemplar-se el que resta d'un antic pou, cobert actualment, pel fullatge d'una figuera.

## Referències

* 1 2 3 «ALQUERÍA MOSSÉN POVO». CATÁLOGO DE BIENES Y ESPACIOS PROTEGIDOS DE NATURALEZA RURAL, 5 DE MARZO DE 2013. Arxivat de l'original el 2018-10-18 [Consulta: 18 DE OCTUBRE DE 2018].
* 1 2 3 del Rey Aynat, Miguel. Arquitectura rural valenciana. Museu Valencià d'Etnologia, 2010.
* ↑ TURINEA. «Alquerías de Mossen Povo (Beniferri i Benimamet, Valencia) - Ruta de las Masías y las Alquerías Protegidas de la Comunidad Valenciana - Turismo Cultural - Rutas Temáticas - Alquerías de Mossen Povo (Beniferri i Benimamet, Valencia)» (en castellà). [Consulta: 18 octubre 2018].
* ↑ EventoIdeal. «Alquería Lolín - Masías - Valencia» (en castellà). Arxivat de l'original el 2018-10-18. [Consulta: 18 octubre 2018].
# Una storia moderna - L'ape regina

Una storia moderna: l'ape regina és una pel·lícula italiana coproduïda amb França de 1963 de gènere comèdia, dirigida per Marco Ferreri. La pel·lícula va ser nominada a la Palma d'Or sl Festival de Canes i Marina Vlady, que la va protagonitzar al costat d'Ugo Tognazzi i Walter Giller, es va emportar el Premi a la millor actriu.

## Argument

Alfonso és un ric comerciant d'automòbils que, ara als quaranta anys, decideix casar-se. Amb els bons oficis d'un frare amic seu, coneix la Regina, una noia preciosa i inmaculada de ferms principis religiosos que li sembla adequada per a ell. Després d'un breu i cast compromís oficial, els dos es casen i la Regina, que abans del casament s'havia mostrat reservada i austera, revela apetits tan bon punt es casa que dificulten que l'Alfonso pugui satisfer la seva dona amb els deures conjugals. La Regina exerceix una pressió constant i obsessiva per tenir un fill i, quan aconsegueixi quedar-se embarassada, deixarà de fer cas al seu marit, per dedicar-se completament al seu futur paper de mare. L'Alfons es deteriora cada cop més, fins a caure en un estat de postració irreversible. El naixement del fill coincidirà amb la seva mort.

## Repartiment

* Ugo Tognazzi com Alfonso.
* Marina Vlady com Regina.
* Walter Giller com el Pade Bariaco.
* Linda Sini com la mare superiora.
* Riccardo Fellini com Riccardo.
* Igi Polidoro com Igi.
* Nino Vingelli
* Achille Majeroni com la tia Mafalda.

## Comentaris

Els crítics van arribar a considerar-la com una rondalla grotesca sobre la família i el matrimoni, i anticlerical i atea, que va suscitar les ires del Vaticà en el seu moment. Fins a tal punt es van caldejar els ànims que la cinta va ser segrestada per les autoritats italianes i li van ser imposats una sèrie de corts, modificacions importants en els seus diàlegs i fins i tot un canvi de títol que la va convertir en Una storia moderna: l’ape regina.

## Reconeixement

* 1963: 16è Festival Internacional de Cinema de Canes: Millor actriu (Marina Vlady). Nominada a la Palma d'Or.
* 1964: Nastro d'argento: Millor actor protagonista (Ugo Tognazzi)

## Referències

* ↑ Roberto Poppi, Mario Pecorari: Dizionario del cinema italiano: I film. Band III (A–L): Tutti i film italiani dal 1960 al 1969. Gremese Editore, Rom 2007, ISBN 978-88-8440-478-7, S. 53.
* ↑ «Festival de Cannes: The Conjugal Bed». festival-cannes.com. [Consulta: 25 febrer 2009].
* ↑ Carlo Celli i Marga Cottino-Jones: A new guide to Italian cinema. Palgrave, New York 2007, ISBN 978-1-4039-7560-7, S. 176.

## Bibliografia

* Bruno Venturi: Una storia moderna – l’ape regina. In: Fernaldo Di Giammatteo (Hrsg.): Dizionario del cinema italiano. Editori Reuniti, Rom 1995, ISBN 88-359-4008-7, S. 336–337.
* Michel Maheo: Marco Ferreri. Edilig, Paris 1986, ISBN 2-85601-131-4, S. 23–26.
* Jean A. Gili: Le cinéma italien. Classiques, chefs-d’oeuvre et découvertes. La Martinière, Paris 1996, ISBN 2-7324-2093-X, S. 263–265.

## Enllaços externs

* Tràiler de la pel·lícula a YouTube
# Ambroz

Ambroz va ser un barri de Madrid integrat en el districte de Vicálvaro. Té una superfície de 235,53 hectàrees i una població de 20.893 habitants (2009).
Limita al nord amb Arcos i Rosas (San Blas-Canillejas), al sud i est amb el nucli històric de Vicálvaro i a l'oest amb Horcajo (Moratalaz)
Està delimitat al nord per l'autopista R-3 Madrid-València i l'Avinguda de Canillejas a Vicàlvaro, a l'oest per la M-40, a l'est per la carretera de Vicálvaro a Coslada i al sud pel Camino Viejo de Vicálvaro.

## Referències

* ↑ Ayuntamiento de Madrid: «Acuerdo del Pleno, de 31 de octubre de 2017, por el que se aprueba la creación de los barrios “Casco Histórico de Vicálvaro”, “Valdebernardo”, “Valderrivas” y “El Cañaveral” y la delimitación territorial interna actualizada del Distrito de Vicálvaro, así como el cambio de denominación del “Barrio de San Andrés” por el de “Villaverde Alto, Casco Histórico de Villaverde” y la delimitación territorial interna actualizada del distrito de Villaverde, junto con la correspondiente modificación del Reglamento Orgánico de los Distritos de la Ciudad de Madrid». Boletín Oficial de la Comunidad de Madrid, 274, 17-11-2017, pàg. 117-122. ISSN: 1989-4791.

## Enllaços externs

* Estadística del districte Vicálvaro
* Ortofoto de Vicálvaro i mapes del districte i els seus barris, amb les seccions censals Arxivat 2013-05-12 a Wayback Machine.
* Barrio de Ambroz Arxivat 2012-10-14 a Wayback Machine. a la Madripedia
# Chalon

«Chalon» té aquests significats:
* Chalon (Isèra), municipi francès al departament de la Isèra (regió d'Alvèrnia - Roine-Alps)
* Chalon (llengua), llengua ohlone parlada pels chalons del nord de Califòrnia
* Chalon o chalons
* Chalon-sur-Saône, municipi francès al departament de Saona i Loira (regió de la Borgonya)
* Le Chalon, municipi francès al departament de la Droma (regió d'Alvèrnia - Roine-Alps)
* Cantó de Chalon-sur-Saône-Centre, cantó francès al districte de Chalon-sur-Saône (departament de Saona i Loira)
* Cantó de Chalon-sur-Saône-Nord
* Cantó de Chalon-sur-Saône-Oest, cantó francès al districte de Chalon-sur-Saône (departament de Saona i Loira)
* Cantó de Chalon-sur-Saône-Sud, cantó francès al districte de Chalon-sur-Saône (departament de Saona i Loira)
* Comtat de Chalon, jurisdicció feudal de Borgonya, centrada a Chalon-sur-Saône a l'actual departament de Saône-et-Loire
* Districte de Chalon-sur-Saône
* Charnay-lès-Chalon, municipi francès al departament de Saona i Loira (regió de Borgonya - Franc Comtat)
* Château-Chalon, municipi francès al departament del Jura i a la regió de Borgonya - Franc Comtat
* Farges-lès-Chalon, municipi francès al departament de Saona i Loira (regió de Borgonya - Franc Comtat)