OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Anacroneuria chorrera

Anacroneuria chorrera és una espècie d'insecte plecòpter pertanyent a la família dels pèrlids.

## Descripció

* Els adults tenen el cap de color groc, les antenes i el pronot marró fosc, les potes marró o marró groguenc i les ales anteriors amb una membrana iridescent i de color marró fumat.
* Les ales anteriors dels mascles fan entre 18 i 20 mm de llargària i les de les femelles al voltant de 25.

## Hàbitat

En el seu estadi immadur és aquàtic i viu a l'aigua dolça, mentre que com a adult és terrestre i volador.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: Veneçuela.

## Referències

* ↑ Klapálek, 1909. Wien. ent. Ztg. 28(7/8):228.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Stark, 1995. Spixiana 18(3):230.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* 1 2 Encyclopedia of South American Aquatic Insects: Illustrated Keys to Known Families, Genera, and Species in South America. Plecoptera (anglès)
* 1 2 Plecoptera Species File (Version 1.1/4.0) (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ Perlidae Species Listing (anglès)
* ↑ Significance of Glutathione to Plant Adaptation to the Environment (anglès)

## Bibliografia

* Baumann, R.W., 1982. Plecoptera. A: Parker, S.P., Synopsis and Classification of Living Organisms, vol. 2. McGraw-Hill. Nova York: 389-393.
* Froehlich, 2010. Illiesia 6(12):151.
* Grimaldi, D.; Engel, M. S. Evolution of the Insects (en anglès). Cambridge University Press, 2005. ISBN 9780521821490.
* Stark, 1999. Proc.Biol.Soc.Wash. 112(1):74.
* Zwick, P. Insecta: Plecoptera: phylogenetisches System und Katalog (en alemany). Walter de Gruyter, 1973. ISBN 9783110045512.
* Zwick, P., 2000: Phylogenetic System and Zoogeography of the Plecoptera. Annual Review of Entomology. Vol. 45: 709-746. «Enllaç». Arxivat de l'original el 2022-10-17. [Consulta: 17 novembre 2011].

## Enllaços externs

* Encyclopedia of Life (anglès)
# Anacroneuria choachi

Anacroneuria choachi és una espècie d'insecte plecòpter pertanyent a la família dels pèrlids.

## Descripció

Els adults presenten les potes grogues amb taques més fosques.

## Hàbitat

En el seu estadi immadur és aquàtic i viu a l'aigua dolça, mentre que com a adult és terrestre i volador.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: Colòmbia.

## Referències

* ↑ Klapálek, 1909. Wien. ent. Ztg. 28(7/8):228.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Stark & Zúñiga, 1999. A: Stark, Zúñiga, Rojas & Baena. Colombian Anacroneuria: descriptions of new and old species (Insecta, Plecoptera, Perlidae). Spixiana 22(1):24.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* 1 2 Encyclopedia of South American Aquatic Insects: Illustrated Keys to Known Families, Genera, and Species in South America. Plecoptera (anglès)
* 1 2 Plecoptera Species File (Version 1.1/4.0) (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ Perlidae Species Listing (anglès)

## Bibliografia

* Baumann, R.W., 1982. Plecoptera. A: Parker, S.P., Synopsis and Classification of Living Organisms, vol. 2. McGraw-Hill. Nova York: 389-393.
* Froehlich, 2010. Illiesia 6(12):151.
* Grimaldi, D.; Engel, M. S. Evolution of the Insects (en anglès). Cambridge University Press, 2005. ISBN 9780521821490.
* Zwick, P. Insecta: Plecoptera: phylogenetisches System und Katalog (en alemany). Walter de Gruyter, 1973. ISBN 9783110045512.
* Zwick, P., 2000: Phylogenetic System and Zoogeography of the Plecoptera. Annual Review of Entomology. Vol. 45: 709-746. «Enllaç». Arxivat de l'original el 2022-10-17. [Consulta: 6 novembre 2011].

## Enllaços externs

* Encyclopedia of Life (anglès)
# Anacroneuria choco

Anacroneuria choco és una espècie d'insecte plecòpter pertanyent a la família dels pèrlids.

## Hàbitat

En el seu estadi immadur és aquàtic i viu a l'aigua dolça, mentre que com a adult és terrestre i volador.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica.

## Referències

* ↑ Klapálek, 1909. Wien. ent. Ztg. 28(7/8):228.
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Stark & Bersosa, 2006. A: Zúñiga, Stark, Vásconez, Bersosa & Vimos. Colombian and Ecuadorian Anacroneuria (Plecoptera: Perlidae): New species, records and life stages. Stud. Neotrop. Fauna 41. «Enllaç».
* ↑ Plecoptera Species File (Version 1.1/4.0) (anglès)

## Bibliografia

* Baumann, R.W., 1982. Plecoptera. A: Parker, S.P., Synopsis and Classification of Living Organisms, vol. 2. McGraw-Hill. Nova York: 389-393.
* Froehlich, 2010. Illiesia 6(12):151.
* Grimaldi, D.; Engel, M. S. Evolution of the Insects (en anglès). Cambridge University Press, 2005. ISBN 9780521821490.
* Zwick, P. Insecta: Plecoptera: phylogenetisches System und Katalog (en alemany). Walter de Gruyter, 1973. ISBN 9783110045512.
* Zwick, P., 2000: Phylogenetic System and Zoogeography of the Plecoptera. Annual Review of Entomology. Vol. 45: 709-746. «Enllaç». Arxivat de l'original el 2022-10-17. [Consulta: 17 novembre 2011].
# Ambon (Ar Mor-Bihan)

Ambon (en bretó Ambon) és un municipi francès, situat a la regió de Bretanya, al departament d'Ar Mor-Bihan. L'any 2006 tenia 1.516 habitants.

## Demografia

| altre | | 1851 | 1 814 | 1896 | 1 599 | 1954 | 1 004 |
| 1794 | 3 991 | 1856 | 1 815 | 1901 | 1 610 | 1962 | 1 010 |
| 1800 | 4 091 | 1861 | 1 739 | 1906 | 1 651 | 1968 | 1 008 |
| 1806 | 2 881 | 1866 | 1 773 | 1911 | 1 551 | 1975 | 904 |
| 1820 | 3 401 | 1872 | 1 707 | 1921 | 1 296 | 1982 | 881 |
| 1831 | 2 175 | 1876 | 1 667 | 1926 | 1 241 | 1990 | 1 006 |
| 1836 | 2 031 | 1881 | 1 709 | 1931 | 1 228 | 1999 | 1 255 |
| 1841 | 1 957 | 1886 | 1 662 | 1936 | 1 154 | |
| 1846 | 1 827 | 1891 | 1 618 | 1946 | 1 097 | |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Bernard Audran | PCF |
# Anacroneuria ypane

Anacroneuria ypane és una espècie d'insecte plecòpter pertanyent a la família dels pèrlids i una de les tres espècies del gènere Anacroneuria presents al Paraguai.

## Etimologia

El seu nom científic fa referència al lloc on fou originalment trobat: el riu Ypane.

## Descripció

* Els adults presenten, en general, un color marró combinat amb àrees de pigmentació clara, el cap amb una gran zona de pigmentació fosca que s'estén des de la regió dels ocels, les antenes marró fosc, el pronot principalment fosc amb àrees laterals clares, el segment de la tíbia amb petites franges fosques i les membranes alars marrons amb la nervadura marró fosc.
* El mascle té ganxos prims i les seues ales anteriors fan 10 mm de llargària.
* Ni la femella ni la larva no han estat encara descrites.

## Hàbitat

En el seu estadi immadur és aquàtic i viu a l'aigua dolça, mentre que com a adult és terrestre i volador.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: el Paraguai.

## Referències

* 1 2 3 4 Stark, B.P. & R.W. Baumann, 2011. Records of Anacroneuria (Plecoptera: Perlidae) from Bolivia and Paraguay with descriptions of three new species. Illiesia, 7(19):182-191. «PDF».
* ↑ Klapálek, 1909. Wien. ent. Ztg. 28(7/8):228.
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Plecoptera Species File (Version 1.1/4.0) (anglès)

## Bibliografia

* Baumann, R.W., 1982. Plecoptera. A: Parker, S.P., Synopsis and Classification of Living Organisms, vol. 2. McGraw-Hill. Nova York: 389-393.
* Grimaldi, D.; Engel, M. S. Evolution of the Insects (en anglès). Cambridge University Press, 2005. ISBN 9780521821490.
* Zwick, P. Insecta: Plecoptera: phylogenetisches System und Katalog (en alemany). Walter de Gruyter, 1973. ISBN 9783110045512.
* Zwick, P., 2000: Phylogenetic System and Zoogeography of the Plecoptera. Annual Review of Entomology. Vol. 45: 709-746. «Enllaç». Arxivat de l'original el 2022-10-17. [Consulta: 24 novembre 2011].
# Tar (animal)

Els tars són tres espècies d'artiodàctils grossos que viuen a Àsia i estan emparentats amb la cabra salvatge. Fins a principis del segle xxi es creia que tenien una relació molt propera entre si i eren classificats en un mateix gènere, Hemitragus. Tanmateix, els estudis genètics demostraren que la seva relació és una mica més llunyana del que es pensava i actualment se'ls assigna a tres gèneres monotípics diferents: Hemitragus (tar de l'Himàlaia), Nilgiritragus (tar dels Nilgiri) i Arabitragus (tar d'Aràbia).

## Referències

* ↑ Ropiquet, A.; Hassanin, A. 2005. «Molecular evidence for the polyphyly of the genus Hemitragus (Mammalia, Bovidae)». Molecular Phylogenetics and Evolution, 36(1) :154-168
# Llista de kans de Kazan

La llista dels governants del Kanat de Kazan és:
* Ulugh Muhammad Khan (Olug Moxammat, Oluğ Möxämmät, Ulu Mukhamed) 1437-1445
* Maxmud (Mäxmüd, Mahmudek, Mahmud, Makhmud) 1445 - 1462 o 1466
* Xalil (Xälil, Khalil ibn Mahmud) 1462 o 1466 - 1467
* Ibrahim (İbrahim) 1467 - 1479
* Ilham (İlham, Ğäli, Ghali, Ali) 1479 - 1484, 1485 - 1487
* Moxammat Amin (Möxämmät Ämin, Möxämmädämin, Muhammad Amin) 1484 - 1485, 1487 - 1495, 1502 - 1518. Fi de la dinastia d'Olug Moxammat.
* Mamuq (Mamıq, Mameq, Mamuk) 1495 - 1496
* Ghabdellatif (Ğäbdellatíf, Abd Al-----Latyf, Abdul Latyf) 1496 - 1502
* Shahgali (Şahğäli, Shah Ali) 1518 - 1521, 1546, 1551 - 1552
* Sahib Giray (Säxibgäräy, Sakhib-Girey) 1521 - 1525
* Safa Giray (Safagäräy, Safa-Girey) 1525 - 1532, 1535 - 1546, 1546 - 1549
* Cangali (Canğäli, Jan Ali, Can Ali) 1532 - 1535
* Utamesh (Utamesh Giray, Ütämeşgäräy, Ötemiş, Otemish, Utyamysh) 1549 - 1551, Soyembika (Söyembikä) com a regent i líder de facto
* Yadegar Moxammad (Yadegär Möxämmät, Yadigar Muhammad, Yadygar) 1552

## Enllaços externs

* Breu Cronologia de Kazan Arxivat 2007-06-12 a Wayback Machine.
# Coma Savina

Coma Savina és una coma del terme municipal de Conca de Dalt, a l'antic terme de Toralla i Serradell, al Pallars Jussà, en territori del poble de Rivert.
Està situada al nord-nord-oest de Rivert, a llevant del Serrat dels Cinccamps i de la Coma Cercua, amb la qual s'uneix a l'extrem meridional de totes dues. És al sud-oest de la Collada Viella, al nord-oest de Bartugueres.

## Vegeu també

* Topònims de l'antic municipi de Toralla i Serradell
* Topònims de Rivert
* Llista de topònims de Conca de Dalt

## Enllaços externs

* «Institut Cartogràfic de Catalunya».
# Casa del 9 del Carrer de Sant Joan

La Casa del 9 del Carrer de Sant Joan és un edifici de la vila de Vilafranca de Conflent, a la comarca d'aquest nom, de la Catalunya del Nord.
Està situada en el número 9 del carrer de Sant Joan, a la zona nord-occidental de la vila. Li correspon el número 11 del cadastre.
Al primer nivell de la façana, hi ha al costat de ponent una porta amb llinda que es reconeix, precisament per l'amplada de la llinda, molt més estreta del que era originalment. El muntant de ponent és l'original, però el de llevant, que coincideix amb el de ponent de la porta principal, és més modern, fet de mamposteria de maons. El marc de la porta és d'arestes vives, en la part que és de pedra. Al seu costat de llevant hi ha una gran porta rectangular, amb una gran biga en forma d'arc segmental, fent de llinda. Al pis, dues finestres modernes, al nivell de la llinda de les quals es veu un arc segmental tapiat. Per damunt, les antigues golfes convertides en segon pis tenen una única obertura, llarga i estreta.

## Referències

* ↑ La casa en els ortofotomapes de l'IGN

## Bibliografia

* Becat, Joan. «189 - Vilafranca de Conflent». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. II. Montoriol - el Voló. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032.
* Garrigou Grandchamp, Pierre. «Inventaire des édifices domestiques des XIIe, XIIIe et XIVe siècles à Villefranche de Conflent». A: La maison au Moyen Age. Toulouse: Société archéologique du Midi, 2002.
* Ponsich, Pere; Lloret, Teresa; Gual, Raimon. «Vilafranca de Conflent». A: Vallespir, Conflent, Capcir, Baixa Cerdanya, Alta Cerdanya. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 15). ISBN 84-85194-60-8.
# Hyphessobrycon ocasoensis

Hyphessobrycon ocasoensis és una espècie de peix de la família dels caràcids i de l'ordre dels caraciformes.
Els adults poden assolir 4,4 cm de llargària total. Viu a àrees de clima tropical.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: Colòmbia.

## Referències

* ↑ García-Alzate, C.A. & Román-Valencia, C. 2008. Hyphessobrycon ocasoensis sp. n. (Teleostei, Characidae) una nueva especie para el Alto Cauca, Colombia. Animal Biodiversity and Conservation, 31 (2): 11-23.
* 1 2 3 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Lima, F.C.T., L.R. Malabarba, P.A. Buckup, J.F. Pezzi da Silva, R.P. Vari, A. Harold, R. Benine, O.T. Oyakawa, C.S. Pavanelli, N.A. Menezes, C.A.S. Lucena, M.C.S.L. Malabarba, Z.M.S. Lucena, R.E. Reis, F. Langeani, L. Cassati i V.A. Bertaco 2003. Genera Incertae sedis in Characidae. p. 106-168. A R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS.
# Fideus fregits

Els fideus fregits (anomenats també tallarines fregides) són el tipus de fideus més comú de la cuina d'Àsia. Existeix una innombrable quantitat de varietats, estils de cuina i ingredients, però tots ells tenen en comú l'ingredient: fideu.

## Stir Frying

En l'estil Stir Frying (terme anglès per denominar la forma de cuinar xinesa), es té:
* Char kway teow - Plat inspirat en la cuina xinesa però servit a Malàisia i Singapur, consisteix en fideu d'arròs amb gambetes, ous, brot de soja, fish cake, mol·luscs, i salsitxa xinesa.
* Chow mein - Plat inspirat en la cuina xinesa d'Amèrica i Canadà, també és un terme genèric a la Xina per als fideus fregits.
* Salsa fregida de fideus - La cuina del nord de la Xina amb carn de porc i fideus servits amb salsa dolça de fideus o salsa hoisin.
* Hokkien mee - Plat malai inspirat en la cuina xinesa, amb innombrables variants i ingredients.
* Japchae - Un plat coreà elaborat amb fideu celofan.
* Lo mein - Fideus a l'estil cantonès.
* Mee Goreng - Plat especiat de fideus malais, servit també a Singapore i Indonèsia
* Pad Tailandès - Fideus a l'estil Tailendés amb ou, salsa de peix, i una combinació de brots de soja, gamba, pollastre, o tofu.
* Pancit bihon - Fideus d'arròs Filipí.
* Singapore chow funcions - Plat cantonès amb fideus d'arròs Stir-fried amb pols de curri, pollastre i vegetals.
* Singapore chow mein - El mateix que el Singapore chow funcions però amb fideus de farina de blat.
* Yakisoba - Fideus a l'estil japonès.
* Tallarines From - Fideu a l'estil peruà

## Fregits a Paella

Dins de la categoria dels fideus fregits en paella, hi ha:
* Hong Kong fried noodles - Les tallarines de farina a l'estil de Hong Kongque consisteix en pollastre, i/o mariscs.
* Heart Attack Noodles - Una versió americana dels Hong Kong Fried Noodles , emprant formatge Cheddar.
# Sistema d'Integració Centreamericana

El Sistema d'Integració Centreamericana és un organisme internacional creat pels estats de Belize, Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras i Nicaragua i té com a principals socis comercials Estats Units, Mèxic i la Unió Europea. La quarta part dels intercanvis, però, són entre els Estats membres. Al SICA es va adherir la República Dominicana com a país associat i, posteriorment, van ingressar a l'organisme Mèxic, Xile i Brasil com països observadors regionals, així com Taiwan, Espanya, Alemanya i Japó com països observadors internacionals.
El projecte de Tractat Únic del Sistema d'Integració Centreamericana no ha sigut ni negociat ni ratificat pels Estats membres des de la seva presentació l'abril del 1999.

## Objectius principals

El Sistema d'Integració Centreamericana (en castellà SICA) té per objectiu fonamental aconseguir la integració d'Amèrica Central per constituir-la en una regió de pau, llibertat, democràcia i desenvolupament. Té com a propòsits:
* Consolidar la democràcia i enfortir les seves institucions sobre la base de l'existència de governs electes per sufragi universal, lliure i secret, i de l'estricte respecte als drets humans.
* Concretar un nou model de seguretat regional basat en un balanç raonable de forces, l'enfortiment del poder civil i la superació de la pobresa extrema; la promoció del desenvolupament sostingut i la protecció de l'ambient; l'erradicació de la violència, la corrupció, el terrorisme, el narcotràfic i el tràfic d'armes.
* Impulsar un règim ampli de llibertat que asseguri el desenvolupament ple i harmoniós de l'individu i de la societat en el seu conjunt.
* Aconseguir un Sistema regional de benestar i justícia econòmica i social per als pobles d'Amèrica Central.
* Aconseguir una unió econòmica i enfortir el sistema financer d'Amèrica Central.
* Enfortir la regió com a bloc econòmic para, d'aquesta forma, ingressar triomfalment en l'economia internacional.
* Reafirmar i consolidar l'autodeterminació d'Amèrica Central en les seves relacions exteriors, mitjançant una estratègia única que enforteixi i ampliï la participació de la regió, en el seu conjunt, en l'àmbit internacional.
* Promoure, en forma harmònica i equilibrada, el desenvolupament sostingut econòmic, social, cultural i polític dels Estats membres i de la regió.
* Establir accions concertades dirigides a la preservació de l'ambient mitjançant el respecte i l'harmonia amb la naturalesa, assegurant el desenvolupament equilibrat i l'explotació racional dels recursos naturals, amb la intenció de l'establiment d'un Nou Ordre Ecològic a la regió.
* Conformar el Sistema de la Integració Centreamericana sustentat en un ordenament institucional i jurídic, i fonamentat així mateix en el respecte mutu entre els Estats membres.

## Referències

* ↑ SICA: Països Membres (castellà)
* ↑ SICA: Països Observadors (castellà)
* ↑ Rodríguez, D. «La integración de Centroamérica, un sueño truncado» (en castellà). La Prensa, 14-09-2015. [Consulta: 1r octubre 2015].

## Vegeu també

* Mercosur

## Enllaços externs

* Pàgina oficial del SICA (castellà)
# Henri Manuel

Henri Manuel (París, 1874 - Neuilly-sur-Seine, 1947), fou un fotògraf parisenc, fotògraf oficial del govern francès entre 1911 i 1944.

## Biografia

El 1900, Manuel va obrir un estudi fotogràfic a París amb el seu germà Gaston, que es va especialitzar en la fotografia de retrat. Manuel ràpidament es va fer famós com a fotògraf de la gent del món de la política, l'art i l'esport, així com a fotògraf d'art i arquitectura. Aviat els seus retrats van ser utilitzats per les agències de notícies, i el 1910 l'estudi de Manuel va començar a oferir un servei comercial per a agències de notícies, coneguts com "l'Agence universelle de reportatge Manuel Henri". L'estudi es va convertir en el major estudi fotogràfic a París i un centre de referència per a joves aspirants a fotògrafs. El 1925, els dos germans van mudar a 27 rue du Faubourg de Montmartre, on van ampliar els seus negocis a fotografia de moda de la talla de Chanel, Patou, Poiret i Lanvin. El 1941 l'estudi havia produït més d'un milió d'imatges. Finalment, l'estudi va ser tancat durant la Segona Guerra Mundial, i la majoria de les plaques fotogràfiques van ser destruïdes.

## Fons

La Filmoteca de Catalunya conserva un fons de 73 positius fotogràfics monocrom sobre paper del fotògraf, procedent de Delmiro de Caralt que es poden consultar al Repositori Arxivat 2014-05-26 a Wayback Machine.

## Referències

* ↑ «Els retrats d'Henri Manuel al repositori de la Filmoteca de Catalunya». Filmoteca. Filmoteca de Catalunya. Arxivat de l'original el 25 de setembre 2016. [Consulta: 18 setembre 2016].
# Anacroneuria zwicki

Anacroneuria zwicki és una espècie d'insecte plecòpter pertanyent a la família dels pèrlids.

## Etimologia

El seu nom científic honora la figura de Peter Zwick per les seues importants contribucions a l'estudi del gènere Anacroneuria.

## Descripció

* Els adults presenten les membranes alars de color marró clar amb la nervadura marró.
* El mascle té els ganxos esvelts i les ales anteriors li fan una llargada d'11-13 mm.
* Ni la femella ni la nimfa no han estat encara descrites.

## Hàbitat

En el seu estadi immadur és aquàtic i viu a l'aigua dolça, mentre que com a adult és terrestre i volador.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: el Perú i Bolívia.

## Referències

* ↑ Klapálek, 1909. Wien. ent. Ztg. 28(7/8):228.
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 3 Stark & Sivec, 1998. Scopolia 40:60. «PDF».
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* 1 2 Plecoptera Species File (Version 1.1/4.0) (anglès)
* ↑ Global Species (anglès)
* ↑ Perlidae Species Listing (anglès)
* ↑ Encyclopedia of South American Aquatic Insects: Illustrated Keys to Known Families, Genera, and Species in South America. Plecoptera (anglès)
* ↑ Stark, B.P. & R.W. Baumann, 2011. Records of Anacroneuria (Plecoptera: 'Perlidae) from Bolivia and Paraguay with descriptions of three new species. Illiesia, 7(19):182-191. «PDF».

## Bibliografia

* Baumann, R.W., 1982. Plecoptera. A: Parker, S.P., Synopsis and Classification of Living Organisms, vol. 2. McGraw-Hill. Nova York: 389-393.
* Froehlich, 2010. Illiesia 6(12):176.
* Grimaldi, D.; Engel, M. S. Evolution of the Insects (en anglès). Cambridge University Press, 2005. ISBN 9780521821490.
* Stark, 2004. Spixiana 27(1):80.
* Zwick, P. Insecta: Plecoptera: phylogenetisches System und Katalog (en alemany). Walter de Gruyter, 1973. ISBN 9783110045512.
* Zwick, P., 2000: Phylogenetic System and Zoogeography of the Plecoptera. Annual Review of Entomology. Vol. 45: 709-746. «Enllaç». Arxivat de l'original el 2022-10-17. [Consulta: 25 novembre 2011].

## Enllaços externs

* Encyclopedia of Life (anglès)
# 461 aC

L'any 461 aC va ser un any del calendari romà prejulià. Durant la República Romana es coneixia com l'Any del consolat de Camerí i Amintí , o de vegades, any 293 Ab urbe condita o de la fundació de Roma. La denominació 461 aC per a aquest any s'ha emprat des de l'edat mitjana, quan el calendari Anno Domini va ser el mètode més usat a Europa per a anomenar els anys.

## Esdeveniments
### Grècia

* Atenes. Pèricles i Efialtes arriben a un acord i aconsegueixen el derrocament i posterior traspàs del poder de l'Areòpag, i van aconseguir treure'n de la direcció al partit conservador.
* L'èxit de les reformes que Pèricles i Efialtes van establir van provocar l'ostracisme de Cimó, defensor del sistema oligàrquic.
* Aliança d'Atenes i Mègara, que abandona la Lliga del Peloponnès per un conflicte amb Corint. Els atenesos van construir una muralla des de Mègara al port de Nisea, cosa que va provocar l'hostilitat dels corintis contra els atenesos.

### Sicília

* Deposició deLeòfron, tirà de Règion, fill d'Anaxilau. El va enderrocar una revolta popular que va esclatar a Règion i Zancle aquell any.
* Ducetius, rei dels sículs, a la mort del tirà Hieró I i l'expulsió de Trasibul, va dirigir als antics habitants de Catània i als sículs, que van expulsar els habitants d'aquella ciutat que Hieró havia fet venir des del Peloponnès, cap a la fortalesa d'Inessa, a la qual van donar el nom d'Etna.

### República Romana

* Servi Sulpici Camerí Cornut i Publi Volumni Gal Amintí són elegits cònsols a Roma. Els cònsols i els patricis es van oposar a la lex Terentilla que havia estat proposada per segona vegada pel tribú de la plebs Gai Terenci Arsa (Caius Terentius o Terentillus Arsa) i proposava d'establir un cos legislatiu de cinc membres per acordar les lleis que havien de regular l'exercici de l'imperium per part dels cònsols.
* Aquell any i l'any següent (460 aC) els volscs i eques van assolar el territori de Túsculum.

## Necrològiques

* Efialtes, dirigent del partit democràtic a Atenes (assassinat).

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Diodor de Sicília. Biblioteca històrica, XI, 67
* ↑ Plutarc. Vides paral·leles: Cimó, XIV, 10, 15
* ↑ McGregor, Malcom F. The Athenians and their empire. Vancuver: University of British Columbia Press,, 1987, p. 48. ISBN 9780774802796.
* ↑ Diodor de Sicília. Biblioteca històrica, XI, 66
* ↑ Diodor de Sicília. Biblioteca històrica, XI, 76
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, III, 10
* ↑ Diodor de Sicília. Biblioteca històrica, XI, 84
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, III, 7
* ↑ Antifont. Sobre l'assassinat d'Herodes, V, 68