OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Bassa de Can Calçada

La Bassa de Can Calçada és una zona humida d'elevat interès per la presència d'una població de tortuga d'estany (Emys orbicularis) a Riudarenes a prop de la casa de colònies Can Calçada.
A més de la bassa, la tortuga utilitza els prats humits de l'entorn per pondre. Aquesta zona humida ocupa una superfície d'1,32 Ha. La bassa és força petita (d'uns 260 m²) i d'origen artificial. Té caràcter permanent, tot i que presenta variacions importants de nivell. Recull aigua de pluja i d'escolament dels vessants. Té una forma aproximadament circular. La zona és gestionada per la Fundació Emys. Hi ha instal·lada una tanca de fusta a l'entorn de la bassa.
La bassa està pràcticament coberta per una làmina de llenties d'aigua. Als marges presenta alguns grups de lliris grocs (Iris pseudacorus), joncs i, a les zones menys fondes, plantatge d'aigua (Alisma plantago-aquatica). Al seu voltant creix una freixeneda amb abundants roures i gatells. Pel que fa a la fauna, a més de tortuga d'estany (Emys orbicularis), hi ha, per exemple, granoteta de punts (Pelodytes punctatus).
No es detecten factors d'impacte importants que estiguin actuant sobre l'espai. La sobreexplotació dels aqüífers i els processos d'eutrofització o contaminació de les aigües per usos agraris o industrials a l'entorn, podrien posar-la en perill. Les poblacions de tortuga d'estany es troben força aïllades i per les seves reduïdes dimensions corren risc de desaparició. El ramal de la línia MAT és una altra amenaça sobre aquest hàbitat molt fràgil i particular.

## Referències

* 1 2 3 «Bassa de Can Calçada». Zones humides de Catalunya. Generalitat de Catalunya – Medi ambient i sostenibilitat. [Consulta: 7 març 2022].
* ↑ Ferrer, J. «El ramal amenaça un nucli de 600 tortugues d'estany». El Punt Avui (ed. Girona), 02-10-2016, pàg. 7.

## Enllaços externs

* Marín, Òscar. «Restaurant el paisatge per recuperar les tortugues». Atlas of the Future. Fundació Emys, 19-07-2021.
# Çò des d'Anton

Çò des d'Anton és un habitatge del municipi de Bausen (Vall d'Aran) inclòs en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Çò d'Anton és un exemple d'habitatge petit, de posició socioeconòmica baixa, amb una mínima especialització de l'espai. El conjunt format per dos edificis (borda i casa) es disposa en sentit perpendicular al desnivell, cosa que aprofita per obtenir entrades diferenciades. En l'esglaó superior la "borda" amb la porta elevada del "palhèr" per la banda del "penalèr" i l'estable a peu pla. Tot seguit la casa amb l'habitatge situat en el primer pis i el "cerèr" o " bòrdeta" en el nivell inferior, amb entrades independents, aquest era utilitzat generalment per bestiar domèstic (gallines, ànecs, conills o bé algunes poques ovelles o cabres); actualment s'hi guarda la llenya o els mals endreços. A l'art de les portes, la façana només conté una finestra; paral·lela a la "capièra" i orientada a ponent. "L'humarau" amb una "lucana" és aixoplugat per una estructura encavallades de fusta i llosat de pissarra, de dos vessants, un "tresaigües" en el front, i "penaus" en el mur de fons, amb la "humenèja" adossada.
La decoració de la façana destaca les obertures de fusta pintades de verd sobre l'arrebossat de calç. Aquest tipus de casa podria haver estat més estès en algun moment anterior, i només hauria perdurat en aquells grups socials sense possibilitats per canviar la forma d'habitatge.

## Història

En relació a la teulada de palla de sègol és tradició que el poble de Bausen patí un devastador incendi, així ho consigna el qüestionari de Francisco de Zamora que referís que l'any 1787 en tres quarts d'hora s'hi cremaren 164 edificis cases, granges, i bordes.

## Referències

* 1 2 «Çò des d'Anton». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 11 abril 2013].
# 153

El 153 (CLIII) fou un any comú començat en diumenge del calendari julià.

## Esdeveniments
### Imperi Romà

* Gai Bruci Present i Aule Juni Rufí són cònsols.

## Referències

* ↑ «322 Regulations of the Association of Aesculapius and Hygiae (153 CE)» (en anglès americà). [Consulta: 24 setembre 2023].
# Llista de caos d'Europa

    En aquest article només es mostra els noms oficials aprovats per la Unió Astronòmica Internacional (UAI).
Aquesta és una llista de chaoses amb nom d'Europa, una de les moltes llunes de Júpiter, descoberta per Galileo Galilei el 1610.
* Imatge d'Europa (Júpiter ii)
* Mapa topogràfic d'Europa
* Imatge de chaos Conamara realitzat per la sonda espacial Galileo. Aquesta imatge té una longitud aproximada de 35 km
Aquestes estructures geològiques estan regulades per un procés cíclic de fusió i posterior solidificació del gel, o de la barreja entre el gel menys sòlid que surt de dins del satèl·lit i la superfície congelada. Els caos d'Europa consisteixen en plaques de gel d'origen recent disposades al voltant de blocs més antics, orientades de forma desordenada. Es creu que aquestes característiques constitueixen una evidència de l'existència d'un oceà líquid sota la superfície d'Europa.

## Llista

Els chaoses d'Europa tenen el nom de llocs de la mitologia irlandesa.
La latitud i la longitud es donen com a coordenades planetogràfiques amb longitud oest (+ Oest; 0-360).
| Chaos | Coordenades | Diàmetre (km) | Epònim | Ref. |
| Arran Chaos | 13° 24′ N, 80° 30′ O﻿ / ﻿13.4°N,80.5°O﻿ / 13.4; -80.5 | 26,00 | Arran - Illa on Manannán tenia un palau. | WGPSN |
| Conamara Chaos | 9° 42′ N, 272° 42′ O﻿ / ﻿9.7°N,272.7°O﻿ / 9.7; -272.7 | 143,70 | Conamara - Part accidentada d'Irlanda occidental que va ser nomenada per Conmac, fill de la reina de Connacht. | WGPSN |
| Murias Chaos | 22° 24′ N, 83° 48′ O﻿ / ﻿22.4°N,83.8°O﻿ / 22.4; -83.8 | 116,00 | Murias - Una de les quatre grans ciutats de la Tuatha Dé Danann (la gent de la deessa Danu, els mags). | WGPSN |
| Narberth Chaos | 26° S, 273° O﻿ / ﻿26°S,273°O﻿ / -26; -273 | 20,00 | Narberth - Palau principal de Pwyll. | WGPSN |
| Rathmore Chaos | 25° 24′ N, 75° 00′ O﻿ / ﻿25.4°N,75°O﻿ / 25.4; -75 | 57,00 | Rathmore - Seu de Mongan, fill del déu marí Manannán. | WGPSN |

## Referències

* ↑ Nomenclature Search Results: Europa > Chaos, Chaoses. usgs.gov. Gazetteer of Planetary Nomenclature – International Astronomical Union (IAU) Working Group for Planetary System Nomenclature (WGPSN).
* ↑ «Categories (Themes) for Naming Features on Planets and Satellites» (en anglès). Gazetteer of Planetary Nomenclature (IAU).

## Vegeu també

* Cartografia d'Europa
# Sainte-Lucie-de-Tallano

Sainte-Lucie-de-Tallano (en cors Santa Lucia di Tallà) és un municipi francès, situat a la regió de Còrsega, al departament de Còrsega del Sud. L'any 1999 tenia 392 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 577 | 626 | 513 | 362 | 424 | 392 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit | Qualitat |
| 2001 | Antoine Greani | DVD | |
# Sigfried Held

Sigfried Held (7 d'agost de 1942) és un exfutbolista i entrenador de futbol alemany. Va disputar 41 partits amb la selecció d'Alemanya.

## Estadístiques

Selecció d'Alemanya :
| Anys | Partits | Gols |
| 1966 | 11 | 1 |
| 1967 | 3 | 0 |
| 1968 | 7 | 2 |
| 1969 | 5 | 1 |
| 1970 | 5 | 0 |
| 1971 | 4 | 1 |
| 1972 | 3 | 0 |
| 1973 | 3 | 0 |
| Total | 41 | 5 |

## Referències

* ↑ National Football Teams
# Bassa de Can Prats

La Bassa de Can Prats és una zona humida formada per una bassa artificial i alguns prats humits i arbredes de l'entorn, al terme municipal de Riudarenes (la Selva). Té el seu origen en unes rases i excavacions formades cap als anys setanta, per tal d'evitar en èpoques de fortes pluges la inundació dels camps propers al mas de can Prats, situats vora el riu d'Esplet Petit, el riu d'Esplet Gros i els recs Vallmadrals.
La bassa, on hi ha vegetació aigualosa –com llenties d'aigua, joncs, etc.–, està envoltada per una petita bosquina amb freixe de fulla petita (Fraxinus angustifolia), salze blanc (Salix alba), gatell (Salix cinerea ssp. oleifolia), etc., que ocupa també alguns dels marges arbrats entre camps. La zona humida està envoltada de pollancredes i pastures i es troba dins d'una finca destinada a la cria i cura de cavalls.
Pel que fa a la fauna, és especialment remarcable la presència de tortuga d'estany (Emys orbicularis), que hi té un nucli reproductor important. A més, segons la Fundació Emys, s'hi han documentat espècies com la salamandra (Salamandra salamandra), el tritó palmat (Lissotriton helveticus), el tritó verd (Triturus marmoratus), el gripau d'esperons (Pelobates cultripes) i la granota pintada (Discoglossus pictus).
No es detecten amenaces que posin en perill la conservació de l'espai. Aquesta zona humida és objecte de seguiment per part de la Fundació Emys, amb l'acord de la propietat. Es troba molt a prop de la zona humida de l'Esplet (codi 05003416).

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Bassa de Can Prats». Zones humides de Catalunya. Gencat. Arxivat de l'original el 18 de febrer 2015. [Consulta: 18 febrer 2015].
# Zoran Simović

Zoran Simović (en serbi: Зоран Cимoвић, 2 de novembre de 1954) és un exfutbolista montenegrí de la dècada de 1980.
Fou 10 cops internacional amb la selecció iugoslava.
Defensà els colors de Napredak, NK Hajduk Split i Galatasaray SK.

## Referències

* ↑ Profile at Serbian football federation
* ↑ Zoran Simović a National-Football-Teams.com (anglès)
# 1534
## Esdeveniments
### Món

* 20 de febrer: Carles I, rei de la monarquia hispànica, ordena un estudi sobre la possibilitat d'unir el mar del sud (Pacífic) amb el mar del nord (Atlàntic) per l'istme de Panamà.
* 23 de març: el papa Climent VII declara excomunicat Enric VIII d'Anglaterra si persisteix a divorciar-se de Caterina d'Aragó, filla dels Reis Catòlics.
* 6 de desembre - Equador: fundació de l'actual ciutat de Quito (San Francisco de Quito), per Sebastián de Benalcázar.
* Ignasi de Loiola funda els jesuïtes.
* Martí Luter tradueix el Nou Testament a l'alemany

## Naixements

* 5 de febrer: Florència. República de Florència: Giovanni Bardi o Giovanni Maria de'Bardi, militar, literat, músic impulsor de la Camerata Fiorentina
* Lovaina: Marten van Valckenborch, pintor renaixentista flamenc especialitzat en la pintura de paisatge.

## Referències

* ↑ Soler, Jordi «Efemèrides». El Punt Avui, 20-02-2009 [Consulta: 7 gener 2014].
* ↑ Soler, Jordi «Efemèrides». El Punt Avui, 23-03-2010 [Consulta: 7 gener 2014].
* ↑ «Giovanni Bardi, conte di Vernio | Italian musician, writer, and scientist» (en anglès). Encyclopedia Britannica.
# Sant Joan de Cuculas

Sant Joan de Cuculas (en francès Saint-Jean-de-Cuculles) és un municipi occità del Llenguadoc, situat al departament de l'Erau i a la regió d'Occitània.

## Referències

* ↑ Topònims occitans de l'Erau
# Milà-Tortona

La Milà-Tortona és una competició ciclista italiana d'un sol dia i que es disputa anualment entre les ciutats de Milà (Llombardia) i Tortona (Piemont).

## Palmarès

| Any | Vencedor | Segon | Tercer |
| 1946 | Vittorio Rossello | | |
| 1947 | Silvio Pedroni | | |
| 1948 | Andrea Carrea | | |
| 1949 | Ugo Massocco | | |
| 1950 | Natale Caldera | | |
| 1951 | Giovanni Ranieri | | |
| 1952 | Bruno Landi | | |
| 1953 | Fiorino Sampiero | | |
| 1954 | Colombo Cassano | | |
| 1955 | Agostino Saturnino | | |
| 1956 | Remo Tamagni | | |
| 1957 | Agostino Saturnino | | |
| 1958 | Romano Fergonzi | Mario Officio | Antonio Bonicelli |
| 1959 | Romano Fergonzi | | |
| 1960 | Marino Vigna | | |
| 1961 | Dialma Lovo | | |
| 1962 | Pietro Scandelli | | |
| 1963 | Gianni Motta | | |
| 1964 | Felice Marchesi | | |
| 1965 | Cencio Mantovani | | |
| 1966 | Adelio Re | | |
| 1967 | Alberto Marcellini | | |
| 1968 | Giacinto Santambrogio | | |
| 1969 | Tommaso Giroli | | |
| 1970 | Marcello Osler | | |
| 1971 | Mario Corti | | |
| 1972 | Giuseppe Perletto | | |
| 1973 | Salvatore Liccardi | | |
| 1974 | Gabriele Mirri | | |
| 1975 | Alvaro Crespi | | |
| 1976 | Pierluigi Sala | | |
| 1977 | Fausto Stiz | | |
| 1978 | Marco Cattaneo | | |
| 1979 | Alberto Minetti | | |
| 1980 | Emanuele Bombini | Piero Ghibaudo | Giorgio Casati |
| 1981 | Walter Delle Case | | |
| 1982 | Domenico Turrini | | |
| 1983 | Salvatore Cangemi | | |
| 1984 | Jørgen Vagn Pedersen | | |
| 1985 | Bruno Cenghialta | | |
| 1986 | Marco Saligari | | |
| 1987 | Daniele Bruschi | Andrea Giurato | Danilo Gioia |
| 1988 | Angelo Corini | | |
| 1989 | Mirko Bruschi | | |
| 1990 | Alberto Destro | | |
| 1991 | Luboš Lom | | |
| 1992 | Andrea Peron | | |
| 1993 | Mauro Radaelli | | |
| 1994 | Andrea Paluan | | |
| 1995 | Simone Bertoletti | | |
| 1996 | Nunzio Ripamonti | | |
| 1997 | Fabio Malberti | | |
| 1998 | Arnoldas Saprykinas | | |
| 1999 | Csaba Szekeres | Giorgio Bosisio | Luigi Giambelli |
| 2000 | Federico Morini | | |
| 2001 | Luca Barattero | | |
| 2002 | Stefano Boggia | | |
| 2003 | Maxim Rudenko | | |
| 2004 | Daniele Callegarin | | |
| 2005 | Ashley Humbert | | |
| 2006 | Enrico Rossi | | |
| 2007 | Marco Cattaneo | Ashley Humbert | Rafael Infantino |
| 2008 | Andrea Grendene | Giuseppe De Maria | Andrea Palini |
| 2009 | Nicola Ruffoni | Enrico Montanari | Enrico Peruffo |
| 2010 | Anatoliy Kashtan | Alessio Marchetti | Cristiano Monguzzi |
| 2011 | Ruslan Karimov | Stiven Fanelli | Alessio Marchetti |
| 2012 | No dispuda |
| 2013 | Marco Amicabile | Ivan Balykin | Niccolò Bonifazio |
| 2014 | Davide Pacchiardo | Matvei Nikitin | Thomas Pinaglia |
| 2015 | Luca Pacioni | Marco Gaggia | Nikolai Shumov |
| 2016 | Cyrille Thièry | Simone Consonni | Damiano Cima |

## Enllaços externs

* Palmarès a siteducyclisme.net
* Palmarès a museociclismo.it
* Palmarès a firstcycling.com
# Bassa de Ca la Paula

La bassa de Ca la Paula és una bassa sabadellenca on es va originar el Club Natació Sabadell l'any 1916. Es troba al riu Ripoll, prop del pont de Torre-romeu.
Es tracta d'un gran dipòsit d'aigua de 36 × 27 m, amb capacitat per a uns 3.000 m³. El seu nom prové de la coneguda casa del guarda del molí de les Tres Creus, ca la Paula. L'any 1915 s'hi va dur a terme el primer festival de natació de Sabadell, fet que va tenir un gran ressò i va propiciar el naixement del Club de Natació. L'aigua de la bassa provenia de la mina de les Cireres, però després dels aiguats del 1962 aquesta aigua es canalitza cap a cal Grau. La bassa es va inutilitzar per evitar accidents, ja que la canalla de Torre-romeu s'hi banyava.

## Referències

* 1 2 Amics del Ripoll, Lluís Fernàndez i Cesc Prat (coord.). Quatre itineraris pel Ripoll a Sabadell. Guia del patrimoni fluvial, 2004, p. 60.
* ↑ Fernàndez López, Lluís. Itineraris pel rodal de Sabadell. Sabadell: Unió Excursionista de Sabadell, 2004, p. 139.
# Zoran Zaev

Zoran Zaev (en macedònic: Зоран Заев); Strumica, RS de Macedònia, RFS de Iugoslàvia, 8 d'octubre de 1974) és el Primer Ministre de la República de Macedònia del Nord (en macedònic: Зоран Заев) des del 31 de maig de 2017 i també capdavanter polític de la Unió Socialdemòcrata de Macedònia. Fou també alcalde de Strumica, reelegit en les eleccions locals de Macedònia del Nord, 2013. Va ser elegit com a president del SDSM en rebre la majoria de vots en l'últim 14è Congrés Socialdemòcrata de Macedònia, que es va celebrar el 2 de juny de 2013. En la seva carrera política ha estat membre de l'Assemblea macedònia 2003-2005, en 2005 va ser triat per primera vegada, com a alcalde de Strumica, i en 2008 va ser elegit vicepresident de la Unió Socialdemòcrata de Macedònia.
Zoran Zaev és membre de la SDSM des de l'any 1996. Durant dos mandats ha estat triat com el president de l'administració regional del partit a la regió de Strumica. Per manipulació del seu estat actual per a la construcció del Centre comercial Global, ell i cinc dels seus companys de treball van ser detinguts i empresonats. El cas va acabar després de l'abolició signat pel llavors president Branko Tsrvènkovski, el que Zoran Zaev i els seus companys van ser alliberats de la presó.
L'1 de setembre de 2008 va arribar a la posició de vicepresident del partit. En les eleccions locals de 2009 Zaev va ser elegit per al seu segon mandat com a alcalde de Strumica. El 2013 després que Branko Tsrvènkovski deixés la posició de líder en el SDSM, Zaev va ser elegit president del partit.

## Referències

* ↑ «Macedonia Parliament Approves New Gov’t after Prolonged Stalemate». BIRN, 31-05-2017 [Consulta: 27 gener 2019].
* ↑ «State Election Committee of Macedonia». Arxivat de l'original el 2013-03-27. [Consulta: 27 gener 2019].
* ↑ Official website of the Social Democratic Union - Archive: Zoran Zaev is the new President of SDSM Arxivat 2016-02-01 a Wayback Machine. (macedònic)
* ↑ President Zoran Zaev's page on the website of the SDSM Arxivat 2018-06-14 a Wayback Machine. (macedònic)
* ↑ «Official website of SDSM - Strumica». Arxivat de l'original el 2017-05-26. [Consulta: 27 gener 2019].
* ↑ BBC Macedonian - Archive: Zaev released from prison. (17 July 2008) (macedònic)
* ↑ Vecer - Zoran Zaev, Vice President. (1 September 2008) (macedònic)

## Enllaços externs

* Biografia de Zoran Zaev per CIDOB (castellà)
# ASU

ASU té els següents significats:
* Agrupació Socialista Universitària, moviment polític històric d'Espanya
* Universitat Estatal d'Arizona (del seu nom en anglès Arizona State University), universitat pública de l'estat d'Arizona (Estats Units)
* Institut Astronòmic de l'Acadèmia Txeca de Ciències (de l'acrònim del seu nom en txec Astronomický Ústav), institut que gestiona l'Observatoř Ondřejov de Praga (República Txeca)
* Authentication Service Unit o WAPI, element central d'autenticació de l'estàndard xinès WAPI
# Márcio Amoroso dos Santos

Márcio Amoroso dos Santos (Brasilia, 5 de juliol de 1974) és un exfutbolista brasiler, que ocupava la posició de davanter.

## Trajectòria

Comença la seua carrera el 1992, al Guarani FC. El juliol d'eixe any, és cedit al conjunt japonès del Verdy Kawasaki, retornat al seu país dos anys després. El 1996 és traspassat al Flamengo. El 1996 dona el salt a Europa al fitxar per la Udinese Calcio italiana. Després que Oliver Bierhoff marxés al Milà, va ser el referent atacant dels d'Udine, sent el màxim golejador de la Série A 98/99.
Recalaria a l'AC Parma abans de marxar al Borussia Dortmund. Va ser el fitxatge més car de la competició alemanya (25,5 milions d'euros), on va guanyar la Bundesliga 01/02, sent de nou màxim golejador. Amb el Borussia arriba a la Final de la Copa de la Uefa del 2002, on cauen davant el Feyenoord de Rotterdam per 3 a 2. El brasiler marcaria un gol de penalt. La campanya 04/05 la passaria al Màlaga CF, de la primera divisió espanyola.
retorna al seu país a l'estiu del 2005, fitxant pel São Paulo FC, amb qui s'imposa a la Libertadores. El 2006, després de guanyar el Mundial de Clubs (i sent el màxim golejador del torneig), retorna a la competició italiana amb l'AC Milà, que duraria fins a setembre d'eixe any.
Posteriorment hi milita en equips brasilers com el Corinthians o el Grêmio. Hi roman sis mesos a l'Aris Salònica FC grec, i després d'uns mesos sense equip, signa pel seu primer club, el Guaraní.

## Internacional

Ha estat internacional amb Brasil en 19 ocasions, tot marcant 10 gols. I va participar en la Copa Amèrica de 1999.

## Palmarès
### Verdy Kawasaki

* J. League: 1993

### Flamengo

* Campionat carioca: 1996

### Udinese

* Màxim golejador de la lliga italiana de futbol: 1998-99

### Parma

* Supercopa italiana de futbol: 1999

### Borussia Dortmund

* Lliga alemanya de futbol: 2001-02
* Màxim golejador de la lliga alemanya de futbol: 2001-02

### São Paulo

* Campionat del Món de Clubs de futbol: 2005
* Copa Libertadores: 2005

### Brasil

* Copa Amèrica de futbol: 1999

## Referències

* ↑ «Guarani acerta retorno do atacante Amoroso» (en portuguès). Terra, 29-12-2008. [Consulta: 29 desembre 2008].

## Enllaços externs

* Perfil a FootballDatabase
* Perfil a ACMilan.com
* Perfil a CBF
# Sant Joan de Déu

«Sant Joan de Déu» té aquests significats:
* Sant Joan de Déu (Montemor-o-Novo, Portugal, 1495 - Granada, 1550), religiós portuguès fundador de l'Orde Hospitalari
* Ermita de Sant Joan de Déu, ermita a la partida de la Cometa enmig d'una zona residencial
* Estació de Finestrelles - Sant Joan de Déu
* Hospital Sant Joan de Déu Barcelona, centre mèdic al passeig de Sant Joan de Déu d'Esplugues de Llobregat, municipi a tocar de Barcelona
* Museu de l'església de Sant Joan de Déu, seu del Museu de Belles arts de Múrcia (Regió de Múrcia, Espanya)
* Orde Hospitalari de Sant Joan de Déu, orde mendicant de l'Església Catòlica, fundat per Sant Joan de Déu
* Sanatori Marítim Antituberculós de Sant Joan de Déu, edifici a el Vendrell
# La Clua

«La Clua» té aquests significats:

## Referències

* ↑ «La Clua». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «La Clua». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Soiuz 26

Soiuz 26 (rus: Союз 26, Unió 26) va ser un vol espacial tripulat de la Unió Soviètica, utilitzat per llançar la tripulació de la Saliut 6 EO-1, la primera tripulació de llarga duració en l'estació espacial Saliut 6.
La nau espacial Soiuz va ser llançada el 10 de desembre de 1977, i es va acoblar amb l'estació l'endemà. La Soiuz 27 va arribar a l'estació en gener de 1978, i la seva tripulació de dues persones van ser transferides a la nau espacial Soiuz 26 per desacoblar-se i aterrar uns pocs dies després.

## Tripulació

| Posició | Cosmonauta de llançament | Cosmonauta d'aterratge |
| Comandant | Iuri Romanenko EO-1 Primer vol espacial | Vladímir Djanibékov EP-1 Primer vol espacial |
| Enginyer de vol | Gueorgui Gretxko EO-1 Segon vol espacial | Oleg Màkarov EP-1 Tercer vol espacial |

### Tripulació de reserva

| Posició | Cosmonauta | Cosmonauta |
| Comandant | Vladímir Kovaliónok | Vladímir Kovaliónok |
| Enginyer de vol | Aleksandr Ivantxénkov | Aleksandr Ivantxénkov |
| Les tripulacions de llançament i aterratge tenien els mateixos reserves |||

## Paràmetres de la missió

* Massa: 6800 kg
* Perigeu: 193 km
* Apogeu: 246 km
* Inclinació: 51,65°
* Període: 88,67 minutes

## Referències

* ↑ L'informe de la missió és disponible aquí: http://www.spacefacts.de/mission/english/soyuz-26.htm