# Patricia Mancilla Martínez

Patricia Mancilla Martínez (Asiento Araca, departament de La Paz, Bolívia, 9 d'octubre de 1967) és una política i sindicalista boliviana, militant del Moviment al Socialisme, va exercir de diputada a la Cambra de Diputats de 2010 a 2015 i regidora del Consell Municipal de Cairoma de 2000 a 2005.
Als anys 1990 va tenir un paper actiu en el sindicalisme regional, ocupant càrrecs dins de la Confederació Bartolina Sisa, formada per dones camperol. El 1999 va ser elegida regidora al Consell Municipal de Cairoma com a membre de la llista electoral Consciència de Pàtria, però ràpidament es va integrar al Moviment al Socialisme i va ocupar càrrecs dins de l'estructura interna del partit. Com a diputada de la Cambra de Diputats, va presentar una petició judicial per demanar la despenalització de l'avortament, que va fracassar, però va produir alguns resultats modestos per al moviment pels drets de l'avortament. Tanmateix, no va ser nominada per a la reelecció.

## Trajectòria
### Orígens i educació

Mancilla va néixer el 9 d'octubre de 1967 a Asiento Araca, un assentament rural de Cairoma —llavors part de Luribay— a la província de Loayza, al sud del departament de La Paz. El poble es troba a la vall d'Araca, formada predominantment per població aimara, a la unió entre tres ecoregions: l'Altiplà andí, les Yungas subtropicals i les valls d'elevació mitjana. El clima temperat fa que la zona sigui privilegiada per a la producció agrícola, especialment el cultiu de patata; famílies com la seva vivien i treballaven com a camperols, produint un cultiu de subsistència pel consum i lleugerament pel mercat.
Mancilla va assistir a l'escola Germán Busch de Cairoma, on va cursar primària i secundària i va rebre el batxillerat. Va ser la gran de sis germans i els deures familiars li van impedir cursar estudis superiors, només assistint als cursos preparatoris de lingüística a la Universitat Superior de San Andrés. Més tard, va participar en programes de comunicació popular a la Universitat Catòlica de Bolívia i va rebre un diploma en administració municipal.

### Carrera i sindicalisme

Mancilla es va establir a la ciutat de La Paz quan era una jove adulta, però va mantenir estrets vincles amb la seva comunitat natal — com és costum entre molts migrants rurals-urbans. A Cairoma, va treballar com a promotora, oferint educació per a la salut bàsica a la dona. També va exercir com a catequista de l'Església catòlica, un càrrec que —més enllà de l'element religiós— va tenir un paper públic elevat a les zones rurals, fomentant la presència i el lideratge de les dones a les comunitats agràries.
A partir de mitjans dels anys 1990, va escalar posicions dins del moviment obrer camperol com a part dels sindicats agraris i feministes de la regió. El 1994 va ser membre del subcentre obrer de Cairoma i l'any següent es va incorporar al centre obrer agrari del municipi. De 1996 a 1997 va exercir com a executiva provincial de la Confederació Bartolina Sisa a la província de Loayza i va ser secretària de relacions de la seva filial departamental de 2007 a 2008.

## Cambra de Diputats
### Elecció

El 1999 es va iniciar en política com a militant de Consciència de Pàtria (CONDEPA). El partit —ja en fort declivi quan es va incorporar Mancilla— es va enfrontar a nombroses dificultats, embolicat en disputes entre els principals successors del líder mort Carlos Palenque: la filla Verónica Palenque i la parella del difunt Remedios Loza. Encara que a les eleccions d'aquell any va guanyar un escó al Consell Municipal de Cairoma en representació de CONDEPA, va desertar poc després, ja que la base del partit va ser absorbida pel Moviment al Socialisme (MAS).
Ja l'any 2000 es va incorporar al MAS, i del 2002 al 2004 va exercir com a directora regional del partit al departament de La Paz. El seu ascens tant a alts càrrecs del MAS com al sector sindical va comportar la seva inclusió a la llista parlamentària del partit a les eleccions de 2009, en les quals va guanyar un escó representant La Paz a la Cambra de Diputats.

### Mandat

A principis de 2014, dins del grup parlamentari majoritari del MAS, va formar part de la petita delegació de dones legisladores en representació de la Confederació Bartolina Sisa — deu en total, amb sis a la cambra baixa. Mancilla va formar part de la Comissió de Drets Humans de la Cambra de Diputats durant el seu mandat, concretament, del Comitè de Drets Humans i Igualtat d'Oportunitats (2010-2012) i el Comitè de Drets de Gènere (2012-2015).
Amb el suport de l'organització no governamental Ipas, va presentar una petició davant el Tribunal Constitucional Plurinacional, demanant que una dotzena d'articles que tractaven els problemes de les dones en l'antiquat Codi Penal de Bolívia —inclosos els que prohibeixen l'avortament— ser declarat inconstitucional segons la nova constitució del país. L'acció es va dur a terme amb independència del seu partit i va generar una desunió inusual dins del MAS. El president Evo Morales va classificar la pràctica com a «delicte» però es va mantenir en gran manera neutral sobre el tema, mentre que líders parlamentaris com Emeliana Aiza i Eugenio Rojas van expressar una oposició rotunda. Tot i això, encara més legisladors i membres del gabinet van donar suport a la perspectiva.
A principis de 2014, el tribunal constitucional va emetre una sentència sobre el cas, mantenint la majoria de les disposicions del Codi Penal, alhora que va eliminar el polèmic requisit d'autorització judicial abans que es pogués realitzar qualsevol avortament legal. Els defensors dels drets de l'avortament van acceptar la sentència com un èxit moderat per als drets reproductius, amb Mancilla expressant el seu suport a la sentència final del tribunal. No obstant això, no va ser nominada per a la reelecció al final del seu mandat.

## Resultats electorals

| Any | Càrrec | Partit | Vots | Vots | Vots | Resultat | Ref. |
| Any | Càrrec | Partit | Total | % | Pos. | Resultat | Ref. |
| 1999 | Regidora | Consciència de Pàtria | 360 | 16,59% | 3a | Victòria | |
| 2009 | Diputada | Moviment al Socialisme | 1.099.259 | 80,28% | 1a | Victòria | |
| Font: Òrgan Electoral Plurinacional | Atlas Electoral ||||||| |

## Notes

* ↑ Presentada en una llista electoral. Les dades que es mostren representen la quota de vot que va rebre tot el partit/aliança en aquesta circumscripció.
* ↑ Presentada en una llista electoral. Les dades que es mostren representen la quota de vot que va rebre tot el partit/aliança en aquesta circumscripció.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 Gonzales Salas, 2013, p. 163.
* 1 2 3 4 5 Vargas i Villavicencio, 2014, p. 94.
* ↑ Flores Quispe, 2016, p. 274–275.
* ↑ Flores Quispe, 2016, p. 276.
* ↑ Flores Quispe, 2016, p. 270, 278.
* ↑ Flores Quispe, 2016, p. 272.
* 1 2 3 4 5 6 Romero Ballivián, 2018, p. 351.
* ↑ Romero Ballivián, 2018, p. 463.
* ↑ Gonzales Salas, 2013, p. 163–164.
* ↑ Romero Ballivián, 2018, p. 351–352.
* ↑ Jáuregui Jinés, 2019, p. 193.
* ↑ Romero Ballivián, 2003, p. 73.
* 1 2 Romero Ballivián, 2018, p. 352.
* ↑ Jáuregui Jinés, 2019, p. 140–141, 193.
* ↑ Prensa Diputados, 2011.
* ↑ Vargas i Villavicencio, 2014, p. 319.
* ↑ Prensa Diputados, 2012.
* ↑ Vargas i Villavicencio, 2014, p. 310, 314.
* ↑ ERBOL, 2014.
* ↑ The Atlantic, 2013.
* 1 2 NACLA Report, 2014.
* ↑ La Estrella del Oriente, 2013, p. 11.
* ↑ La Razón, 2013.
* ↑ El Día, 2014.
* ↑ Atlas Electoral, 1999.
* ↑ Atlas Electoral, 2009.

## Bibliografia

Fonts llistades i en línia
* «Comisiones y Comités: Periodo Legislativo 2011–2012» (en castellà). La Paz: Cambra de Diputats de l'Estat Plurinacional. Arxivat de l'original el 26 maig 2011. [Consulta: 1r agost 2023].
* «Comisiones y Comités: Periodo Legislativo 2012–2013» (en castellà). La Paz: Cambra de Diputats de l'Estat Plurinacional. Arxivat de l'original el 5 febrer 2012. [Consulta: 1r agost 2023].
* «Elecciones Municipales 1999 | Atlas Electoral» (en castellà). La Paz: Òrgan Electoral Plurinacional. Arxivat de l'original el 3 d’agost 2023. [Consulta: 2 agost 2023].
* «Elecciones Generales 2009 | Atlas Electoral» (en castellà). La Paz: Òrgan Electoral Plurinacional. Arxivat de l'original el 21 de febrer 2023. [Consulta: 1r agost 2023].
Publicacions impreses i digitals
* Achtenberg, Emily (27 February 2014). «For Abortion Rights in Bolivia, a Modest Gain». NACLA Report on the Americasen (New York). Arxivat de l'original el 17 July 2014.
* «Diputada conforme con fallo sobre el aborto» (en castellà). El Día [Santa Cruz de la Sierra], 19-02-2014 [Consulta: 4 agost 2023].
* ERBOL «Evo Morales califica al aborto como un delito» (en castellà). La Estrella del Oriente. ERBOL [Santa Cruz de la Sierra], 20-07-2013, p. 11 [Consulta: 4 agost 2023].
* Kane, Gillian (24 June 2013). «After Jailing Women, Bolivia Weighs Legalizing Abortion». The Atlanticen (Washington DC). Arxivat de l'original el 24 June 2013.
* «Masista confirma que ONG la apoyó en demanda del aborto» (en castellà). ERBOL [La Paz], 18-02-2014 [Consulta: 4 agost 2023].
* Pérez, Wilma «El MAS inicia debate del aborto para definir una sola posición» (en castellà). La Razón [La Paz], 23-07-2013 [Consulta: 4 agost 2023].
Revistes acadèmiques
* Flores Quispe, Gumercindo «Economía campesina de Araca» (en castellà). Temas Sociales [La Paz], 38, 01-05-2016, pàg. 269–293. ISSN: 2413-5720. Original a la Facultat de Ciències Socials, Universitat Superior de San Andrés.
* Romero Ballivián, Salvador «CONDEPA y UCS: El declive del neopopulismo boliviano» (en castellà). Revista de Ciencia Política [Santiago], 23, 1, 30-06-2003, pàg. 67–98. DOI: 10.4067/S0718-090X2003000100006. ISSN: 0718-090X.
Llibres i enciclopèdies
* Biografías: Historias de vida en la Asamblea Legislativa Plurinacional (en castellà). Editorial Gente Común; ERBOL; Fundación Friedrich Ebert; IDEA Internacional, 2013, p. 163–165. ISBN 978-99954-93-05-9. OCLC 876429743.
* Jáuregui Jinés, Luciana. Las Bartolinas y sus tres ojos: Historia, identidad y conflicto social (en castellà). La Paz: Vicepresidència de l'Estat Plurinacional, 2019. OCLC 1142815054.
* Romero Ballivián, Salvador. Diccionario biográfico de parlamentarios 1979–2019 (en castellà). 2a edició. La Paz: FUNDAPPAC; Fundació Konrad Adenauer, 2018, p. 351–352. ISBN 978-99974-0-021-5. OCLC 1050945993.
* Primera Asamblea Legislativa Plurinacional de Bolivia, Cámara de Diputados: Diccionario biográfico, diputadas y diputados titulares y suplentes 2010–2015 (en castellà). La Paz: Cambra de Diputats de l'Estat Plurinacional, 2014, p. 94. OCLC 961105285.

## Enllaços externs

* Perfil dels diputats - Vicepresidència (castellà)
* Perfil biogràfic a ERBOL (castellà)