OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# West Midlands (regió)

* No s'ha de confondre amb West Midlands (comtat).
West Midlands (Midlans occidentals) és una de les nou àrees administratives d'Anglaterra. Té la segona ciutat més poblada de la Gran Bretanya, Birmingham, i les importants ciutats de Wolverhampton, Dudley i West Bromwich. La regió és geogràficament diversa, amb les zones urbanes centrals i els comtats rurals de l'oest com Shropshire i Herefordshire que fan frontera amb el País de Gal·les. West Midlands i Gran Londres són les dues úniques regions que no tenen sortida al mar.
# Yoann Gourcuff

Yoann Gourcuff (nascut a Ploemeur, França, l'11 de juliol de 1986) és un futbolista professional francès que actualment juga a les files del Rennes de la Ligue 1 francesa, se l'anomena el Petit Zizou.

## Carrera futbolística
### Inicis

Va debutar com a juvenil al FC Lorient, equip que entrenava el seu pare, Christian Gourcuff. Tot i això, marxà molt aviat al Rennes, on firmà el seu primer contracte professional el 2003. Ràpidament, el jugador va anar progressant des de les categories inferiors fins a acabar sent una part imprescindible del primer equip, on aconseguí un meritori setè lloc a la Ligue 1, i va portar el seu modest equip a disputar la Copa Intertoto 2006.

### AC Milà

L'interès des dels equips estrangers no es va fer esperar, i el 2005 acabà fitxant per l'AC Milà. Tot i el seu bon debut i les grans expectacions posades amb el jugador, aquest no acabà de quallar amb l'equip transalpí i acabà retornant al seu país natal. L'estiu del 2008 fou cedit al Girondins de Bordeaux.

### Girondins de Bordeaux

L'èxit amb aquest equip no es va fer esperar, i durant la seua primera temporada (2008-2009) aconseguí diversos èxits, tant personalment (Millor Gol i Millor jugador de la Ligue 1) com en l'equip (Campió de la Ligue 1). Durant la pretemporada 2009-2010, el jugador va mostrar el seu fervent interés per quedar-se a l'actual equip, així el Girondins de Bordeaux va fer efectiva l'opció de compra per 13,5M€ que tenia sobre el jugador.

### Olympique de Lió

Amb la Lliga començada i havent disputat 3 partits de la competició amb el Girondins, a finals d'agost es va fer oficial el seu fitxatge per l'Olympique de Lió. S'especula que el traspàs és d'uns 22 milions de €, amb una fitxa de 4,5 milions de € per cadascuna de les 5 temporades.

## Referències

* ↑ «Gourcuff, prénom Yohan» (en francès). MaxiFoot, 01-12-2005 [Consulta: 12 agost 2009].
* ↑ «AC Milan 1–0 Crvena Zvezda». ESPN, 09-08-2006 [Consulta: 12 agost 2009]. Arxivat 21 October 2012$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2012-10-21. [Consulta: 11 febrer 2018].
* ↑ «Yoann Gourcuff: The new Zidane?». The Independent [UK], 29-01-2009 [Consulta: 11 agost 2009].
* ↑ «Gourcuff se va al Lyon por 22 millones de euros», 18-09-2010. (castellà)
* ↑ «https:/// Accord avec Bordeaux pour le transfert de Yoann Gourcuff» (en francès). Olympique de Lió, 23-08-2010. Arxivat de l'original el 20 de juny 2011. [Consulta: 23 agost 2010].
* ↑ «Gourcuff: Accord Lyon-Bordeaux» (en francès). France Football, 23-08-2010. Arxivat de l'original el 25 agost 2010. [Consulta: 23 agost 2010].

## Enllaços externs

* Web personal del jugador Arxivat 2010-03-10 a Wayback Machine. (francès)
* Fitxa tècnica Federació Francesa de Fútbol Arxivat 2011-02-14 a Wayback Machine. (francès)
* Estadístiques a ESPN (anglès)
* Estadístiques a Soccerway (anglès)
# William Parsons

William Parsons, 3rd Earl of Rosse (17 de juny de 1800 – 31 d'octubre de 1867), va ser un astrònom angloírlandès que va construir diversos telescopis. El seu telescopi de 72 polzades, del 1845 i que de forma col·loquial es coneix com el "Leviathan of Parsonstown", va ser el telescopi més gran del món, en termes de mida d'obertura, fins al principi del segle xx. Des del 1807 fins a 1841, va rebre el nom de Baron Oxmantown.
Rosse va donar nom a la Nebulosa del Cranc i va intentar resoldre la hipòtesi nebular

## Telescopis de Lord Rosse

* 15-inch (38 cm)
* 24-inch (61 cm)
* 36-inch (91 cm) (o Rosse 3-foot telescope)
* 72-inch (180 cm) (o Rosse 6-foot telescope o "Leviathan of Parsonstown"), començat el 1842 i acabat el 1845.

## Referències

* ↑ Asimov, Isaac. «Rosse, William Parsons». A: Enciclopedia biográfica de ciencia y tecnología : la vida y la obra de 1197 grandes científicos desde la antigüedad hasta nuestros dias (en castellà). Nueva edición revisada. Madrid: Ediciones de la Revista de Occidente, 1973, p. 145. ISBN 8429270043.
* ↑ Michael Parsons, 6th Earl of Rosse «William Parsons, third Earl of Rosse». Hermathena. Trinity College Dublin, 107, Autumn 1968, pàg. 5–13.
* ↑ «Telescopes: Lord Rosse’s Reflectors». Amazing-space.stsci.edu. [Consulta: 3 setembre 2012].

## Enllaços externs

* Hansard 1803–2005: contribucions al Parlament de the Earl of Rosse
* A list of galaxies credited to Parsons for seeing first
* William Parsons' biography written in 1868 as an obituary, published in Monthly Notices of the Royal Astronomical Society
* Website of Birr Castle, where the telescope was located, has some historical info Arxivat 2008-12-24 a Wayback Machine.
* Lundy, Darryl. Person Page - 1279. The Peerage.
# Yi So-yeon

Yi So-yeon (Gwangju, Corea del Sud, 2 de juny de 1978) és una biotecnòloga i astronauta coreana. El 2008 es va convertir en la primera coreana i una de les primeres dones asiàtiques en viatjar a l'espai en participar en el programa rus Soiuz. Entre el 8 i el 19 d'abril d'aquest any va viure a la Estació Espacial Internacional on realitzà diversos experiments pel Korea Aerospace Research Institute.

## Referències

* ↑ «Astronaut Gives Dream to Youth» (en anglès). koreatimes, 08-04-2008.
* ↑ Garcia, Mark «Expedition 17» (en anglès). NASA, 12-02-2015. Arxivat de l'original el 2017-06-19 [Consulta: 21 juny 2017].
# William Trubridge

William Trubridge és un submarinista nascut a Nova Zelanda el 1980.
Disposa de 2 records del món en immersió lliure (sense bombones d'oxigen) i sense l'ajuda d'elements de propulsió:
* 121 metres sense aletes (10 d'abril del 2011)
* 101 metres sense aletes i sense ajudar-se de la corda (16 de desembre del 2010).

## Referències

* ↑ NZPA. «Kiwi sets new diving record». stuff.co.nz, 06-12-2009. [Consulta: 6 desembre 2009].

## Vegeu també

* Şahika Ercümen
* Forat blau de Dean

## Enllaços externs

* Web oficial de Vertical Blue
* Deeperblue.net fòrum sobre la immersió lliure Arxivat 2008-05-13 a Wayback Machine.
# Xieïta

La xieïta és un mineral de la classe dels òxids. Va ser aprobada per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 2007. Abans de ser aprovada era coneguda amb el codi IMA2007-056.

## Característiques

La xieïta és un òxid de crom i ferro amb fórmula Fe$^{2+}$Cr₂O₄. Cristal·litza en el sistema ortoròmbic. És un mineral dimorf d'alta pressió de la cromita, i podria pertànyer al grup de l'espinel·la.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la xieïta pertany a «04.BB: Òxids amb proporció Metall:Oxigen = 3:4 i similars, amb només cations de mida mitjana» juntament amb els següents minerals: cromita, cocromita, coulsonita, cuprospinel·la, filipstadita, franklinita, gahnita, galaxita, hercynita, jacobsita, manganocromita, magnesiocoulsonita, magnesiocromita, magnesioferrita, magnetita, nicromita, qandilita, espinel·la, trevorita, ulvöspinel·la, vuorelainenita, zincocromita, hausmannita, hetaerolita, hidrohetaerolita, iwakiita, maghemita, titanomaghemita i tegengrenita.

## Formació i jaciments

Només se n'ha trobat aquest mineral a les restes del meteorit Suizhou, un grup de dotze meteorits de ferro de 70kg. de pes caigut el 15 d'abril de 1986 al sud-est de la ciutat de Suizhou (Hubei, República Popular de la Xina).

## Referències

* ↑ «Xieite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 21 juliol 2015].
* ↑ «Chromite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 21 juliol 2015].
* ↑ «Suizhou meteorite (Suizhou L6 chondrite), Xihe, Zengdu District (Cengdou District), Suizhou Prefecture, Hubei Province, China» (en anglès). Mindat. [Consulta: 22 juliol 2015].
# Xifilí

Xifilí és el nom dels següents personatges:
* Jordi II Xifilí, patriarca de Constantinoble (1191 al 1198).
* Joan VIII Xifilí, patriarca de Constantinoble (1064 al 1075)
* Joan Xifilí, monjo de Constantinoble
# Zudairi

Zudairi és una localitat i un consell de Navarra pertanyent al municipi de Ameskoabarren. Està situat als peus de la Serra d'Urbasa. El 2014 tenia 230 habitants. És la capital del municipi d'Ameskoabarren i la seu del seu ajuntament.

## Geografia

La localitat està situada al peu de la serra d'Urbasa i a la vora de la carretera Estella-Olazagutía (NA-718), al costat del PK 14,6 i en el marge dret del riu Urederra. Limita per l'Oest amb la serra d'Urbasa, pel Sud-oest amb Sant Martí, pel Sud amb Barindano, pel Nord i Nord-est amb Bakedao i a l'est amb Gollano, part d'aquesta divisòria la constitueix el riu Urederra. Puntualment, limita també, en l'extrem Aquest, amb Artatza. Es troba el seu nucli urbà, que té 266 habitants, a una altitud mitjana de 590 msnm. Tenia dos ports d'accés a les Limitacions d'Urbasa però només es manté una part del traçat del Port Nou.

## Demografia

Evolució Demogràfica :
| 1996 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| 574 | 268 | 273 | 263 | 263 | 263 | 272 | 266 | 266 | 257 | 248 | 253 |

## Referències

* ↑ Datos de Zudaire- Gobierno de Navarra Consultado: 27-03-2009
* 1 2 Información de Zudaire - Amescoa.com Consultado: 27-03-2009
* ↑ Datos de Zudaire - Gobierno de Navarra Consultado: 27-03-2009
* ↑ instituto de estadística de navarra Consultado: 27-03-2009

## Vegeu també

* Merindad d'Estella

## Enllaços externs

* Dades de Zudairi- Govern de Navarresa - Informació i dades d'entitats locals de Navarra.
* Dades de Zudairi - Federació Navarresa de Municipis i Consells - Guia d'entitats locals
* Parc natural Urbasa i Andía, Informació, Fotografies, Mapes i Rutes Arxivat 2011-setembre-3 a la Wayback Machine. .
* Naiximent del Riu Urederra, Web Monogràfica de la Reserva Natural del Riu Urederra, situada a la Vall de Améscoa, al poble de Baquedano.Informació, Rutes d'accés, Mapes,Vídeos i moltes coses més
# Znàmensk

Znàmensk (en rus Знаменск) és una ciutat tancada de l'óblast d'Astracan, a Rússia. És el centre de la base d'assajos de míssils de Kapustin Iar, a la vora del riu Àkhtuba, a 93 km de Volgograd i a 304 km d'Astracan.
No es confongui amb la localitat del mateix nom a la província de Kalinigrad, abans coneguda amb el nom de Wehlau, en alemany, a l'antiga Prússia Oriental.
# 1510
## Esdeveniments

* Celebració de les Corts dels regnes d'Aragó, a Montsó.
* Rafael pinta L'escola d'Atenes, al Palau Apostòlic del Vaticà.
* 24 d'abril, Alger: S'imposa el protectorat de la Corona de Castella sobre l'Emirat de Tlemcen

## Naixements

* Nàpols: Benet de Tocco, 69è President de la Generalitat de Catalunya.
* Paris: Louis Bourgeois, compositor.

## Necrològiques

* 31 de desembre, Innsbruck, Sacre Imperi Romanogermànicː Blanca Maria Sforza, emperadriu consort del Sacre Imperi Romanogermànic (n. 1472).
* Fath Allah Imad al-Mulk, sultà de Berar
* Sandro Botticelli, pintor

## Referències

* ↑ Sánchez Doncel, Gregorio. Presencia de España en Orán, 1509-1792 (en castellà). Estudio teológico de San Ildefonso, 1991, p. 128. ISBN 8460076148.
* ↑ Rill, Gerhard. «BIANCA MARIA Sforza, regina dei Romani e imperatrice» (en italià). Dizionario Biografico Treccani. [Consulta: 4 març 2021].
# (2732) Witt

(2732) Witt és un asteroide que forma part del cinturó d'asteroides i va ser descobert per Maximilian Franz Wolf el 19 de març de 1926 des de l'Observatori de Heidelberg-Königstuhl, Alemanya.

## Designació i nom

Witt va rebre inicialment la designació de 1926 FG. Més endavant, en 1983, es va nomenar en honor de l'astrònom alemany Carl Gustav Witt (1866-1946).

## Característiques orbitals

Witt orbita a una distància mitjana del Sol de 2,76 ua, podent allunyar-se'n fins a 2,827 ua i apropar-se fins a 2,694 ua. Té una excentricitat de 0,02418 i una inclinació orbital de 6,494 graus. Triga a completar una òrbita al voltant del Sol 1.675 dies.

## Característiques físiques

La magnitud absoluta de Witt és 11,8. Està assignat al tipus espectral A de la classificació SMASSII.

## Vegeu també

* Cos menor del sistema solar

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 3 novembre 2023].
* ↑ Afirmat a: Minor Planet Center Database.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 URL de la referència: https://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?object_id=2732.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 29 gener 2024].
* ↑ «Nous noms de planetes menors» (en anglés).
* ↑ «(2732) Witt» (en anglés).
# (15120) Mariafélix

(15120) Mariafélix és un asteroide descobert el 4 de març de 2000 per Josep Julià Gómez en Marxuquera (Gandia). Anomenat en honor de la seua esposa, en reconeixement del suport, paciència i comprensió pel treball observacional de xicotets planetes del descobridor, tot i que la proposta inicial fou que s'anomenés María Jesús, com realment s'anomenada l'esposa.
Els paràmetres de l'òrbita són:

## Referències

* 1 2 3 4 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 8 desembre 2023].
* ↑ «Datos de la NASA (JPL Small-Body Database Browser)». [Consulta: 22 abril 2015].
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 URL de la referència: https://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?object_id=15120.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 15 febrer 2024].
* ↑ «(15120) Mariafelix = 2000 ES = 6181 P-L = 1998 XF22 = PLS6181». Minor Planet Center. The International Astronomical Union. [Consulta: 16 desembre 2020].
* ↑ Sanchis, Eva «Por qué la diva mexicana María Félix tiene un asteroide con su nombre» (en castellà). BBC News, 27-10-2016 [Consulta: 16 desembre 2020].

## Vegeu també

* Llista d'asteroides
# 26 de l'Àguila

26 de l'Àguila (26 Aquilae, 26 Aql) és una estrella binària de la constel·lació de l'Àguila. Té una magnitud aparent de +4,98.

## Referències

* ↑ Afirmat a: Michigan catalogue of two-dimensional spectral types for the HD Stars, Vol. 5. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 1999.
* 1 2 3 4 5 6 Afirmat a: Gaia Early Data Release 3. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 3 desembre 2020.
* ↑ Ulrich Bastian «catàleg Tycho-2». Astronomy and Astrophysics, 01-03-2000, pàg. L27-L30.
* 1 2 3 David W. Latham «Rotational and radial velocities for a sample of 761 Hipparcos giants and the role of binarity» (en anglès). Astronomical Journal, 1, 07-12-2007, pàg. 209–231. DOI: 10.1088/0004-6256/135/1/209.
* ↑ Afirmat a: Gaia Data Release 2. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 25 abril 2018.
* ↑ «High-resolution spectroscopic survey of 671 GK giants. I - Stellar atmosphere parameters and abundances» (en anglès). The Astrophysical Journal Supplement Series, 01-12-1990, pàg. 1075–1128. DOI: 10.1086/191527.
Viccionari
# Xantatge

* Per a altres significats, vegeu «Xantatge (pel·lícula)».
El xantatge és la coacció que hom fa damunt algú amenaçant-lo de manifestar coses veres o falses que el poden perjudicar moralment o materialment en el cas que es negui a fer allò que el coaccionador li exigeix. Segons el codi penal de l'Estat espanyol és considerat un delicte. No s'ha de confondre amb l'extorsió. La paraula prové del francès chanter, no en el sentit de cantar, però en el sentit argòtic de «fer confessar alguna informació que es volia mantindre oculta».
Per extensió, es parla de xantatge quan una institució abusa el seu poder per obtenir el que vulgui d'un tercer vulnerable. Exemple: el xantatge publicitari de la indústria automotriu per obtenir una premsa menys crítica amb l'escàndol de les emissions o el xantatge dels llocs de treball quan una empresa no rep les autoritzazions o excepcions que vulgui. En les relacions personals i la violència de gènere hi ha el fenomen del xantatge de la violència: «seràs meva perquè, si no, et destruiré».
En català, encara no hi ha un verb derivat, l'expressió més utilitzada és «fer xantatge», la forma xantatjar, per anologia amb «coratge, encoratjar» seria possible, però encara no és reconeguda pels diccionaris.
El xantatge és una tàctica corrent de serveis secrets d'estat. Anomenat kompromat a la Unió de Repúbliques Socialistes Soviètiques des dels anys 1930 sota Stalin el xantatge d'estat va esdevenir una potent eina per controlar individus i grups, fins a l'actualitat. A l'Espanya del principi del segle xxi, se cita José Manuel Villarejo com un especialista de kompromat.

## Referències

* ↑ «Xantatge». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Garcia Albero, Ramon. «Delicte de xantatge (art. 171.2 C.P.)». A: Els delictes contra la llibertat i contra la llibertat sexual (pdf). Barcelona: Universitat Oberta de Catalunya, p. 21-22.
* ↑ «Xantatge». Levante-EMV, 28-02-2017.
* ↑ Mas-Colell, Andreu «El xantatge de la por ha fracassat». Ara, 23-12-2017.
* ↑ Munster, Jean-François «VW userait du chantage publicitaire pour faire taire la presse» (en francès). Le Soir, 30-09-2015.
* ↑ Oliveras, Carmina «Iberpotash vol abocar al Cogulló, amb limitacions». El Punt Avui-Catalunya Central, 13-05-2017, pàg. 24. «La CUP critica “el xantatge” dels llocs de treball»
* ↑ A.-Etxearte, Odei «El xantatge violent». El Punt Avui, 27-10-2017, pàg. 3.
* ↑ Grau Parés, Anna; Cardús, Jordi; Irazuzta, Ignasi. «Consultes lingüístiques i terminològiques». Universitat de Barcelona, 14-02-2018. Arxivat de l'original el 2018-02-15. [Consulta: 14 febrer 2018].
* ↑ Juliana, Enric «Kompromat». La Vanguardia, 19-11-2012.
* ↑ Cadenes, Núria «No és Villarejo». El Temps, 1962, 17-01-2022 [Consulta: 26 maig 2022].
# 915
## Esdeveniments

* 28 de maig: Al-Qáïm, fill del fatimita Ubayd-Al·lah al-Mahdí, torna a Raqqada després del seu fracàs contra Egipte.
* Els barbarescos prenen a l'assalt la ciutat de Gallipoli. Serà recuperada per l'exèrcit romà d'Orient l'any 945.
* Primavera: el Papa Joan X organitza una lliga italiana contra els sarraïns, presidida per Berenguer I d'Itàlia. L'estrateg romà d'Orient de Longobardia, Nicola Picingli, envia les seves galeres sobre Nàpols i força la ciutat i les seves veïnes a trencar la seva aliança amb els àrabs.
* Juny: els barbarescos musulmans, que s'han instal·lat en massa al llarg de Garigliano, són assetjats durant tres mesos, una flota romana d'Orient remunta el riu per impedir els seus vaixells d'escapar-se.
* Agost: batalla de Garigliano. Victòria important del papa Joan X i del senador Teofilacte sobre els sarraïns. Els supervivents sarraïns han d'abandonar la seva base.
* 16 de setembre: Guy esdevé marquès de Toscana a la mort del seu pare Adalbert, sota la regència de la seva mare Berta de Lotaríngia.
* Vratislau I regna a Bohèmia (fi l'any 921).
* Arribada a l'estepa d'Ucraïna dels petxenegs, poble turc que s'alia a l'Imperi Romà d'Orient.

## Naixements

* Guillem II d'Aquitània

## Necrològiques

* Sunyer II d'Empúries

## Referències

* ↑ Heinz Halm. «The empire of the Mahdi, Partie 1, Volume 26 BRILL», 1996.
* ↑ Peter Partner. «The lands of St. Peter : the Papal State in the Middle Ages and the early Renaissance». University of California Press, 1972.
* ↑ Louis, Bréhier. Albin Michel. Vie et mort de Byzance,.
* ↑ Charles-François Chevé. «Dictionnaire des papes J. P. Migne, 1857».
* ↑ Angelo Baiocchi, Simone Albonico. «Storici e politici fiorentini del Cinquecento». Ricciardi, 1994.
* ↑ Michel Rouche. «Baptême de Clovis, son écho à travers l'histoire». Presses Paris Sorbonne, 1997.
* ↑ Jean-Claude Polet. «Patrimoine littéraire européen». De Boeck Université, 1992.
# ¡Cenicientaaa..!

¡Cenicientaaa..! és una òpera composta per Marta Lambertini a partir del tradicional conte de Charles Perrault (1628-1703). Es va estrenar el 23 de juliol de 2008 al Teatro del Globo i encarregada pel Centro de Experimentación del Teatro Colón, per la soprano Graciela Oddone (Cenicienta) i el tenor Pablo Pollitzer (príncep Tirifilo), i sota la direcció musical de Carlos Calleja.

## Referències

* ↑ Redacción LA NACION «Humor y ópera al grito de ¡Cenicientaaa!» (en castellà). La Nación [Buenos Aires], 22-07-2008. ISSN: 0325-0946.
* ↑ Redacción LA NACION «Feliz aporte a la ópera pensada para chicos» (en castellà). La Nación, 26-07-2008. ISSN: 0325-0946 [Consulta: 21 desembre 2021].
* ↑ «¡Cienicientaaa…! De Marta Lambertini. Lo intraducible como puente.» (en castellà). Susana Civitillo (Comisión de traducción literaria), 01-12-2015. Arxivat de l'original el 2021-11-29. [Consulta: 20 desembre 2021].
* ↑ «¡Cenicientaaa...! - Marta Lambertini (2006) - Parte 1». [Consulta: 20 desembre 2021].
# ¡Buen viaje, Excelencia!

¡Buen viaje, Excelencia! és una pel·lícula de comèdia espanyola dirigida i escrita per Albert Boadella i estrenada el 10 d'octubre de 2003. Filmada en exteriors de Saragossa, Madrid i Castella i Lleó, va comptar amb la participació de l'actor Ramon Fontserè en el paper del general i dictador Francisco Franco. En 2019 la productora associada a la pel·lícula va ser condemnada a pagar prop de 30 mil euros per haver utilitzat aparentment sense llicència la cançó "Cara al sol", himne de la Falange Española de las JONS.

## Sinopsi

El general Franco passa els seus últims dies de vida al Palau Reial del Pardo, entre deliris del passat, i envoltat per la seva família i el seu lleial seguici militar. Preocupats pel delicat estat de salut del cabdill, recorren a la medicina alternativa de la doctora Müller, una metgessa alemanya que al final es convertirà en la mà dreta del general davant la sorpresa de tots.

## Repartiment

* Ramon Fontserè - Francisco Franco
* Minnie Marx - la doctora Müller
* Pilar Sáenz - Carmen Polo
* Xavier Boada - Cristóbal Martínez-Bordiú
* Jesús Agelet - Pacón
* Lluís Elias - el doctor Vicente
* Teresa Berganza - Carmen Martínez

## Recepció

No va rebre gaires bones crítiques i fins i tot Boadella va rebre el "premi al pitjor director" als Premis YoGa 2004.

## Referències

* ↑ «Buen viaje, Excelencia se estrena el 10 de octubre» (en castellà). [Consulta: 29 setembre 2020].
* ↑ Marcos, Mónica. «El copyright de 'Cara al sol': por qué entonar el himno de la Falange te puede salir caro en los tribunales» (en castellà), 23-10-2019. [Consulta: 29 setembre 2020].
* ↑ «Productora condenada con 26 mil euros por incluir el 'Cara al sol' en una película» (en castellà). [Consulta: 29 setembre 2020].
* ↑ Maeztu, David. «Cara al sol y sus derechos de autor». [Consulta: 29 setembre 2020].
* ↑ Un viaje a ninguna parte a encadenados.org
* ↑ La casa del Gran Hermano, el País, 16 de desembre de 2004

## Enllaços externs

* Clip de la pel·lícula a YouTube
# Àcid cinàmic

L'àcid cinàmic és un àcid aromàtic cristal·lí blanc lleugerament soluble en aigua.

## Obtenció
### Abundància natural

El nom «cinàmic» prové del nom científic de la canyella (gènere Cinnamomum) d'on es va extreure per primera vegada l'any 1834 per Péligot i Dumas, i a la qual l'èster etílic d'aquest àcid dona la seva olor característica. És present també en altres productes vegetals com la farigola i altres.

### Síntesi

L'àcid cinàmic es pot obtenir de forma sintètica a través de dos procediments:
* Mitjançant la reacció de Perkin:
* Mitjançant la reacció de Döbner-Knoevenagel:

## Usos

S'usa en productes farmacèutics i perfumeria. En alguns fongs serveix per prevenir la germinació. També s'aprofiten les seves propietats antisèptiques i antifúngiques conegudes a l'Amèrica precolombina i que justifiquen les altes taxes de supervivència després de fer una trepanació. També es va fer servir en momificacions.

## Bibliografia

* Flavornet.org
* CRC Handbook
* Chemfinder Arxivat 2014-11-09 a Wayback Machine.
* Katzer, G. Gernot Katzer's Spice Pages Arxivat 2009-01-17 a Wayback Machine., consultat el 17 d'agost de 2006.
* Budavari, Susan (Ed.) The Merck Index, 13 Ed. Merck & Co., Inc, Whitehouse Station, NJ, USA, 2001.