OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Rata d'aigua australiana

La rata d'aigua australiana (Hydromys chrysogaster) és una espècie de rosegador de la família dels múrids. Viu a altituds d'entre 0 i 1.900 msnm a Austràlia, Indonèsia i Papua Nova Guinea. El seu hàbitat natural són les zones humides. És una espècie en risc mínim, és a dir, no sembla que hi hagi cap amenaça significativa per a la seva supervivència. El seu nom específic, chrysogaster, significa 'ventre daurat' en llatí.

## Referències

* ↑ Burbidge, A. A. Hydromys chrysogaster. UICN 2016. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2016, consultada el 16 gener 2018.
* ↑ Entrada «Hydromys» d'Animalia (en anglès).
# Rascló de Cuvier

El rascló de Cuvier (Dryolimnas cuvieri) és una espècie d'ocell de la família dels ràl·lids (Rallidae) que habita el sotabosc, vegetació de ribera i manglars de Madagascar i Aldabra.
# Reading Football Club

El Reading Football Club és un club de futbol anglès, de la ciutat de Reading. Va ser fundat en 1871 i actualment juga a la Football League Championship. En la temporada 2006-2007 va jugar per primera volta en la seva història en la Premier League. Perdent la categoria la temporada següent.

## Palmarès
### Tornejos nacionals

* Football League Championship (1): 2005-06
* Football League Third Division/Football League Second Division (3a divisió) (1): 1985-86, 1993-94
* Football League Third Division South (1): 1925-26
* Football League Fourth Division (1): 1978-79

## Enllaços externs

* Pàgina oficial del club (anglès)
# Regne de Wexford

El regne de Wexford (nòrdic antic: Veisafjǫrðr que significa «cala de maresmes») va ser un petit enclavament nòrdic-gaèlic que apareix a la crònica del segle xii Cogad Gáedel re Gallaib (Guerra dels irlandesos contra els estrangers) i d'altres escrits contemporanis com els Annals dels quatre mestres, Annals d'Inisfallen i Annals de Tigernach. Va ser fundat pels vikings cap a el 800 i va romandre sota el seu govern uns 300 anys com ciutat estat, sobre manera independent i oferia tribut als monarques irlandesos del regne de Leinster.
Els Annals dels quatre mestres cita que a partir de l'any 819 els vikings van saquejar moltes posicions cristianes a la regió.

## Vegeu també

* Història d'Irlanda
* Regne d'Irlanda
* Regne de Cork
* Regne de Dublín
* Longphort
* Regne de Waterford
* Regne de Limerick

## Referències

* ↑ Connellan, Owen. The Annals of Ireland. Irish Genealogical Foundation, 1846. ISBN 0-940134-77-2.

## Bibliografia

* Downham, Clare. Viking Kings of Britain and Ireland: The Dynasty of Ívarr to A.D. 1014 (en anglès). Edinburgh: Dunedin, 2007. ISBN 1-903765-89-0.
* Hudson, Benjamin. Viking Pirates and Christian Princes: Dynasty, Religion, and Empire in the North Atlantic (en anglès). Nova York: Oxford University Press, 2005. ISBN 0-19-516237-4.
* Todd, James Henthron (trad.). Cogad Gaedel re Gallaib (1867) (en anglès). Dublín: Longmans, Green, Reader & Dyer, 1990. ISBN 1-871615-03-8.
* Woolf, Alex). Age of Sea-Kings: 900-1300 (en anglès). Edimburg: Donald Omand, The Argyll Book, 2004, p. 94-109.
# Regió de Hradec Králové

La Regió de Hradec Králové (txec: Královéhradecký kraj) és una sosdivisió (kraj)de la República Txeca, dins la regió històrica de Bohèmia. La capital és Hradec Králové. Fa frontera amb la Regió de Pardubice, al sud-oest amb la Regió de Bohèmia Central i a l'oest amb la Regió de Liberec. Al nord fa frontera amb el voivonat polonès de Baixa Silèsia.

## Districtes a la regió de Hradec Králové

* Hradec Králové District
* Jičín District
* Náchod District
* Rychnov nad Kněžnou District
* Trutnov District

## Ciutats a la regió de Hradec Králové

Hradec Králové, Chlumec nad Cidlinou, Jičín, Náchod, Rychnov nad Kněžnou, Trutnov, Dvůr Králové nad Labem, Jaroměř.

## Enllaços externs

* Pàgina oficial Arxivat 2005-01-17 a Wayback Machine.
* Estadístiques regionals
# Ras El Oued (Marroc)

Ras El Oued (àrab: رأس الواد, Raʾs al-Wād) és una comuna rural de la província de Taounate de la regió de Fes-Meknès. Segons el cens de 2014 tenia una població total de 15.778 persones.

## Referències

* ↑ «Population légale d'après les résultats du RGPH 2014 sur le Bulletin officiel N° 6354». Arxivat de l'original el 26 de desembre 2018. [Consulta: 19 novembre 2015].
# Bloc Catòlic-Foralista

Bloc Catòlic Foralista va ser una agrupació electoral dels partits amb idelogia de dreta a Navarra i País Basc per a les eleccions constituents del 28 de juny de 1931, una vegada proclamada la Segona República Espanyola. Estava format pels següents pols:
* Carlins jaumistes, partidaris de Jaume de Borbó i de Borbó-Parma i als integristes.
* Monàrquics alfonsins, partidaris de la recent enderrocada monarquia espanyola d'Alfons XIII.
* El Partit Nacionalista Basc (PNB) encara que inicialment no estava en aquesta coalició i tenia la seva pròpia candidatura que finalment va retirar vuit dies abans per a integrar-s'hi per tal de defensar els valors religiosos. Va tenir el vot en contra per a aquesta inclusió del vocal integrista.
La coalició va situar com eix central de la campanya electoral la defensa dels drets de l'Església, atacant fortament les disposicions adoptades pel govern sobre la llibertat de cultes i l'exclusió de l'ensenyament religiós catòlica del pla d'estudis. També es demandava la reintegració dels Furs abolits en 1939 amb la Llei de confirmació de furs i que va dur a l'avui coneguda com a Llei Paccionada Navarresa de 1841. Aquesta coalició va tenir continuïtat en el Bloc de Dretes, ja sense la participació del PNB.

## Eleccions del 28 de juny
### Navarra

La coalició catòlic-foralista aconsegueix guanyar assolint els cinc diputats dels 7 diputats. La Conjunció Republicano-Socialista aconsegueix dos diputats reservats a les minories.
* Miguel Gortari Errea, com a independent amb 46.925 vots, el 53,1% de l'electorat i 63,6% dels vots.
* Rafael Aizpún com a independent, pròxim als alfonsins, amb 46.699 vots, 52,8% de l'electorat i 63,3% dels vots.
* José Antonio Aguirre del PNB amb 46.419 vots 52,5% de l'electorat i 62,9% dels vots.
* Joaquín Beunza Redín, jaumista, amb 46.102 vots, 52% de l'electorat i 62,5% dels vots.
* Tomás Dominguez, jaumista, amb 45.940 vots 30,7% de l'electorat i 62,2% dels vots.

### Àlaba

* José Luis de Oriol y Urigüen, tradicionalista, amb 8.016 vots

### Guipúscoa

* Antonio Pildain Zapiain, canonge
* Rafael Picavea Leguía, independent
* Jesús María de Leizaola Sánchez, del PNB
* Julio Urquijo Ibarra, jaumista

### Grup en les Corts

La coalició catòlic-fuerista va assolir al País Basc 15 dels 20 escons, i al costat dels cinc de Navarra van formar la Minoria basco-navarresa

## Referències

* Jimeno Jurío, José María Navarra en la época moderna y contemporánea 2007 Pamplona: Pamiela ISBN 978-84-7681-457-4
# Sant Martí (Sant Martí Sesgueioles)

Sant Martí és una església al nucli de Sant Martí Sesgueioles (Anoia) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. L'edifici fou començat pel rector Antoni Maimir l'any 1779 i fou fet a joves (és a dir, hi participa tot el poble, sense cobrar jornals). L'obra s'acabà l'any 1783 i fou beneïda el 23 de novembre d'aquell mateix any.
Edifici de planta rectangular fet tot ell de pedra. L'interior està dividit en tres naus, separades per columnes, de les quals la nau central és sobrealçada. A la façana de ponent hi ha el portal d'entrada, d'estil barroc, franquejat per dues columnes de capitell compost, coronades per un frontó trencat amb volutes i una fornícula central damunt la porta. Campanar d'espadanya a la façana posterior. La imatge de Sant Miquel ubicada a la façana exterior de l'edifici es tracta d'un retaule tallat en pedra representant la imatge de Sant Miquel lluitant amb el mostre. Aquest descansa sobre una petita plataforma suportada per un bust femení, tallats en la mateixa pedra. Aquest relleu formà part de l'antiga església de Sant Martí construïda el 1550.

## Notes

* 1 2 «Sant Martí». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 28 agost 2015].

## Vegeu també

* Campanar de Sant Martí Sesgueioles
# Tuqueta deth Pòrt (de Colomèrs)

La Tuqueta deth Pòrt (de Colomèrs) (variant occitana de la Tuqueta del Port de Colomers), és una muntanya que es troba en el límit dels termes municipals de la Vall de Boí (Alta Ribagorça) i Naut Aran (Vall d'Aran), dins del Parc Nacional d'Aigüestortes i Estany de Sant Maurici.
El pic, de 2.798,3 metres, s'alça a la carena que separa la Vall de Colieto (O) i el Circ de Colomèrs (E); amb el Pòrt de Colomèrs al nord i el la Creu de Colomèrs al sud.

## Referències

* ↑ ICC - Institut Cartogràfic de Catalunya. Mapa Vall de Boí 1:25.000. Editorial Alpina. Tuqueta deth Pòrt.

## Bibliografia

* Editorial Alpina. Vall de Boí [mapa], Primera edició, 1:25.000, L. Cartografia de Servicio Geográfico del Ejército. (febrer 2001)
* Editorial Alpina. Carros de Foc [mapa], 1:25.000, L. Cartografia de Servicio Geográfico del Ejército. (2007)
* Institut Cartogràfic de Catalunya. Parc Nacional d'Aigües Tortes i Estany de Sant Maurici [mapa], Segona edició, 1:25.000. (abril 1998)
# Kaa (programari)

Kaa (programari) és una plataforma o entorn de programari lliure i de codi obert amb l'objectiu d'implementar un sistema de control domèstic d'internet de les coses. Kaa permet de gestionar dispositius, recollir la informació generada, anàlisi i processament de dades i visualització. Kaa està sota llicència Apache 2.0

## Propietats

* Kaa suporta els protocols MQTT, CoAP, XMPP, TCP i HTTP.
* Integra un SDL (Equip de desenvolupament de programari) amb llenguatges Java, C i C++, amb funcionalitats de manegar comunicacions client-servidor, autenticació d'usuaris, marshalling de dades, encriptació, persistència i altres.
* Suporta comandes RPC (Remote Procedure Call).
* Seguretat: SSL, RSA amb clau de 2018 bits, AES amb clau de 256 bits.
* Bases de dades : suporta MongoDB, Cassandra, Hadoop, NoSQL.

## Referències

* ↑ Rahul «Kaa-IoT - Internet Of Things Wiki» (en anglès). Internet Of Things Wiki, 10-12-2017.
* ↑ «Kaa IoT at KaaIoT Technologies | HWTrek» (en anglès). https://www.hwtrek.com. Arxivat de l'original el 2017-12-10. [Consulta: 10 desembre 2017].
* ↑ «Kaa is an open source platform for Internet of Everything. - Internet of Things Event» (en anglès). Internet of Things Event, 22-01-2015. Arxivat de l'original el 2017-12-10 [Consulta: 10 desembre 2017].
* ↑ «9 Best & Top Open source IoT Platforms To Develop the IOT Project» (en anglès). https://www.how2shout.com.+[Consulta: 10 desembre 2017].
# Cantó de Marsella Sant Bartomieu

El cantó de Marsella Sant Bartomieu és un cantó francès del departament de les Boques del Roine, situat al districte de Marsella. És format per part del municipi de Marsella.

## Municipis

Aplega tot o part dels següents barris de Marsella:
* Les Arnavaux
* Le Canet
* Le Merlan
* Bon Secours
* Saint-Barthélémy
* Sainte-Marthe
* Grand Sant Bartomieu (Font-Vert, Picon, la Busserine, le Mail, les Iris, les Flamants, Saint-Barthélemy-3, La Benausse)
Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1973-1998 | Francis Caccintolo | PCF |
| 1998- | Denis Rossi | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
# Fúria (minisèrie de televisió)

Fúria és una minisèrie balear de thriller policíaca. Dirigida per Toni Bestard, està formada de dos capítols que es van emetre originalment a IB3 Televisió entre el 19 i 26 de desembre de 2021. El 16 d'abril de 2023 es van emetre a À Punt.

## Sinopsi

El guió segueix la història de la Lydia, una jove inspectora de policia que és destinada a Mallorca i es basa en fets reals. A la seva nova comissaria, la Lydia tindrà múltiples enfrontaments amb en Roberto, el seu company de feina, que és un policia veterà.
Mentrestant, en una altra part de la ciutat, en Sergi, un jove estudiant, enfronta diversos problemes al seu institut i té una relació complicada amb els pares. Un periodista estatunidenc contacta amb la Lydia per informar-lo que ha descobert una cosa molt sinistra relacionada amb Sergi, cosa que podria posar en perill molts innocents.

## Repartiment

* Patricia Torres: Lydia
* Nacho Fresneda: Roberto
* Colm Meaney: Michael
* Llum Barrera: la comissària
* Lluís Oliver: Sergi
* Virginia Buika: Niara

## Referències

* ↑ «IB3 estrena el domingo 'Fúria', la nueva serie de Toni Bestard» (en castellà). EP, 15-12-2021. [Consulta: 14 abril 2023].
* ↑ «Nacho Fresneda protagoniza la nueva serie de À Punt ”Fúria” este domingo» (en castellà). AquíTV, 12-04-2023. [Consulta: 14 abril 2023].
* ↑ Simó, Fernando. «"Furia", miniserie dirigida por el mallorquín Toni Bestard, participará en el Zoom Festival» (en castellà), 12-11-2021. [Consulta: 14 abril 2023].
# Ras Gabboudia

Ras Gabboudia (àrab: رَأْسُ قَبُّودِيَّةَ, Raʾs Qabbudiyya, o رَأْسُ قَبُوذِيَةَ, Raʾs Qabbuḏiyya) és un cap de la costa oriental de Tunísia i el punt més oriental d'aquesta costa, situat al sud de la governació de Mahdia. Al cap hi ha un far. A la vora se situa la ciutat de Chebba, port protegit al nord per aquest cap. Tota la zona és turística.
# Albert Demangeon

Albert Demangeon (Cormeilles, 1872 - París, 1940) va ser un geògraf francès. Passà la seva infantesa a Gaillon (departament de l'Eure), el 1892 entra a l'escola normal superior (carrer Ulm), on és condeixeble d'Emmanuel de Martonne, rep classes de geografia de Paul Vidal de La Blache. La seva tesi sobre la regió de la Picardia sostinguda el 1905 té un gran èxit i des d'aleshores es considera com un model de geografia regional. El 1911 és professor a la Sorbona i s'orienta cap a la geografia humana mentre que Emmanuel de Martonne ho fa en la geografia física. No va ser gaire sistemàtic en l'orientació de les seves obres actuant més aviat com a pedagog.

## Principals publicacions

* La Picardie et les régions voisines. Artois, Cambrésis, Beauvaisis, Thèse, Paris, Armand Colin, 1905, 496 p. Rééditions, Paris, Guénégaud, 1973 et Cesson-Sévigné, La Découvrance, 2001, sous le titre La Picardie. L'Artois. Le Cambrésis et le Beauvaisis.
* Dictionnaire-manuel illustré de géographie, en collaboration avec Joseph Blayac, Isidore Gallaud, Jules Sion et Antoine Vacher, Paris, Armand Colin, 1907, 860 p.
* Le déclin de l'Europe, Paris, Payot, 1920, 314 p. Réédition Paris, Guénégaud, 1975.
* L'Empire britannique. Etude de géographie coloniale, Paris, Armand Colin, 1923, 280 p.
* "Les Iles Britanniques" (tome I), in Paul Vidal de La Blache et de Lucien Gallois (dir.), Géographie universelle, Paris, Armand Colin, 1927, 320 p.
* "Belgique, Pays-Bas, Luxembourg" (tome II), in Paul Vidal de la Blache et de Lucien Gallois (dir.), Géographie universelle, Paris, Armand Colin, 1927, 250 p.
* Paris, la ville et sa banlieue, Paris, Bourrelier, 1933, 62 p.
* Le Rhin. Problèmes d'histoire et d'économie, avec Lucien Febvre, Paris, Armand Colin, 1935, 304 p.
* Les Maisons des hommes de la hutte au gratte-ciel, avec Alfred Weiler, Paris, Bourrelier, 1937, 127 p.
* Problèmes de géographie humaine, Paris, Armand Colin, 1942, 408 p. (posthume)
* "La France économique et humaine" (tome VI, 2$^e$ et 3$^e$ volumes), in Paul Vidal de la Blache et de Lucien Gallois (dir.), Géographie universelle, Paris, Armand Colin, 1946 et 1948, 900 p. (posthume)

## Bibliografia

* Jean-Louis Tissier, "Demangeon (Albert)", in Juillard, Michel Winock (dir.), Dictionnaire des intellectuels français, Paris, Seuil, 1996, p. 347-349.
* Denis Wolff, "Demangeon Albert", in Jacques Lévy, Michel Lussault (dir.), Dictionnaire de la géographie et de l'espace des sociétés, Paris, Belin, 2003, p. 234-236.
* Denis Wolff, "Albert Demangeon (1872-1940), pilar de la escuela francesa de geografía", Eria: Revista cuatrimestral de geografía, 2005, n°68, p. 273-295
* Denis Wolff, "Albert Demangeon (1872-1940). De l'école communale à la chaire en Sorbonne, l'itinéraire d'un géographe moderne", thèse de doctorat de géographie, Université de Paris I, 2005,https://theses.hal.science/tel-00009648
* Denis Wolff, "Albert Demangeon", Hypergeo, 2009, https://hypergeo.eu/albert-demangeon-2/?lang=es
* « Un géographe de plein vent. Albert Demangeon (1872-1940) », Paris, Bibliothèque Mazarine, Editions des Cendres, 2018
# Sant Martí Boscós

Sant Martí Boscós és una església de Palol de Revardit (Pla de l'Estany) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

La capella de Sant Martí Boscós estava situada a Riudellots de la Creu, agregat a Palol de Revardit. Segurament va ser substituïda per l'església actual construïda cap a finals del segle xii i principi del segle xiii. Només es conserva en ruïnes al costat de l'església parroquial coneguda també amb el nom de Sant Martí.

## Història

Popularment s'han identificat aquestes ruïnes amb l'església de Sant Martí actual i per les invocacions a Sant Pere i Sant Miquel. Apareix esmentada documentalment el 1058 en la restitució de les terres de la seva parròquia de la comtessa Ermessenda al bisbe de Girona Berenguer.

## Referències

* 1 2 «Sant Martí Boscós». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 13 març 2019].
# Sant Salvador de Claravalls

Sant Salvador de Claravalls és l'església parroquial de Claravalls, al municipi de Tàrrega (Urgell), protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

Església molt senzilla d'una sola nau amb tres capelles laterals a banda i banda cobertes amb un arc de mig punt suportats per pilars. Damunt d'aquests s'eleva una tribuna. L'absis és poligonal. El presbiteri igual que tota l'església és cobert per una volta de canó recoberta de nervis que s'entrellacen entre si adoptant una forma romboïdal. A cada banda dels peus de l'església hi ha dos grans òculs que donen llum a l'església. A sobre del cor s'eleva una tribuna de grans dimensions. Exteriorment cal destacar la porta d'accés que és d'estil renaixentista, allindada i flanquejada per dues columnes estriades sostingudes per un alt basament i capitell dòric. Aquestes sostenen un fris amb una inscripció gravada: "trans figuratio Domini" i un frontó triangular. El campanar consta de tres cossos, clarament diferenciats, amb una estructura quadrangular. Aquest és cobert per una balustrada on en els extrems s'adossen quatre grans boles exemptes.

## Referències

* ↑ «Sant Salvador de Claravalls». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 11 gener 2017].
# Senja

Senja és la segona illa més gran de Noruega (a banda de les illes Svalbard) prop del mig de la línia costanera del comtat de Troms, al nord-oest del país. És a la vora de la ciutat de Finnsnes. Té una connexió per carretera amb terra ferma a través del Pont Gisund, que travessa el pas homònim. Entre altres coses, Senja allotja el Parc Nacional Ånderdalen National, uns quants pobles de pescadors. Es diu també que acull la casa del trol (monstre de la mitologia escandinava) més gran del món, anomenat Senja Trollet («El Trol de Senja»). Els municipis de Senja són Lenvik (part del qual és en terra ferma), Berg, Torsken i Tranøy. La costa occidental de Senja, que mira a mar obert, està dominada per abruptes muntanyes que cauen directament al mar, amb alguns pobles de pesca (com Gryllefjord, Husøy) aprofitant petits racons de platja. La part oriental de l'illa és dominada per boscos, rius (amb abundància de salmó) i camps de conreu.
# Sant Pargòli

Sant Pargòli (en francès Saint-Pargoire) és un municipi occità del Llenguadoc, situat al departament de l'Erau i a la regió d'Occitània.

## Referències

* ↑ Topònims occitans de l'Erau
# Kaamba

El kaamba (kikaamba en kaamba) és una llengua kongo que es parla a la República del Congo. L'any 2000 hi havia 3.018 parlants, a la regió de Bouenza, concretament als districtes Nkayi, Madingou, Mfouat i Boko-Songho. El seu codi ISO 639-3 és xku.

## Referències

* ↑ Kaamba al SIL International al desembre del 2008
# Cantó de Marsella Masargas

El cantó de Marsella Masargas és un cantó francès del departament de les Boques del Roine, situat al districte de Marsella. És format per part del municipi de Marsella.

## Municipis

Aplega tot o part dels següents barris de Marsella:
* Masargas
* Le Redon
* Les Baumettes
* Vaufrèges
* Le Cabot
* Sormiou
* Carpiagne
* La Gineste
* Luminy
* La Cayolle
* La Soude
* La Cravache
Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit | Qualitat |
| 2004- | Didier Réault | UMP | |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
# Miljan Miljanić

Miljan Miljanić (Миљан Миљанић en serbi; Bitola, 4 de maig de 1930 - Belgrad, 13 de gener de 2012) va ser un futbolista i entrenador de futbol iugoslau i primer president de la Federació de Futbol de Sèrbia.

## Biografia

Nascut a la ciutat macedònia de Bitola, va estudiar Ciències Econòmiques i Psicologia a Belgrad. El 1947 va començar a jugar en categoria juvenil a l'Estrella Roja. El 1949 ja formà part del primer equip, on jugà durant nou anys com a defensa. A l'Estrella Roja també va iniciar la seva trajectòria com a entrenador.
A la banqueta de l'Estrella Roja va introduir conceptes nous al món del futbol, com el preparador físic o el sistema 4-3-3, elements que el van ajudar a aconseguir quatre lligues iugoslaves, tres copes i una Copa Mitropa.
Els seus èxits esportius li van permetre esdevenir entrenador del Reial Madrid CF, on en tres temporades guanyà dues lliga i una copa, modernitzant l'estructura tècnic del conjunt madrileny.
També dirigí en tres etapes la selecció iugoslava i el València CF.
Als anys noranta va ser nomenat president de la Federació de Futbol de Sèrbia, càrrec que ocupà fins al 2001, quan els problemes cardíacs que patia li van fer abandonar l'activitat pública. Va morir el 13 de gener de 2012 a Belgrad, després d'una llarga malaltia.

## Palmarès
### Estrella Roja de Belgrad

* Lliga iugoslava: 1967–68, 1968–69, 1969–70 i 1972–73.
* Copa iugoslava: 1967-68, 1969-70 i 1970-71.
* Copa Mitropa: 1967–68.

### Reial Madrid CF

* Primera divisió: 1974-75 i 1975-76.
* Copa d'Espanya: 1974-75.

### Individual

* Premi Don Balón al millor entrenador: 1976.

## Referències

* 1 2 3 Faustino Sáez. «Miljan Miljanic, el primer revolucionario» (en castellà). Madrid: elpais.com, 13-01-2012. [Consulta: 14 gener 2012].
* 1 2 3 4 5 José María Expósito. «Mor Miljan Miljanic, extècnic del Reial Madrid als anys 70». Barcelona: elperiodico.cat, 13-01-2012. [Consulta: 14 gener 2012].

## Enllaços externs

* «Perfil de Miljan Miljanić» (en anglès). transfermarkt.de. [Consulta: 14 gener 2012].
Miljan Miljanić amb Iugoslàvia - Plantilles de navegació :
Selecció de futbol de Iugoslàvia – Copa del Món de Futbol 1974
1 Marić •
2 Buljan •
3 Hadžiabdić •
4 Mužinić •
5 Katalinski •
6 Bogićević •
7 Petković •
8 Oblak •
9 Šurjak •
10 Aćimović •
11 Džajić (c) •
12 Jerković •
13 Pavlović •
14 Peruzović •
15 Dojčinovski •
16 Vladić •
17 Popivoda •
18 Karasi •
19 Bajević •
20 V. Petrović •
21 O. Petrović •
22 Mešković •
Entrenador: Miljanić
Selecció de futbol de Iugoslàvia – Copa del Món de futbol 1982
1 Pantelić •
2 Jerolimov •
3 Gudelj •
4 Zajec •
5 Stojković •
6 Krmpotić •
7 Petrović •
8 Šljivo •
9 Zo. Vujović •
10 Živković •
11 Zl. Vujović •
12 Pudar •
13 Sušić •
14 Jovanović •
15 Hrstić •
16 Šestić •
17 Jerković •
18 Deverić •
19 Halilhodžić •
20 Šurjak •
21 Pašić •
22 Svilar •
Seleccionador: Miljanić :
# Refugi de Riba Escorjada

El refugi de Riba Escorjada és un refugi de muntanya de la Parròquia de Canillo (Andorra) a 2.070 m d'altitud i situat a la Vall de Riba Escorjada, a l'esquerra del torrent, entre el Pla dels Espiolets i l'Obaga de les Mussoles.
# Bycanistes

Bycanistes és un gènere d'ocells de la família dels buceròtids (Bucerotidae). Aquests calaus habiten la selva humida africana. Aquest gènere conté 7 espècies:
* calau cuixablanc (Bycanistes albotibialis).
* calau galtaargentat (Bycanistes brevis).
* calau trompeter (Bycanistes bucinator).
* calau galtabrú (Bycanistes cylindricus).
* calau xiulador occidental (Bycanistes fistulator).
* calau xiulador oriental (Bycanistes sharpii).
* calau galtagrís (Bycanistes subcylindricus).

## Referències

* ↑ Josep del Hoyo i J. Nigel. Illustrated checklist of the birds of the world. Vol.1, Non passerines. Lynx Edicions, 2014. ISBN 978-84-96553-94-1