OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Fideueria la Confianza

La Fideueria la Confianza és una obra del municipi de Mataró (Maresme) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Antiga fideueria o botiga de pastes i olis. "La confianza", d'estil modernista en la seva decoració, conserva pràcticament tots els elements que Puig i Cadafalch dissenyà; tremp sobre paper, vitrines, aparadors i dipòsits d'oli. També a l'exterior es conserven les rajoles i els ferros que formen el nom de la botiga. L'estat de conservació és precari sobretot pel que fa als frescos, força malmesos per la humitat, i també als elements decoratius dels armaris. A l'aparador hi manquen uns ferros forjats que aguantaven els cabassos de llegums.

### Elements decoratius

Dissenyats per Puig i Cadafalch, l'any 1896, a petició del propietari Francesc Palomer. Bàsicament són armaris amb vitrines, l'aparador, el paper pintat de les parets i un fris de guix. Els armaris i vitrines, de fusta amb portes de vidre, s'usaven per tenir exposats els diferents tipus de pastes i sèmoles. Són allargats verticalment amb decoracions que les fa semblar capelletes. L'aparador és de marbre i contenia a la part exterior uns ferros forjats per posar-hi els sacs de llegums. Les parets de la botiga són decorades amb paper pintat en tres colors diferents, representant el dibuix repetit d'una creu gòtica. A la paret, just damunt la porta del magatzem, hi ha un petit fris de guix a manera de garlanda, on hi ha gravat el nom del propietari, F. Palomar, i l'any 1896. Probablement d'època anterior són els dipòsits d'oli, amb pica i una reixa de metall.

## Història

Com indica un fris de guix a l'interior, la decoració fou realitzada l'any 1896, quan era amo el sr. Francesc Palomer i el dissenyador Josep Puig i Cadafalch. El 2002 era una botiga de queviures, portada per la família Pinós.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Fideueria la Confianza». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 14 abril 2015].
# Figatellu

El figatellu (plural figatelli) és un salume (embotit) típic de la cuina corsa. Es tracta d'una salsitxa fresca feta amb fetge de porc condimentada amb molt d'all. Pot menjar-se rostida a la brasa, amb una salsa de llenties o crua, quan s'asseca i és curat. S'acompanya tradicionalment amb polenta i en algunes zones amb brocciu. Hom considera que els figatells de les comarques centrals del País Valencià provenen d'aquest embotit.
Tradicionalment el figatellu s'elaborava amb porc de l'illa (porcu nustrale). Actualment més de 90% de la producció es fa amb carn de porc importada (porcs sencers de la Bretanya o peces d'origen espanyol o holandès).
Segons un estudi de dos recercadors de Marsella, que va aparèixer en el diari francès La Provence, s'ha determinat que alguns casos d'hepatitis E poden estar relacionats amb el consum de figatelli. L'hepatitis E és una inflamació del fetge. Segons el doctor Philippe Colson, «el fetge de porc és una reserva d'hepatitis E.». La cocció pot matar el virus, per la qual raó és millor de consumir el figatellu cuinat.

## Referències

* ↑ «Figatellu « Fermier »». Arxivat de l'original el 18 de març 2015. [Consulta: 29 maig 2015].
* ↑ Joan Coromines. Diccionari etimològic i complementari de la llengua catalana. III, 1980, p. 992.
* ↑ « Corsa Nostra », Les Dossiers du Canard enchaîné, juliol 2013, pàgines 99-100.
* ↑ «Exclusivité: risque d'hépatite E en mangeant des figatelli crus» (en francés). La Provence, 10-04-2009 [Consulta: 20 octubre 2010].
# Figaflor

* Per a altres significats, vegeu «Bacora (desambiguació)».
La figaflor o bacora és el fruit primerenc que fan algunes varietats de la figuera, per la fi de juny o a la primeria de juliol, segons com ve la calor. Generalment és més grossa i més basta que no pas les del setembre, no és tan dolça i té forma de pera i diferents colors, segons la varietat.
Aquesta fruita té un elevat contingut en aigua i hidrats de carboni en forma de glucosa, fructosa i sacarosa, per la qual cosa el seu valor en calories és molt elevat. També és rica en fibra, minerals com el potassi, el magnesi, el calci i vitamines.
La figaflor és coneguda de l'antiguitat ençà i ja formava part de les diverses cultures de la conca mediterrània des del temps dels faraons. En la cultura grega era considerada com un menjar, el predilecte de Plató, i l'aliment recomanat per Galè als participants dels Jocs Olímpics.

## Noms en català

Al Principat i a les comarques de Castelló conviu figa de flor, sobretot, amb figaflor; a les Illes Balears i al Rosselló és majoritària figaflor; a les comarques valencianes i a les alacantines predomina bacora, encara que, segons l'ALDC, s'hi senten altres variants com figuesflors (Benifairó de les Valls), figaflor (Algímia d'Alfara, el Puig de Santa Maria, Vilamarxant, Tàrbena, la Torre de les Maçanes, l'Alcúdia), figa de flor (València, Picassent, Casinos) o figa de bacora (Altea).
# Figaro et l'Auvergnat

Figaro et l'Auvergnat és un curtmetratge mut francès de Georges Méliès de 1897. Va ser venut per la Star Film Company de Méliès i té el número 121 als seus catàlegs.
Durant molt de temps es va considerar perduda, però es va descobrir una única còpia deteriorada de la pel·lícula a finals del segle xx, prop de París. La bobina de pel·lícula s'havia congelat fins al punt que les imatges estaven enganxades, i dos intents de restaurar-lo a un estat visible amb productes químics van fallar. L'any 2006, l'estudi de restauració francès Lobster Films va col·laborar amb un laboratori cinematogràfic de Londres en una restauració que incorporava tècniques digitals. La restauració es va estrenar aquell any al Festival de Cinema Mut de Pordenone.

## Referències

* 1 2 Malthête, Jacques & Mannoni, Laurent (2008), L'oeuvre de Georges Méliès, Paris: Éditions de La Martinière, p. 338, ISBN 9782732437323
* ↑ Bromberg, Serge (2006), Figaro et l'Auvergnat, Pordenone Silent Film Festival, <http://www.cinetecadelfriuli.org/gcm/ed_precedenti/screenings_recorden.php?ID=5805>

## Enllaços externs

* Figaro et l'Auvergnat a Internet Movie Database (anglès)
# Borja García

Borja García és el nom dels següents personatges:
* Borja García Menéndez (n.1982), un pilot d'automobilisme valencià.
* Borja García Freire (n.1990), futbolista madrileny
# Bikaner (desambiguació)

«Bikaner» té aquests significats:
* Bikaner, estat de la Rajputana.
* Bikaner (ciutat), capital del districte de Bikaner i antiga capital de l'estat de Bikaner.
* Districte de Bikaner, divisió administrativa del Rajasthan amb capital a Bikaner (ciutat)
# Bijvoetita-(Y)

La bijvoetita-(Y) és un mineral de la classe dels carbonats. Va rebre el seu nom l'any 1982 per Michel Deliens i Paul Piret en honor de Johannes Martin Bijvoet (1892–1980), cristal·lògraf holandès.

## Característiques

La bijvoetita-(Y) és un carbonat de fórmula química (Y,Dy)₂(UO₂)₄(CO₃)₄(OH)₆·11H₂O. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 1981. És un dels quatre minerals de Y-UO₂, i una de les quatre sals naturals Y-U, juntament amb l'alwilkinsita-(Y), la sejkoraïta-(Y) i la kamotoïta-(Y). Cristal·litza en el sistema monoclínic. Els cristalls es troben en forma de plaques, aplanats en {001} i allargats al llarg de [110], mostrant {110}, {130}, {010}, {130} i {110}, de fins a 3 mil·límetres. La seva duresa a l'escala de Mohs és 2, sent considerat un mineral tou.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la bijvoetita-(Y) pertany a «05.EB - Uranil carbonats, amb proporció UO₂:CO₃ = 1:1» juntament amb els següents minerals: rutherfordina, blatonita i joliotita.

## Formació i jaciments

És una espècie molt rara, que es troba a la part inferior de la zona d'oxidació desenvolupada sobre roques dolomítiques que contenen uraninita. Sol trobar-se associada a altres minerals com: lepersonnita-(Gd), sklodowskita, curita, uranofana, becquerelita, rutherfordina, studtita, torbernita, soddyita, kasolita, schoepita i oursinita. Va ser descoberta a la mina Shinkolobwe, a Katanga (República Democràtica del Congo). També ha estat descrita a Honkilehto (Kuusamo, Finlàndia) i a la pegmatita de Bikita (Masvingo, Zimbabwe).

## Referències

* ↑ «Bijvoetite-(Y)» (en anglès). Mindat. [Consulta: 24 maig 2016].
* 1 2 «Bijvoetite-(Y)» (en anglès). Handbook of Mineralogy. [Consulta: 24 maig 2016].
# Factor d'empaquetament atòmic

En cristal·lografia, el factor d'empaquetament atòmic (FEA), en anglès: Atomic packing factor, APF, és la fracció de volum d'una cel·la unitat que està ocupada per àtoms.
# Ramon Coll i Cabarrocas

Ramon Coll i Cabarrocas (Calella, 18 de setembre de 1941) és un exfutbolista català de la dècada de 1960.
Va jugar al Girona Futbol Club durant quatre temporades a tercera divisió. A continuació ingressà al club de la seva ciutat natal, el Calella CF. Les seves bones actuacions defensant a la UE Olot (1965-67) el portaren al RCD Espanyol l'any 1967. Inicialment fou cedit al Club Esportiu Europa i a la UE Sant Andreu, debutant amb l'Espanyol a primera el 3 de novembre de 1968, disputant fins 1970 un total de 40 partits de lliga. Acabà la seva carrera novament al Calella, la temporada 1970-71.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «Ramon Coll Cabarrocas». Gran Enciclopèdia Catalana, 30-09-2012. [Consulta: 9 gener 2017].
* ↑ «El resto de la plantilla». Mundo Deportivo, 31-12-1967. [Consulta: 9 gener 2017].
* ↑ «Nunca es tarde para alcanzar la fama». Mundo Deportivo, 29-12-1968. [Consulta: 9 gener 2017].

## Enllaços externs

* Perfil a BDFutbol
# Constitució Política de la Ciutat de Mèxic

La Constitució Política de la Ciutat de Mèxic és la norma fonamental establerta per regir jurídicament a la Ciutat de Mèxic. Va ser redactada, discutida i aprovada íntegrament per l'Assemblea Constituent de la Ciutat de Mèxic el 31 de gener de 2017 com a part de la Reforma política del Districte Federal de Mèxic de 2015. Entrarà en vigor a partir del 17 de setembre de 2018 i tindrà els seus reglaments i normes completament vigents el 2019.
Entre el conjunt de lleis que contempla estan les de l'establiment d'alcaldies en les actuals delegacions, l'elecció directa d'aquestes entitats com a alcaldes; reconeix a la ciutat com un lloc plurilingüe, pluriètnic i pluricultural, i drets com el matrimoni igualitari, el dret a un medi ambient sa, la priorització dels vianants i ciclistes en la mobilitat urbana, el dret al temps de lleure així com la protecció animal.

## Vegeu també

* Constitució de Mèxic

## Referències

* ↑ Redacción. «La Ciudad de México ya tiene Constitución Política | Constitución Política Ciudad de México» (en espanyol de Mèxic). [Consulta: 1r febrer 2017].
* ↑ «Lista la Constitución de la Ciudad de México» (en castellà). , 31-01-2017 [Consulta: 1r febrer 2017].
* ↑ «Aprueban la primera Constitución de CDMX» (en castellà). [Consulta: 1r febrer 2017].
* 1 2 Riquelme, Rodrigo «7 aspectos de la Constitución de la Ciudad de México» (en castellà). [Consulta: 1r febrer 2017].
# Casa Nova de Santa Bàrbara

La Casa Nova de Santa Bàrbara és un mas abandonat que pertany al veïnat de les Masies de Sant Amanç, a la vila d'Anglès, comarca de la Selva. Aquesta edificació es troba a 700 metres sobre el nivell del mar, enclavada a la baga de la Casa Nova de Santa Bàrbara, a l'inici del torrent del sot de Can Murtra, just al peu de cim de Santa Bàrbara. Actualment el seu estat és ruïnós, quasi desaparegut, conservant-se'n només les parets exteriors.
Tot i la seva manca de valor arquitectònic, l'antiguitat d'aquest mas ha motivat la seva inclusió dins del Pla Especial de Masies i Cases Rurals de l'Ajuntament d'Anglès del 2005.

## Referències

* ↑ «Mapa de l'ICC». Institut Cartogràfic de Catalunya. [Consulta: 4 octubre 2013].
* ↑ «Pla Especial de Masies i Cases Rurals d'Anglès» (en català). Ajuntament d'Anglès. [Consulta: 4 octubre 2013].
# Jeremías Ledesma

Jeremías Conan Ledesma (Pergamino, província de Buenos Aires, Argentina, 13 de febrer de 1993) és un futbolista argentí que juga com a porter al Club Atlético River Plate.

## Trajectòria

En 2018 va formar part de la plantilla campiona de la Copa Argentina amb Rosario Central, sent el porter titular de l'equip en tots els partits.
El 25 d'agost de 2020 va ser cedit amb opció de compra al Cadis CF per una temporada. El 9 de maig de 2021, després que l'equip aconseguís la permanència en Primera Divisió, va ser adquirit en propietat per l'entitat gaditana després de complir-se els objectius fixats en l'acord de cessió.

## Internacional

A l'octubre de 2020 va ser convocat per Lionel Scaloni per jugar amb la selecció argentina dos partits d'eliminatòries enfront de l'Equador i Bolívia després de la baixa per lesió de Juan Musso.

## Referències

* ↑ «Lista de concentrados para la final de la Copa Argentina 2018». Rosario Central página oficial.
* ↑ «Rosario Central campeón de la Copa Argentina 2018». Rosario Central página oficial.
* ↑ «Ledesma se convirtió en el héroe canalla en el Kempes» (en castellà). La Capital, 18-11-2018. [Consulta: 20 agost 2024].
* ↑ «Jeremías Ledesma llega cedido por Rosario Central». Cadis CF, 25-08-2020. [Consulta: 25 agost 2020].
* ↑ «El Cádiz CF ejecuta la opción de compra de Ledesma». Diario de Cádiz, 09-05-2021. [Consulta: 22 maig 2021].

## Enllaços externs

* Jeremías Ledesma, Fitxa a Soccerway
# Brandemburg

«Brandenburg, Brandeburg o Brandemburg» té aquests significats:
* Brandenburg, estat federat d'Alemanya
* Brandenburg an der Havel, ciutat d'Alemanya
* Brandenburg (Kentucky), població dels Estats Units a l'estat de Kentucky
* Brandenburg Oriental, regió històrica d'Alemanya a la província prussiana de Brandenburg, a l'est del riu Oder, territori que va passar a ser polonès a partir de 1945
* Agro-Adler Brandenburg, equip de ciclisme en ruta alemany que va competir professionalment entre 1997 i 2001
* Concerts de Brandenburg, concerts compostos per Johann Sebastian Bach el 1721
* Electoral de Brandenburg
* Marca o Marcgraviat de Brandenburg, principat del Sacre Imperi des de 1157 fins a 1806
* Província de Brandenburg
# Fira de vins de Catalunya

La Fira de vins de Catalunya és una fira que se celebra des del 1981 a mitjans d'agost organitzada a Pals des del principi per l'Institut Català de la Vinya i el Vi i la Unió d'empresaris d'hostaleria i turisme Costa Brava. L'objectiu des de la primera edició és donar a conèixer els vins no només als professionals, sinó a tots els públics. Jaume Ciurana, que era el director de l'INCAVI el 1981, tingué la idea. Des de l'edició de 1996, la Fira també incorpora una mostra de formatges artesans de Catalunya i la presència d'una denominació d'origen de l'estat espanyol amb l'objectiu de completar l'oferta de la fira. Des d'aquest any han passat les DO: Vins de Mallorca (1996), Somontano (1997 i 2005), Rueda (1998), Montilla-Moriles (1999), Rías Baixas (2000), La Mancha (2001), Navarra (2002), València (2003), Toro (2004), Arabko Txakolina i SDO Rioja Alavesa (2006) i Jumilla (2007), DO Ribeiro (2008), DO Ribera del Guadiana (2009), Vins del Roselló (2010), DOP Alicante (2011), Ribera del Duero (2012) i Valdepeñas (2013).

## Història

Plantejada la idea a l'ajuntament de Palafrugell el recinte escollit fou el Camp d'en Prats. A l'aire lliure i utilitzant com a expositors les clàssiques barques de pesca, s'organitzà la primera fira, sota el nom de “Fira de Vins de Catalunya a la Costa Brava”, que comptà fins i tot amb la visita del Molt Honorable President de la Generalitat de Catalunya, Jordi Pujol.
Tot i que la idea inicial era fer una fira itinerant, poble a poble per la comarca del Baix Empordà, el fracàs de la tercera edició celebrada a Palamós va fer recuperar, per a la quarta, el recinte de Ca la Pruna al pedró de Pals, on s'havia celebrat amb gran èxit la segona edició. Davant l'èxit més important encara es decidí mantenir Pals com a seu permanent de la Fira, i l'ajuntament de Pals començà a adequar els baixos de Ca la Pruna per deixar-hi una exposició permanent dels productes vinícoles catalans.

## Referències

* ↑ «Ca la Pruna acull aquesta setmana la XXVIII Fira de Vins de Catalunya». Diari de Girona, 2008 [Consulta: 26 desembre 2016].
* ↑ ”La fira de vins de Catalunya”, pàg.32 i 33, 1977-2002, 25 anys de treball, de servei, de lluita i d'història. Unió d'Hostaleria i Turismo Costa Brava Centre. 2003.
* ↑ «http://www.descobrir.cat/ca/agenda/xxxii-fira-de-vins-de-catalunya-150626.php». Descobrir.cat, 01-08-2012 [Consulta: 26 desembre 2016].
# Fira de la Immaculada d'Elda

La fira de la Immaculada és una fira celebrada a la ciutat valenciana d'Elda (el Vinalopó Mitjà). Té una notable antiguitat, ja que el seu origen data de l'any 1466.
Des de fa dècades, la fira s'instal·la en terrenys del barri Polígon Almafrà i l'Avinguda de les Filipines. Durant alguns anys, s'ha instal·lat en zones alternatives, com ara l'Avinguda de Ronda, o els Jardins del Vinalopó, encara que va tornar en les últimes edicions a ocupar novament terrenys de l'Almafrà.
Se celebra entre els dies 6 i 8 de desembre de cada any, encara que pot perllongar-se algun dia més si la data coincidix amb un cap de setmana. Està composta de dos parts:
* Comercial: Es disposen desenes de llocs de venda ambulant, on es comercia amb una àmplia varietat de mercaderies com ara artesania, alimentació, dolços, joguets, música o complements de tot tipus. És una tradició popular eldera l'acció de feriar, és a dir, regalar alguna cosa comprada en la fira, fonamentalment joguets als xiquets, el dia de la Immaculada Concepció.
* Lúdica: Es munta un xicotet parc d'atraccions ambulant on es disposen atraccions mecàniques portàtils, com ara una roda, carrusels, l'ona, el fuet, la casa del terror, els cotxes de xoc, etc., així com tómboles i altres tipus de jocs, o parades de menjar ràpid. La part de les atraccions es coneix popularment com a Los Caballitos i sol perllongar-se durant una setmana més.

## Història

Una de les fires més antigues del País Valencià és la Fira de Cocentaina. Durant el segle xv, els Senyors de la Baronia d'Elda van ser la família Corella, Comtes de Cocentaina. Un d'ells, Joan Roís de Corella, va intercedir davant la cort perquè li fora concedit a Elda el mateix dret. Així doncs, en un escrit signat a la vila de Sant Mateu el 22 de març de 1466, el Rei Joan II d'Aragó va concedir a la vila d'Elda el privilegi de realitzar una fira, que tindria lloc el dia 1 d'octubre de cada any.
Temps més tard, unides ja les corones de Castella i Aragó, la Reina Joana I va expedir un decret signat a Saragossa el 30 de juliol de 1518, en el qual no només revalida el privilegi elder, sinó que va canviar i ampliar la data de la fira, que a partir de llavors tindria lloc entre els dies 1 i 13 del mes de desembre de cada any. Segons diu l'edicte, es concedia el privilegi en memòria dels servicis prestats pel Comte d'Elda, en Mosén Juan Coloma, qui havia sigut secretari del Rei Ferran el Catòlic i la Reina Isabel.

## Referències

* 1 2 «LOS CABALLITOS. FERIA DE LA INMACULADA en ELDA» (en castellà). [Consulta: 21 abril 2020].
* ↑ «La Feria de «los caballitos» supera los cinco siglos» (en castellà), 04-12-2016. [Consulta: 21 abril 2020].
* ↑ ELDA, su antigüedad, su historia. Lamberto Amat. Tomo 2, pag. 370
# Brian Swink

Brian Swink (Fenton, c. 1973 - Inverness, 17 de maig de 2018) va ser un pilot professional de motocròs nord-americà. Va competir als Campionats AMA entre el 1990 i el 1997 i en va guanyar dos títols de supercross de 125cc consecutius els anys 1991 i 1992. Swink es va morir a la seva residència de Florida el 2018, a 45 anys.

## Palmarès
### Títols per any

| Any | Equip | Campionat | Classe |
| 1991 | Honda | AMA Supercross | 125cc (East) |
| 1992 | Suzuki | AMA Supercross | 125cc (East) |

## Referències

* 1 2 «Brian Swink» (en anglès). legendsandheroestour.org, 31-10-2019. [Consulta: 23 agost 2023].
* ↑ «Brian Swink» (PDF) (en francès). memotocross.fr. [Consulta: 5 setembre 2023].
* ↑ «Brian Swink career statistics» (en anglès). racerxonline.com. [Consulta: 23 agost 2023].
* ↑ «Two-time AMA Supercross Champion Brian Swink passes unexpectedly» (en anglès). americanmotorcyclist.com, 01-08-2018. [Consulta: 23 agost 2023].
Campions AMA de supercross 250$^{1,2}$ :
1985 - Moore/Warren
1986 - Schmit/Turpin
1987 - Surratt/Tichenor
1988 - Matiasevich/DeHoop
1989 - Matiasevich/Bradshaw
1990 - Davis/Stephenson
1991 - McGrath/Swink
1992 - McGrath/Swink
1993 - Gaddis/Henry
1994 - Huffman/Lusk
1995 - Huffman/Pichon
1996 - Windham/Pichon
1997 - Windham/Ferry
1998 - Dowd/Carmichael
1999 - Ramsey/Fonseca
2000 - Bentley/Roncada
2001 - Fonseca/Pastrana
2002 - Preston/Reed
2003 - Stewart/Jesseman
2004 - Tedesco/Stewart
2005 - Tedesco/Langston
2006 - Langston/Millsaps
2007 - Villopoto/Townley
2008 - Lawrence/Canard
2009 - Dungey/Pourcel
2010 - Weimer/Pourcel
2011 - Tickle/Barcia
2012 - Tomac/Barcia
2013 - Roczen/Hahn
2014 - Anderson/Bogle
2015 - Webb/Musquin
2016 - Webb/Stewart
2017 - Hill/Osborne
2018 - Plessinger/Osborne
2019 - Ferrandis/Sexton
2020 - Ferrandis/Sexton
2021 - Cooper/Nichols
2022 - Craig/J.Lawrence
2023 - J. i H. Lawrence :
$^1$Del 1985 al 2005 era el Campionat AMA de suprecross 125cc/SX Lites del 2006 al 2012.   $^2$Esquerra: West/Dreta: East. :
# Falec de la Fòcida

Falec (grec antic: Φάλαικος, llatí: Phalaecus) fou un dirigent focidi, fill d'Onomarc, el cap dels focis durant la Tercera guerra sagrada.
Quan va morir el seu oncle Fail·le l'any 351 aC, encara era molt jove i si bé havia estat designat successor, va quedar sota la tutela de Mnasees de Fòcida. Però aquest va morir poc després en una batalla contra els beocis i Falec, malgrat la seva joventut, va assumir el comandament i va dirigir la guerra amb èxit divers.
Durant un temps es van produir incursions dels focis a Beòcia i dels beocis a la Fòcida, fins al 347 aC. Falec no va aconseguir establir fermament el seu poder i el partit opositor el va acusar d'apropiar-se del tresor sagrat per propòsits privats, i a causa d'això va ser privat del comandament, encara que no va rebre cap altre càstig.
El 346 aC va recuperar el càrrec de general de cap. A partir de llavors va afavorir directament o indirecta els propòsits de Filip II de Macedònia, i en lloc d'enfortir l'aliança amb Atenes i Esparta els va tractar quasi com enemics i el rei Arquidam III va retirar les forces enviades en ajut de la Fòcida. Falec no va prendre cap mesura per oposar-se als macedonis que van poder creuar les Termòpiles. Llavors va signar un tractat amb el Regne de Macedònia, en el qual es permetia a les forces de Falec (uns 8000 mercenaris) retirar-se lliurement al Peloponès, deixant la Fòcida en mans de Macedònia, segons diu Diodor de Sicília.
A partir d'aquest moment es va convertir en un cap de mercenaris sense altre poder, i va portar a terme diverses accions. Va passar al servei de Tàrent en la guerra contra els lucans, però un motí entre les seves forces el va obligar a abandonar aquesta tasca i va retornar al Peloponès. Llavors va anar a Creta i va ajudar a Cnossos contra la veïna ciutat de Lictos, ciutat que va conquerir, però de la que aviat en va ser expulsat per Arquidam d'Esparta. Va atacar després Cidònia però va perdre molts dels seus soldats i va ser ser derrotat morint en el combat cap a l'any 338 aC. Una llegenda explica que la maquinària de setge va ser destruïda per un llamp i es va incendiar, matant o ferint a molts homes, però segurament és una història inventada per mostrar la venjança divina contra tots els que saquejaven els tresors sagrats.

## Referències

* ↑ Phalaecus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. III Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 233
# Bogoliúbovka

«Bogoliúbovka» té aquests significats:
* Bogoliúbovka (Ussuriïski), localitat del krai de Primórie, a Rússia
* Bogoliúbovka (Dalneretxenski), localitat del krai de Primórie, a Rússia
* Bogoliúbovka (Omsk), localitat de l'óblast d'Omsk, a Rússia
# Bogomólie

Bogomólie - Богомолье (rus) - és un poble (un khútor) de l'óblast de Bélgorod, a Rússia. El 2016 tenia 61 habitants. Pertany al districte (raion) de Gubkin.

## Referències

* ↑ «Генеральный план Губкинского городского округа». Федеральная государственная информационная система территориального планирования (ФГИС ТП).
* ↑ «Kladovoye» (en anglès). GeoNames. Arxivat de l'original el 2022-03-10. [Consulta: 10 març 2022].