# Gala (botànica)

Una gala o un cecidi és una estructura de tipus tumoral induïda per insectes i altres artròpodes, bacteris i fongs. Es tracta de la resposta del vegetal a la presència del paràsit amb un creixement anòmal de teixit que intenta aïllar l'atac o infecció. Aquest teixit de nova formació adquireix formes molt variades.
Les gales de les plantes són creixements anormals dels teixits de les plantes i sovint són estructures altament organitzades, i per això la causa de la gala pot ser sovint ben determinada sense veure l'agent implicat.
Popularment, té diferents noms: agalla, macarulla (camarulla), ballaruga (ballaruc, ballarusca, baralluc, baralluga), camarota (macarota), cassanella, cascarra (Catalunya del Nord) i cascarrot o cascarot (bola de, al Vallespir).

## Causes de les gales de les plantes
### Insectes

Són estructures molt característiques d'insectes herbívors; són a la vegada l'hàbitat i la font d'aliment de l'insecte, puix que l'interior de la gala pot contenir midó que és comestible. També proporcionen protecció física a l'insecte.
Les gales produïdes per insectes estan induïdes per substàncies químiques injectades per la larva o l'adult i possiblement per dany mecànic. Aquest tipus de gales s'anomenen zoocecidis.
Les gales es poden trobar allà on hi ha meristemes, o sigui, en les fulles, tiges, branques, borrons, arrels, i fins i tot en les flors i els fruits.
Entre els insectes que fan gales, hi ha vespes, mosquits, Tephritidae, àfids, i psyllidae.

### Fongs

Un fong inductor és Gymnosporangium. Es veuen gales sovint en fulles i fruits de Pongamia pinnata. El fong Ustilago esculenta associat amb Zizania latifolia, un arròs silvestre, produeix una gala comestible molt valorada a la Xina.

### Bacteris i virus

Agrobacterium tumefaciens causa gales a les arrels.

### Altres plantes

El vesc pot formar gales als seus hostes.

## Usos

Les gales són riques en resines i àcid tànnic, i es van fer servir per a fer tinta en tints i com a taní. Es fan servir les larves de les gales com a menjar de supervivència i per a pescar; també produeixen purpurogal·lina.
Les cassanelles s'empraven en medicina casolana per a curar l'histerisme, estellades i bullides. Es deia que s'han de bullir sempre en nombre senar, si es vol que facin bon efecte (a Llofriu, DCVB).

## Galeria

* Gala d'un auró
* Gala feta per l'insecte Diplolepis rosae en un roser a l'estiu
* Gala feta per l'insecte Diplolepis mayri en un roser al juny
* Andricus fecundator
* Andricus quercuscalicis
* Andricus quercuscalicis
* Neuroterus albipes forma laeviusculus
* Sobre eucaliptus
* Andricus kollari
* Gala d'Andricus kollari sobre "Quercus pubescens"
* Andricus lignicola en roure pedunculat
* Gymnosporangium
* Gales de marbre en roure
* Cynips divisa en roure
* Mostrant la cel·la central
* Gala en forma de pinya (Adelges abietis)
* En pícea
* Goldenrod Gala
* Sobre roure
* Roures
* Eriophyes tiliae tiliae
* Gala en presseguer
* Gales de l'àfid Aploneura lentisci en un llentiscle a Castelltallat

## Notes

* ↑ «Dictionary and Thesaurus - Merriam-Webster Online». [Consulta: 19 juliol 2012]. Merriam-Webster Online Dictionary, accessed Nov. 16, 2007 ("an abnormal outgrowth of plant tissue usually due to insect or mite parasites or fungi and sometimes forming an important source of tannin")
* ↑ Larson, K. C., and T. G. Whitham. 1991. Manipulation of food resources by a gall-forming aphid: the physiology of sink-source interactions. Oecologia 88, P.15 – 21.
* ↑ Weis, A. E., and A. Kapelinski. 1994. Variable selection on Eurosta’s gall size. II. A path analysis of the ecological factors behind selection. Evolution 48, P.734 – 745.
* ↑ Terrell, E.E. and L.R. Batra. Zizania latifolia and Ustilago esculenta, a grass-fungus association. Economic Botany 36(3):274-285.

## Enllaços externs

* Goldenrod Gall Fly Arxivat 2009-02-05 a Wayback Machine..
* All Galls Are Divided Into Three Parts (At Least In Goldenrod), Solidago.
* «Gall». Infoplease encyclopedia. [Consulta: març 2006].
* «Common oak gall». University of Kentucky Entomology. Arxivat de l'original el 13 de setembre 2006. [Consulta: 11 setembre 2006].