OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Lugovoie (Uliànovsk)

* Per a altres significats, vegeu «Lugovoie».
Lugovoie (en rus: Луговое) és un poble de l'óblast d'Uliànovsk, a Rússia, que en el cens del 2010 tenia 1.472 habitants. Pertany al districte d'Uliànovsk.

## Referències

* ↑ «Численность населения Алнашского района в разрезе населённых пунктов на 1 января 2008 года». Алнашский районный Совет депутатов. Arxivat de l'original el 2012-04-11. [Consulta: 20 febrer 2010].
* ↑ «Селения Симбирского уезда. III. Ключищенская волость.». web.archive.org, 10-10-2010. Arxivat de l'original el 2010-10-10. [Consulta: 30 octubre 2019].
* ↑ Край Ильича: Памят.места [Ульяновска и обл.]/Редкол.: Н. А. Кузминский, М. Х. Валкин, Г.Н, Фёдоров. — 2-е изд.-Саратов: Приволж. кн. изд-во (Ульян. отд-ние), 1985. — с. 303.
# Makó

Makó (romanès: Macǎu; eslovac: Makov) és una ciutat d'Hongria situada al sud de l'estat, a la província de Csongrád. Té uns 52.000 habitants.
En ser una ciutat fronterera amb Romania, fa de pont entre dues cultures, una catòlica i una d'altra d'ortodoxa. A la Segona Guerra Mundial va passar a tenir un 97% d'hongaresos quan el 1880 n'eren un 78%, comptant jueus i alemanys.
El 1847 hi va néixer el periodista Joseph Pulitzer que als 17 anys va emigrar als Estats Units i seguint els desitjos del qual es van crear, pòstumament, els Premis Pulitzer.

## Ciutats agermanades

* Želiezovce, Eslovàquia
# New Territory

New Territory és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Texas. Segons el cens del 2000 tenia 13.861 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, New Territory tenia 13.861 habitants, 3.708 habitatges, i 3.422 famílies. La densitat de població era de 1.059,8 habitants/km².
Dels 3.708 habitatges en un 67,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 85,9% hi vivien parelles casades, en un 4,3% dones solteres, i en un 7,7% no eren unitats familiars. En el 6,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 0,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,47 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,63.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 34,8% tenia menys de 18 anys, un 7,1% entre 18 i 24, un 39,3% entre 25 i 44, un 16,3% de 45 a 60 i un 2,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 31 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 120,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 93.972 $ i la renda mediana per família de 96.863 $. Els homes tenien una renda mediana de 71.250 $ mentre que les dones 46.537 $. La renda per capita de la població era de 29.341 $. Aproximadament l'1,3% de les famílies i el 2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- New Territory». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- New Territory». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2011-06-06. [Consulta: 12 agost 2010].
# María José Salvador Rubert

María José Salvador Rubert (La Vall d'Uixó, 28 d'agost de 1974) és una política, advocada i professora. És militant del Partit Socialista del País Valencià (PSPV-PSOE). D'ençà de 2007 és Diputada a les Corts Valencianes. Des del 29 de juny de 2015 i fins al 2019 ha estat la Consellera d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori de la Generalitat Valenciana, al govern encapçalat per Ximo Puig i Mónica Oltra. Des del maig de 2019, vicepresidenta primera de les Corts.

## Biografia

Nascuda en el municipi castellonenc de la Vall d'Uixó l'any 1974. És llicenciada en Dret per la Universitat Jaume I de Castelló de la Plana. Seguidament va realitzar un Postgrau en Política internacional per la Universitat de Barcelona. Després de finalitzar els seus estudis universitaris, va començar a treballar com a advocada especialitzada a l'àrea internacional i en l'empresa privada i també va ser investigadora de l'Institut d'Estudis sobre Conflictes i Acció Humanitària (IECAH) de Madrid. Després va tornar a la Universitat Jaume I, on va realitzar un Màster internacional en estudis per la pau i el desenvolupament i va passar a ser professora de Dret internacional.
Des de fa molts anys és militant del Partit Socialista del País Valencià (PSPV-PSOE), del que ha estat Subsecretària de l'agrupació local de la Vall d'Uixó, entre 2004 i 2008. Des d'aquest últim any, també ha estat Sotssecretària General de la Comissió Executiva Provincial de Castelló i Secretària d'Habitatge del PSPV-PSOE.
Durant aquesta època, es va presentar en les llistes del PSPV-PSOE per la circumscripció de Castelló a les eleccions a les Corts Valencianes de 2007, i va aconseguir ser escollida com a diputada de les Corts Valencianes. Posteriorment va renovar el seu escó en les eleccions a les Corts de 2011 i en les de 2015. Arran la formació de govern bipartit a la Generalitat Valenciana entre PSPV-PSOE i Compromís, que va portar Ximo Puig a ocupar la presidència i Mónica Oltra la vicepresidència, María José Salvador va passar a formar part d'aquest nou govern quan fou nomenada el 2015 Consellera de Dret a l'habitatge, Obres públiques i Vertebració del Territori, càrrec pel qual cessà, a petició pròpia, el 2019, en ser nomenada vicepresidenta primera de les Corts en la sessió constitutiva de la cambra celebrada el 16 de maig.

## Referències

* ↑ «Mª José Salvador Rubert». Corts Valencianes, 05-03-2016. Arxivat de l'original el 2016-03-05. [Consulta: 2 juliol 2024].
* 1 2 «Fitxa del diputat/adaː María José Salvador Rubert». Corts Valencianes. [Consulta: 3 juliol 2020].
* 1 2 «DECRET 3/2019, de la Presidència de la Generalitat». Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, núm 8549, 16-05-2019, pàg. 23242.
* ↑ María José Salvador, nueva consejera de Vivienda y Obras Públicas de la Generalitat Valenciana Arxivat 2015-08-06 a Wayback Machine., El Vigía, 29 de juny de 2015
* ↑ La vallera Mª José Salvador será consellera de Vivienda y Obra Pública Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. a castellonconfidencial.com

## Enllaços externs

* Fitxa a les Corts Valencianes Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine.
# Agnieszka Dziemianowicz-Bąk

Agnieszka Dziemianowicz-Bąk (Breslau, 20 de gener de 1984) és una política, activista social d'esquerres i doctora en filosofia polonesa. És membre del Sejm des del 2019.

## Trajectòria política

Entre desembre de 2015 i febrer de 2019, Dziemianowicz-Bąk va ser membre del Secretariat Nacional del partit socialdemòcrata Razem.
Va representar Razem a l'organització paneuropea Democracy in Europe Movement 2025 (DiEM25).
El 2016, la revista Foreign Policy va incloure Dziemianowicz-Bąk, juntament amb Barbara Nowacka, a la llista anual Top 100 Global Thinkers pel seu paper en l'organització de la Czarny Protest («protesta negra») contra la prohibició total de l'avortament a Polònia.
El febrer de 2019, va deixar el partit Razem a causa de discrepàncies sobre l'estratègia del partit en les eleccions al Parlament Europeu. L'agost del 2019 va ser elegida membre del Col·lectiu Coordinador de DiEM25.
Dziemianowicz-Bąk va ser elegida per al Sejm el 13 d'octubre de 2019, rebent 14.257 vots al districte de Breslau en representació de la coalició d'esquerres Lewica.
A banda de protestar contra les lleis sobre l'avortament, Dziemianowicz-Bąk també s'ha significat en les protestes pels drets LGBT. El setembre de 2020, va guanyar el premi Korony Równośc per la Kampania Przeciw Homofobii («Campanya contra l'homofòbia»). Va dir que desitjaria que aquest premi no fos necessari. L'any 2020 va ser la cap de campanya de Robert Biedroń durant la les eleccions presidencials poloneses.

## Referències

* 1 2 3 «Wyniki wyborów 2019 do Sejmu RP». Państwowa Komisja Wyborcza. [Consulta: 14 octubre 2019].
* ↑ «Informacje o kandydacie DZIEMIANOWICZ-BĄK Agnieszka Ewa» (en polonès). wybory2018.pkw.gov.pl, 2018. [Consulta: 2 juny 2019].
* ↑ Agnieszka Dziemianowicz-Bąk Arxivat 2016-12-13 a Wayback Machine.. OKO.press. Retrieved 22 July 2020.
* ↑ DiEM25: Next stop 2019? on YouTube. 25 May 2017. Retrieved 22 July 2020.
* ↑ «Foreign Policy's Annual List of the 100 Top Global Thinkers». Foreign Policy. [Consulta: 12 desembre 2016].
* ↑ Michał Sutowski. «Dziemianowicz-Bąk: Gdybym została, mogłabym pożałować». Krytyka Polityczna. [Consulta: 15 octubre 2019].
* ↑ «The results are in: here’s who was elected to lead our movement». DiEM25, 29-08-2019. [Consulta: 19 octubre 2019].
* ↑ Ciobanu, Claudia. «Mass Arrest of LGBT People Marks Turning Point for Poland». Balkan Insight, 13-08-2020. [Consulta: 29 agost 2020].
* ↑ «OKO.press z Koroną Równości! Nagrodzono też m.in. Adama Bodnara». [Consulta: 3 octubre 2020].
* ↑ «Robert Biedroń: w środę restart kampanii - ludzie» (en polonès). [Consulta: 3 octubre 2020].
# Barbara Stamm

Barbara Stamm, nascuda Barbara Stocker (Bad Mergentheim, 29 d'octubre de 1944 - Würzburg, 5 d'octubre de 2022) va ser una política alemanya.
Membre de la CSU, fou presidenta de 2008 a 2018 del Parlament de l'Estat de Baviera, del qual era membre d'ençà del 1976. De 1998 a 2001, Stamm va ser viceministra del govern de Baviera. De 1994 a 2001 esdevingué Ministra d'Afers Socials i Salut de la mateixa regió, i de 1987 a 1994 va ocupar la funció de Secretària d'Estat al Ministeri de Treball i Afers Socials. A més a més, de 1993 a 2017, Stamm va ser membre del comitè executiu i executiu de la CSU com a vicepresidenta.
Una de les seves filles, Claudia Stamm, també és política.

## Referències

* ↑ Auer, Katja. «"Politik als sinnvolle Ergänzung"» (en alemany). [Consulta: 1r gener 2023].
* ↑ «Menschen im Porträt : Barbara Stamm - direkt, bodenständig, fränkisch» (en alemany). [Consulta: 1r gener 2023].
* ↑ «detail» (en alemany). [Consulta: 1r gener 2023].
* ↑ «Abgeordnete(r) Claudia Stamm» (en alemany). Bayerischer Landtag. [Consulta: 1r gener 2023].
# Enophrys lucasi

Enophrys lucasi és una espècie de peix pertanyent a la família dels còtids.

## Descripció

* Fa 20 cm de llargària màxima.

## Hàbitat

És un peix marí, demersal i de clima temperat.

## Distribució geogràfica

Es troba al Pacífic nord: des del mar de Bering fins a la Colúmbia Britànica (el Canadà).

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Swainson W., 1839. The natural history and classification of fishes, amphibians, & reptiles, or monocardian animals. Londres. Nat. Hist. & Class. v. 2. i-vi + 1-448.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Jordan, D. S. & Evermann, B. W., 1898. The fishes of North and Middle America: a descriptive catalogue of the species of fish-like vertebrates found in the waters of North America, north of the Isthmus of Panama. Part II. Bulletin of the United States National Museum Núm. 47: i-xxx + 1241-2183.
* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 3 4 FishBase (anglès)
* ↑ Eschmeyer, W.N., E.S. Herald i H. Hammann, 1983. A field guide to Pacific coast fishes of North America. Houghton Mifflin Company, Boston, Estats Units. 336 p.
* ↑ Riede, K., 2004. Global register of migratory species - from global to regional scales. Final Report of the R&D-Projekt 808 05 081. Federal Agency for Nature Conservation, Bonn, Alemanya. 329 p.
* ↑ Coad, B.W., 1995. Encyclopedia of Canadian fishes. Canadian Museum of Nature and Canadian Sportfishing Productions Inc. Singapur.
* ↑ McAllister, D.E., 1990. A list of the fishes of Canada. Syllogeus Núm. 64. Nat. Mus. Nat. Sci., Ottawa, Canadà. 310 p.
* ↑ Nelson, J.S., E.J. Crossman, H. Espinosa-Pérez, L.T. Findley, C.R. Gilbert, R.N. Lea i J.D. Williams, 2004. Common and scientific names of fishes from the United States, Canada, and Mexico. American Fisheries Society, Special Publication 29, Bethesda, Maryland, Estats Units.

## Bibliografia

* Anònim, 2001. Base de dades de la col·lecció de peixos del National Museum of Natural History (Smithsonian Institution). Smithsonian Institution - Division of Fishes.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ricker, W.E., 1973. Russian-English dictionary for students of fisheries and aquatic biology. Fisheries Research Board of Canada, Ottawa.
* Robins, C.R., R.M. Bailey, C.E. Bond, J.R. Brooker, E.A. Lachner, R.N. Lea i W.B. Scott, 1980. A list of common and scientific names of fishes from the United States and Canada. Am. Fish. Soc. Spec. Publ. (12)1-174.
* Robins, C.R., R.M. Bailey, C.E. Bond, J.R. Brooker, E.A. Lachner, R.N. Lea i W.B. Scott, 1991. Common and scientific names of fishes from the United States and Canada. Am. Fish. Soc. Spec. Pub. (20):183 p.
* Wu, H.L., K.-T. Shao i C.F. Lai (eds.), 1999. Latin-Chinese dictionary of fishes names. The Sueichan Press, Taiwan.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Lugros

Lugros és un municipi andalús situat a la província de Granada, a la comarca de Guadix. Està al vessant nord de Sierra Nevada. Una gran part del seu territori està dins del Parc Nacional de Sierra Nevada amb centenars de plantes endèmiques que només es troben a aquesta zona.
Lugros es troba en un espai privilegiat, voltat pel massís granadí té gran part del seu territori dins del parc natural de la Sierra Nevada.
Té uns paisatges increïbles. És terra de contrasts estacionals i paisatgístics. Dins el terme municipal hi ha una finca denominada "El camarate" un lloc de gran bellesa i degut al seu caràcter privat durant molts anys no ha estat desforestada als anys 60 i conserva les espècies autòctones intactes, roure, bedoll, teix, arç blanc, auró, etc.
Altres paratges com el Barranc de la rambla seca, que separa els termes municipals de Lugros i La Peza, la vall del Riu Alhama, la Solana de l'Espartal són llocs de visita obligada.
Gran part del terme municipal de Lugros es troba al Parc Natural de Sierra Nevada, amb una superfície de 171.646 ha., s'estén per les províncies de Granada i Almeria ocupant la pràctica totalitat del massís del mateix nom, declarat com tal el 1989 per la llei autonòmica en la que es va aprovar l'inventari d'espais naturals d'Andalusia i ja el 1986 Reserva de la Biosfera pel Programa MAB (Man and Biosphere) de la UNESCO.
# Ortospana

Ortospana (grec: Ὀρτόσπανα) o Cabura (grec: Κάβουρα) regat pel Cofèn un afluent de l'Indus, fou una antiga ciutat de Bactriana que correspon probablement a la moderna Kabul. És esmentada també com Ortospanum (Plini el Vell). Ptolemeu esmenta a un poble anomenat kabolitai en aquesta regió.

## Referències

* ↑ Karttunen, Klaus (Helsinki) «Cabura» (en anglès). Brill's New Pauly. Brill, 01-10-2006.
* ↑ Karttunen, Klaus (Helsinki) «Cophen» (en anglès). Brill's New Pauly. Brill, 01-10-2006.
* ↑ Vaux, William S.W. «Ortospana». A: William Smith. Dictionary of Greek and Roman Geography, illustrated by numerous engravings on wood (en anglès). Londres: Walton and Maberly & John Murray, 1854.
# María José Ribas Ribas

María José Ribas Ribas (Eivissa, 7 de febrer de 1969) és una empresària i política balear, diputada al Parlament de les Illes Balears en la IX legislatura.
Treballa com a empresària i directora d'una urbanització turística. A les eleccions municipals espanyoles de 2007 fou escollit regidora i a la moció de censura del desembre de 2011 fou nomenada tercera tinent de batle de l'ajuntament de Sant Josep de sa Talaia dins les llistes del Partit Popular de les Illes Balears.
Fou escollida diputada per Eivissa a les eleccions al Parlament de les Illes Balears de 2015.
A les eleccions municipals espanyoles de 2019 tornà a sortir elegida regidora del consistori de Sant Josep.

## Referències

* ↑ Los 59 diputados que formarán el Parlament
* ↑ Fitxa del Parlament Balear
# Agnieszka Czopek

Agnieszka Czopek (polonès: Agnieszka Ewa Czopek (-Sadowska)) (Krzeszowice, 9 de gener de 1964), coneguda de casada com a Agnieszka Czopek-Sadowska, és una nedadora polonesa, ja retirada, especialista en esquena, papallona i estils, que va competir durant les dècades de 1970 i 1980. Fou la primera medallista olímpica polonesa en natació.
El 1980 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de Moscou, on va disputar dues proves del programa de natació. Guanyà la medalla de bronze en els 400 metres estils, rere l'alemanya Petra Schneider i la britànica Sharron Davies. En els 200 metres esquena quedà eliminada en sèries.
En el seu palmarès també destaquen 14 campionats nacionals, 37 rècords nacionals i dues medalles de bronze al Campionat d'Europa de natació de 1981. Problemes de salut van obligar-la a retirar-se el 1984.

## Referències

* 1 2 «Biografie • Polski Komitet Olimpijski», 11-10-2016. Arxivat de l'original el 2016-10-11. [Consulta: 15 juliol 2021].
* 1 2 «Olympedia – Agnieszka Czopek». [Consulta: 15 juliol 2021].
* ↑ Redakcja. «Talent? Nie, ciężka praca» (en polonès), 27-01-2012. [Consulta: 15 juliol 2021].
# La Falconera (Mura)

* Per a altres significats, vegeu «La Falconera».
La Falconera és un monòlit situat al vessant nord-oest del massís de Sant Llorenç del Munt. S'erigeix en solitari separat de la resta del massís i s'alça de manera prominent per sobre el sot de la Feréstega, a la cara oest, i el clot d'Estenalles, a la cara est. És al municipi de Mura, al Bages, i té una alçada de 857,2 m. A uns 140 m al sud hi ha la Miranda (846,7 m), una altra roca monolítica que forma part de la mateixa cinglera que la Falconera i amb la qual comparteixen la mateixa estratificació geològica. Cap al sud-est, a poc més de 400 m, hi ha els Cortins (957,2 m) i a gairebé 800 m, també en direcció sud-est, hi ha el cim del Montcau (1.056 m). A prop del peu de la Falconera hi passa la carretera BV-1221, que va de Terrassa a Navarcles.
És dins del límit del Parc Natural de Sant Llorenç del Munt i l'Obac, creat el 1972. Des del 2000 també forma part de l'Inventari d'espais d'interès geològic de Catalunya (IEIGC) inventariat com espai d'interès geològic en el conjunt de la geozona Sant Llorenç del Munt i l'Obac, la qual forma part del parc natural majoritàriament.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «Geozona 223. Sant Llorenç del Munt i l'Obac». Departament de Medi Ambient i Habitatge, Generalitat de Catalunya. [Consulta: 9 novembre 2020].

## Vegeu també

* Els Cortins, monòlit de Sant Llorenç del Munt
* La Castellassa de Can Torres, monòlit de Sant Llorenç del Munt
* Cavall Bernat, monòlit de Sant Llorenç del Munt

## Enllaços externs

* «Escalada a Sant Llorenç del Munt i la serra de l'Obac - Ressenyes - La Falconera». santllors.com. [Consulta: 6 novembre 2020].
# Bassa dels Castellars d'Espolla

La bassa dels Castellars d'Espolla és una petita bassa d'aigües temporals localitzada dins del recinte militar de Sant Climent Sescebes, en una zona de difícil accés (teòricament prohibit per la caiguda d'explosius, segons indiquen alguns rètols).
La bassa té un diàmetre d'uns 20 m i està envoltada per una sureda i situada en una zona amb uns relleus rocosos molt característics (els "castellars"). A la bassa hi destaca la comunitat de creixenars amb glicèria i les gespes d'Isoetes. La bassa dels Castellars d'Espolla, té una estreta relació amb la resta de zones humides de l'Albera, però se'n diferencia per la seva localització altitudinal més elevada. Aquest fet potser facilita la presència de la rara Ophioglossum azoricum, una espècie més pròpia de l'estatge montà. Malgrat la seva reduïda extensió, es tracta d'un espai de gran interès perquè és l'única localitat a Catalunya on s'ha trobat Ranunculus nodiflorus, una petita ranunculàcia que apareix en els mulladius d'isoetes. Pel fet de tractar-se d'un estany temporal mediterrani, constitueix l'hàbitat d'interès prioritari 3170* "Basses i tolls temporers mediterranis".La bassa dels Castellars d'Espolla està situada dins l'espai de la Xarxa Natura 2000 ES5120014 "L'Albera". No es detecten factors que estiguin afectant negativament l'espai, que es troba en molt bon estat de conservació.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 «Bassa dels Castellars d'Espolla». Fitxes descriptives de zones humides. Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural de la Generalitat de Catalunya (CC-BY-SA). [Consulta: 4 maig 2014].
# Manuel Zúñiga Fernández

Manuel Zúñiga Fernández (Luciana, Ciudad Real, 29 de juny, 1960) és un exfutbolista espanyol que jugava com a centrecampista.
Fou fitxat pel RCD Espanyol el 1979 on jugà durant una dècada a gran nivell. El 1988 fitxà pel Sevilla FC on jugà durant tres temporades.

## Referències

* ↑ «Un ídolo de Sarriá que reluce en San Pablo» (en castellà). Diario de Sevilla, 07-12-2010. [Consulta: 17 juny 2023].
* ↑ «Manuel Zúñiga: «De entrenador se sufre mucho, de futbolista eres un privilegiado»» (en castellà). La Tribuna de Ciudad Real, 22-02-2014. [Consulta: 17 juny 2023].

## Enllaços externs

* Fitxa de Manuel Zúñiga Fernández a Transfermarkt
# Ortotricàcies

Les ortotricàcies (Orthotrichaceae) és l'única família de molses dins l'ordre Orthotrichales. Moltes espècies d'aquesta família són epífites.

## Gèneres

* Cardotiella
* Ceuthotheca
* Codonoblepharon
* Desmotheca
* Florschuetziella
* Groutiella
* Leiomitrium
* Leptodontiopsis
* Leratia
* Macrocoma
* Macromitrium
* Matteria
* Orthotrichum
* Pentastichella
* Pleurorthotrichum
* Schlotheimia
* Sehnemobryum
* Stoneobryum
* Ulota
* Zygodon

## Referències

* ↑ Goffinet, B.; W. R. Buck; & A. J. Shaw. «Morphology and Classification of the Bryophyta». A: Bernard Goffinet & A. Jonathan Shaw (editors). Bryophyte Biology. 2nd. Cambridge: Cambridge University Press, 2008, p. 55–138. ISBN 978-0-521-87225-6.
* ↑ Goffinet, Bernard; William R. Buck «Systematics of the Bryophyta (Mosses): From molecules to a revised classification». Monographs in Systematic Botany. Missouri Botanical Garden Press, 98, 2004, pàg. 205–239.