OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Gegantó Torres

El gegantó Torres és una figura que representa Albert Torres, antic president de la Federació de Carrers de la Festa Major de Gràcia. Va vestit amb una camisa rosada i corbata de tons taronja, i porta una crosseta a la mà amb la samarreta de la festa major, que li canvien cada any.
La iniciativa de construir el gegantó fou de la Federació de la Festa Major de Gràcia (avui Fundació Festa Major de Gràcia), que va voler homenatjar el qui havia estat president de l'entitat durant gairebé vint anys. Rebé l'encàrrec l'artista gracienca Àngels Jutglar, que ja havia fet més figures de Gràcia, i el deixà enllestit el 2007. El van estrenar aquell any mateix, durant la festa de Sant Roc, el dia 16 d'agost.
El gegantó Torres té una funció important dins la festa del barri: és l'encarregat de presentar cada any la samarreta que es dissenya per a la celebració, i també els carrers, places i espais que acolliran les activitats durant els dies de festa. Tot plegat, en un acte que es fa l'últim divendres de juliol. El gegantó hi fa un ball; després, la presidenta de la Fundació de la Festa Major de Gràcia, el regidor i el president del Districte substitueixen la samarreta de l'any anterior per la nova i, tot seguit, torna a ballar.
La figura també és ben present durant els dies de la festa major, especialment en l'homenatge a Sant Roc i en la cercavila que s'hi fa. El gegantó Torres és ballat per l'Assoaciació Geganters de Gràcia.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «Gegantó Torres». Cultura popular de Barcelona. Barcelona: Institut de Cultura de Barcelona Web (CC-BY-SA via OTRS).
# Vaquer lluent

El vaquer lluent (Molothrus bonariensis) és un ocell americà de la família dels ictèrids de l'ordre dels passeriformes. Es cria en gairebé tota Amèrica del Sud, excepte en les selves tupides i a les muntanyes, i a Trinitat i Tobago. Recentment ha colonitzat Xile i moltes illes del Carib, aconseguint Estats Units on se'l sol trobar a Florida meridional. Les poblacions que habiten zones més meridionals i septentrionals són parcialment migratòries.

## Referències

* ↑ «Vaquer lluent». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/01/2023(català)
# Gerbil·linis

Els gerbil·linis (Gerbillini) són una tribu de rosegadors de la subfamília dels jerbus petits. La seva distribució s'estén des del nord i est d'Àfrica fins a Mongòlia, Manxúria i l'Índia. El grup conté aproximadament tres quartes parts de les espècies de jerbus petits i té una gran diversitat. Des del punt de vista dels caràcters cranials i dentals, inclou tant els representants més generalistes de la subfamília com els més especialitzats.

## Referències

* ↑ Pavlínov, 2008, p. 56–58.
* ↑ Panteléiev, 1998, p. 95–101.

## Bibliografia

* Panteléiev, P. A. Grizuní Paleàrktiki: sostav i areali (en rus). Moscou: Acadèmia Russa de les Ciències, 1998. ISBN 5-86695-002-2.
* Pavlínov, I. I. «A review of phylogeny and classification of Gerbillinae (Mammalia: Rodentia)» (PDF) (en anglès). Zoologuítxeskie Isslédovania, 9, 2008, pàg. 1-68. Arxivat de l'original el 2021-09-16 [Consulta: 12 juliol 2017].
Espècies vivents de jerbus petits :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Ordre: Rodentia  · Família: Muridae :
Tribus Ammodillini, Desmodilliscini, Gerbillurini i Taterillini :
Tribu Gerbillini :
Categoria :
# Vorsklitsa

Vorsklitsa - Ворсклица (rus) - és un poble de l'óblast de Bélgorod, a Rússia. El 2010 tenia 262 habitants. Pertany al districte (raion) de Rakítnoie.

## Referències

* ↑ «Схема территориального планирования муниципального района "Ракитянский район" Белгородской области». Федеральная государственная информационная система территориального планирования (ФГИС ТП). Arxivat de l'original el 2022-01-09. [Consulta: 9 gener 2022].
* ↑ «Aleksandrovka» (en anglès). GeoNames. Arxivat de l'original el 2022-01-09. [Consulta: 9 gener 2022].
* ↑ Koriakov, I. B. «База данных «Этно-языковой состав населённых пунктов России»». Arxivat de l'original el 2021-10-05. [Consulta: 9 gener 2022].
# Universitat d'Illinois a Urbana-Champaign

La Universitat d'Illinois a Urbana-Champaign (també coneguda com a U of I, UIUC o simplement Illinois) és un centre d'estudis públic focalitzat en la recerca de tecnologia d'avançada. El campus de la Universitat d'Illinois se situa a Urbana-Champaign, en l'estat d'Illinois, EUA, i va ser fundada el 1867.
Actualment és la universitat més gran de l'estat d'Illinois i compta amb disset facultats que ofereixen més de 150 programes d'estudi. El seu campus posseeix 647 edificis en una àrea de 1842 hectàrees. La universitat destaca pels seus èxits obtinguts en enginyeria, ciències aplicades, finances i negocis. El pressupost anual de la universitat el 2016 va ser superior a 2 mil milions de dòlars. El 2018, U.S. News & World Report (USNWR) va situar la Universitat d'Illinois a Urbana-Champaign en el lloc número catorze de les millors universitats públiques als Estats Units.
Els equips esportius universitaris són coneguts com a Illinois Fighting Illini.

## Enllaços externs

* Pàgina web oficial

## Referències

* ↑ «University of Illinois--Urbana-Champaign» (en anglès). U.S. News & World Report.. [Consulta: 22 juliol 2018].
# Trianectes bucephalus

Trianectes bucephalus és una espècie de peix de la família dels tripterígids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 7 cm de longitud total.

## Hàbitat

És un peix marí, de clima subtropical i demersal que viu entre 0-5 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba al sud d'Austràlia: des d'Austràlia Occidental fins a Victòria i Tasmània.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* 1 2 3 4 FishBase (anglès)
* ↑ Fricke, R., 1994. Tripterygiid fishes of Australia, New Zealand and the southwest Pacific Ocean (Teleostei). Theses Zool. 24:1-585.

## Bibliografia

* Anònim, 2002. Base de dades de la col·lecció de peixos del American Museum of Natural History. American Museum of Natural History, Central Park West, NY 10024-5192, Estats Units.
* Eschmeyer, William N.: Genera of Recent Fishes. California Academy of Sciences. San Francisco, Califòrnia, Estats Units. iii + 697. ISBN 0-940228-23-8. Any 1990.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Fricke, R., 1997. Tripterygiid fishes of the western and central Pacific, with descriptions of 15 new species, including an annotated checklist of world Tripterygiidae (Teleostei). Theses Zool. 29:1-607.
* Helfman, Gene S.; Collette, Bruce B.; Facey, Douglas E.; Bowen, Brian W. The diversity of fishes: Biology, Evolution, and Ecology (en anglès). Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2009, p. 720. ISBN 978-14-0512-494-2.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Wheeler, A.: The World Encyclopedia of Fishes, 2a edició, Londres: Macdonald. Any 1985.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Tyloperla

Tyloperla és un gènere d'insectes plecòpters pertanyent a la família dels pèrlids que es troba a Àsia: Tailàndia, el Vietnam, Taiwan i l'Índia (Assam).

## Taxonomia

* Tyloperla attenuata (Wu, C.F. & Claassen, 1934)
* Tyloperla bihypodroma Y.Z. Du, 2007
* Tyloperla courtneyi Stark & Sivec, 2005
* Tyloperla formosana (Okamoto, 1912)
* Tyloperla illiesi Stark & Sivec, 2005
* Tyloperla khang Stark & Sivec, 2005
* Tyloperla planistyla (Wu, 1973)
* Tyloperla sauteri (Navàs, 1929)
* Tyloperla schmidi Stark & I. Sivec, 1991
* Tyloperla sinensis Yang, C. & D. Yang, 1993

## Referències

* ↑ Sivec & Stark, 1988. A: Sivec, Stark & Uchida. Synopsis of the world genera of Perlinae (Plecoptera: Perlidae). Scopolia 16:14.
* ↑ Aquatic Insect Genera Likely to be Found in Mongolia Arxivat 2011-05-21 a Wayback Machine. (anglès)
* 1 2 Perlidae Species Listing (anglès)
* 1 2 Plecoptera Species File (Version 1.1/4.0) (anglès)
* ↑ Kailash Chandra i R. M. Sharma: Checklist of Indian Stoneflies (Insecta: Plecoptera). (anglès)
* ↑ A New Species of the Genus Tyloperla (Plecoptera:Perlidae) from China Arxivat 2011-11-01 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* ↑ BioLib (anglès)
# Tyloperla formosana

Tyloperla formosana és una espècie d'insecte plecòpter pertanyent a la família dels pèrlids que es troba a Àsia: Taiwan.

## Referències

* ↑ Sivec & Stark, 1988. A: Sivec, Stark & Uchida. Synopsis of the world genera of Perlinae (Plecoptera: Perlidae). Scopolia 16:14.
* ↑ Okamoto, 1912. Trans. Sapporo. Nat. Hist. Soc. 4:105-170.
* 1 2 3 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ Stark P.B. & Sivec I., 2005. New species of Tyloperla (Plecoptera: Perlidae) from Vietnam and Thailand. Illiesia, 1(1):1-7.
* ↑ Plecoptera Species File (Version 1.1/4.0) (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine. (anglès)

## Bibliografia

* Baumann, R.W., 1982. Plecoptera. A: Parker, S.P., Synopsis and Classification of Living Organisms, vol. 2. McGraw-Hill. Nova York: 389-393.
* Claassen, 1940. Mem. Cornell agric. Exp. Sta. 232:1-235.
* Grimaldi, D.; Engel, M. S. Evolution of the Insects (en anglès). Cambridge University Press, 2005. ISBN 9780521821490.
* Illies, 1966. Das Tierreich 82:289.
* Klapálek, 1923. Coll. Zool. Selys. 4(2):23.
* Sivec & Stark, 1988. A: Sivec, Stark & Uchida. Synopsis of the world genera of Perlinae (Plecoptera: Perlidae). Scopolia 16:17.
* Zwick, P. Insecta: Plecoptera: phylogenetisches System und Katalog (en alemany). Walter de Gruyter, 1973. ISBN 9783110045512.
* Zwick, P., 2000: Phylogenetic System and Zoogeography of the Plecoptera. Annual Review of Entomology. Vol. 45: 709-746. Arxivat 2022-10-17 a Wayback Machine.

## Enllaços externs

* Encyclopedia of Life (anglès)
* BioLib (anglès)
* Perlidae Species Listing (anglès)
# Der

Der (moderna Tell Aqar (àrab: تل عقار, Tall ʿAqqār), prop d'al-Badra, a la governació de Wasit a l'Iraq) fou una ciutat estat de Mesopotàmia a Sumer, però a l'est del riu Tigris a la frontera amb el Regne d'Elam. Sota domini amorrita se l'esmenta com Durum. La deïtat local era Ishtaran, representada a la terra pel seu delegat el deu serp Nirah. Les tauletes de Mari esmenten la ciutat com "Dir d'Isharan" i als seus habitants com dirites.

## Història

Der estava ocupada almenys des del primer període dinàstic, però les notícies sobre la ciutat són molt minses. Cap al 2020 aC pertanyia a Ur però se'n va independitzar en aquestes dates. Durant el regnat de Xulgi, de la Tercera dinastia d'Ur, dos anys porten noms en relació a Der: l'11è any del rei és anomenat "any en què Ishtaran de Der fou portat al seu temple"; el 21è any rebé el nom de "any en què Der fou destruïda".
Després de la dinastia d'Ur el poder va passar als amorrites. Cap al 2000 aC trobem governant la ciutat a Ninudsha i més tard (cap al 1940 aC) a Anummuttabil que hauria conquerit temporalment Eshnuna. El 1970 aC va caure en poder de la ciutat d'Isin, i cap al 1900 aC de Larsa. Rim-Sin I de Larsa hauria destruït Der en el seu 20è any de regnat. Cap al 1880 aC el rei de Babilònia Sumuabum va ser expulsat i enviat a l'exili a Der per Manana, rei de Kish.
Vers el 1765 aC la ciutat va ser conquerida per Babilònia. En una inscripció el rei Ammiditana de Babilònia és esmentat destruint la ciutat emmurallada de Der, al seu 37è any de regnat, i es diu que la ciutat havia estat construïda per Damiq-ilishu de la dinastia del País de la Mar.
Sargon II d'Assíria va atacar Elam i fou derrotat pels elamites (Humban-Nikash I) i babilonis (Marduk-apla-iddin II) prop de Der, potser l'any 720 aC

## Reis

* Ninudsha
* Anummuttabil
* Iashubiakhad (vassall cap al 1790 aC)
* Warasa (esmentat a les tauletes de Mari)

## Arqueologia

Der no ha estat excavada, però a la comarca s'han trobat diversos objectes que confirmen el nom del lloc. El lloc ha estat severament damnat per l'aigua durant segles i no es va considerar interessant la seva excavació.

## Vegeu també

* Ciutats de l'antic Orient Mitjà.
* Malqum.

## Notes

* ↑ Hayim Tadmor, The Campaigns of Sargon II of Assur: A Chronological-Historical Study, Journal of Cuneiform Studies, vol. 12, no. 1, pp. 22-40, 1958,
* ↑ kudurru cassita al Museu Britànic
* ↑ Sidney Smith, An Egyptian in Babylonia, The Journal of Egyptian Archaeology, vol. 18, no. 1/2, pp. 28-32, 1982

## Bibliografia

* P. Michalowski, Durum and Uruk during the Ur III Period, Mesopotamia, vol. 12, pp. 83 –96, 1977

## Enllaços externs

* Stela del Museu Britànic que esmenta Der
# Deskarats

Deskarats és grup musical català que practiquen l'estil ska. Es va formar l'any 1997. L'any 2001 presenten la seva maqueta, deskarat!, formada per cinc temes propis.
L'any 2003, després de nombrosos canvis en els membres del grup, graven el seu primer disc, per la cara, de producció pròpia. Tres anys més tard, després d'una temporada de descans, treuen una nova maqueta, DKS, i el 2008 el disc Disseminat s/n sota la producció de Rob Hingley, cantant de The Toasters. Gràcies a ell i a la confiança cega amb la banda, passen a formar part de la discogràfica americana Megalith Records
El 2009, any del desè aniversari del grup, decideixen obrir mercat a Europa. La gira els portarà a visitar països com Dinamarca, Suïssa, Croàcia, Portugal, Grècia i Àustria. Aquesta visita europea els obre les portes al mercat internacional i finalitzen l'any del seu desè aniversari realitzant una gira de deu dies per la Xina i un últim concert espectacular a Hong Kong. L'estiu del 2011 entren gravar el seu cinquè treball, Festival, que autoediten i pengen a internet.
L'any 2016 i després d'alguns canvis en la formació graven un nou EP, el DKS Vol. 2, que conté 5 temes.
El 2024 celebren 25 anys des de la seva primera actuació al febrer del 1999, per aquest motiu entren a l'estudi a gravar un nou tema.

## Discografia

* 2001 - Deskarat! (maqueta)
* 2003 - Per la cara
* 2006 - DKS
* 2008 - Disseminat s/n
* 2011 - Festival
* 2016 - DKS Vol. 2
* 2024 -

## Referències

* ↑ «Deskarats». Apolo Andorra. [Consulta: 4 abril 2011].
* ↑ «Deskarats presenten el seu segon disc a la sala Vietnam de Riudarenes». Empordà Info, 09-04-2008. [Consulta: 4 abril 2011].
* 1 2 3 4 «El 'Festival' de Deskarats». Enderrock, 04-03-2012. [Consulta: 22 abril 2012].
* 1 2 «Deskarats - Per La Cara!». cduniverse. [Consulta: 23 abril 2012].
# Cristina Mundet i Benito

Cristina Mundet i Benito (Girona, 1971) és una política catalana, alcaldessa de Vilobí d'Onyar des del 2015.
Llicenciada en veterinària, és propietària d'una empresa dedicada a la gestió mediambiental especialitzada en residus especials. Ha estat secretària de l'AMPA de l'Escola Josep Madrenys de Vilobí d'Onyar, coordinadora de l'ANC al municipi i membre de la coordinadora de l'ANC a la comarca de La Selva.
En les eleccions municipals del 2015 es va presentar per primera vegada com a cap de llista del GMI-IdSelva (Grup Municipal Independent), que forma part de la coalició de partits municipalistes Independents de la Selva. La formació va obtenir 886 vots (52,43%) i 6 regidors (dels 11 que hi ha al ple). Mundet es va presentar de nou com a cap de llista a les eleccions municipals del 2019. En aquesta ocasió, la formació va obtenir 973 vots (53,11%) i 7 regidors. Des del setembre del 2019 forma part de la Comissió Executiva (és vocal) de l'Associació de Municipis per la Independència.

## Referències

* ↑ «L'alcaldessa de Vilobí repetirà com a cap de llista del GMI-IdSelva». Diari de Girona, 20-11-2018 [Consulta: 16 juny 2019].
* ↑ Ferrer, Jordi «Cristina Mundet Alcaldessa de Vilobí d'Onyar». El Punt Avui, 17-11-2018 [Consulta: 16 juny 2019].
* ↑ «Cristina Mundet (GMI): 'Volem posar l'Ajuntament de Vilobí d'Onyar al segle XXI'». Tribuna Selvatana, 17-05-2015. Arxivat de l'original el 16 de juny 2019 [Consulta: 16 juny 2019]. Arxivat 16 de juny 2019 a Wayback Machine.
* ↑ «Josep M. Cervera reelegit president de l'AMI, en un mandat que compartirà amb l'alcalde de l'Ametlla de Mar, Jordi Gaseni». Associació de Municipis per la Independència, 27-09-2019. [Consulta: 5 gener 2020].
# Crisòtemis

Crisòtemis és el nom dels següents personatges:
* Crisòtemis (filla de Carmànor)
* Crisòtemis (escultor)
* Crisòtemis (filla d'Agamèmnon)
# Diitrefes

Diitrefes (en llatí Diitrephes, en grec antic Διειτρέφης) fou un militar atenenc que va viure al segle v aC, i va participar en la Guerra del Peloponès.
Se li va encarregar l'any 413 aC que fes retornar a Tràcia als mercenaris tracis que havien arribat massa tard a Atenes, després de la sortida de Demòstenes cap a Sicília i ja no podien participar en l'expedició. Va marxar amb els mercenaris per Beòcia i Tanagra fins a Micalessos, lloc que va sorprendre i que va deixar que els tracis saquegessin i on van matar els seus habitants, però en retirar-se, els beocis els van atacar i en van matar un cert nombre. Probablement Diitrefes va morir en aquest combat. Pausànies diu que tenia una estàtua a Atenes on se'l representava ferit per multitud de sagetes. Es va trobar el peu de l'estàtua amb el seu nom l'any 1890. Probablement és el mateix personatge d'aquest nom que menciona Aristòfanes a Els ocells on el satiritza com a introductor de la moda de conduir carros. Segurament és un personatge diferent al Diotrefes que menciona Tucídides.

## Referències

* ↑ Diitrephes a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 1009
# Dijon Football Côte-d'Or

El Dijon Football Côte-d'Or (en català, Dijon Futbol Costa d'Or), encara que normalment se l'anomena Dijon FCO o, simplement, Dijon, és un club de futbol francès de la ciutat de Dijon, capital del departament de Costa d'Or.
Des de l'any 1998 juga al Parc des Sports Gaston-Gérard.
El club va ser fundat l'agost de 1998 com a resultat de la fusió del Cercle laïque dijonais (un club que havia estat fundat poc abans) i del Dijon FC. El Dijon FCO es manté a primera divisió des del 2011 després, el 2016.

## Referències

* ↑ McGee, Nicholas. «Dijon seal promotion to Ligue 1 without kicking a ball». Goal.com, 22-04-2016.
* ↑ Fayiga, Kunle. «Olympique Marseille – Dijon Betting: Phocians odds on for victory». Goal.com.
* ↑ «Dijon finish with a flourish». Ligue de Football Professionnel, 18-05-2018.
* ↑ «Lens rues Vachoux blunders as Dijon stays in Ligue 1». Arxivat de l'original el 2024-06-09. [Consulta: 28 agost 2019].
# Dijous

El dijous és el quart dia de la setmana. El nom «dijous» prové del llatí Dies Jovis, o «dia de Júpiter», el déu de les tempestes; en alemany aquest dia fa referència a Thor, el déu germànic que causava els trons amb un martell molt poderós. Dialectalment també se li diu sant Mitger en ser el dia del mig de la setmana. S'abreuja com «dj».
La norma ISO 8601 designa al dijous com el dia central de la setmana. A més, els dijous d'un any determinen la numeració de les setmanes, de manera que la primera setmana de l'any és la que conté el primer dijous.
Aquests són alguns dels noms que rep el dijous en diferents idiomes:
| Idioma | Nom | Significat |
| Alemany Neerlandès | Donnerstag Donderdag | Dia de Donar |
| Català Aranès Castellà Francès Italià | Dijous Dijaus Jueves Jeudi Giovedì | Dia de Júpiter |
| Anglès Suec | Thursday Torsdag | Dia de Thor |
| Japonès | 木曜日 / Mokuyôbi | Dia de la fusta |
| Portuguès | Quinta-feira | Cinquè dia |
| Polonès Rus | Czwartek Четверг | Quart dia (després de diumenge) |
| Basc | Osteguna | Dia d'Ortzi/Ost |

## Referències

* 1 2 3 Els dies de la setmana Arxivat 2023-01-05 a Wayback Machine. a «De mica en mica…», del Consorci per a la Normalització Lingüística
* ↑ 0141 reduim els dies de la setmana Arxivat 2016-02-25 a Wayback Machine. Optimot, Consultes lingüístiques.
* ↑ Abreviatures Arxivat 2015-06-02 a Wayback Machine., Societat d'Onomàstica
* ↑ «Which is the first day of the week? And which is week 1 of the year? (FAQ - Time)» (en anglès). UK National Physical Laboratory. Arxivat de l'original el 16 July 2016.
# Demòstenes (escriptor)

Demòstenes (en llatí Demosthenes, en grec antic Δημοσθένης) fou un escriptor i gramàtic grec nascut a Tràcia que va escriure segons Suides un llibre sobre els poetes ditiràmbics (περὶ διθυραμβοποιῶν), una paràfrasi de la Ilíada d'Homer i de la Teogonia d'Hesíode, i un epítom de l'obra de Damaget d'Heraclea.

## Referències

* ↑ 3.Demosthenes a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 990
# Demòstenes (desambiguació)

«Demòstenes» té aquests significats:
* Demòstenes de Peània, orador i home d'estat atenenc,
* Demòstenes, general atenenc
* Demòstenes, historiador grec
* Demòstenes, escriptor grec
* Demòstenes Massaliota o Demòstenes Massiliense, metge grec
* Demòstenes Filaletes, metge grec
# Dingé

Dingé (en bretó Dingad, en gal·ló Deinjaé) és un municipi francès, situat a la regió de Bretanya, al departament d'Ille i Vilaine. L'any 2006 tenia 1.472 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 1.360 | 1.436 | 1.259 | 1.268 | 1.265 | 1.327 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes ||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Rémy Bourges | |
# Gegantó Tinet el Graller

En Tinet el Graller és un gegantó de la colla del Casc Antic, fill d'en Peret el Fanaler i la Marieta de l'Ull Viu. Representa un nen músic, amb una gralla a la mà dreta i, a l'esquerra, unes partitures amb el ball de la Marieta de l'Ull Viu. Pel que fa a la indumentària, porta una camisa de quadres, una armilla negra, un mocador vermell al coll i una barretina.
La iniciativa de construir en Tinet va sorgir de la Colla Gegantera del Casc Antic, que, un any després d'adquirir els gegants grans, decidiren de fer una figura que poguessin portar els més joves. Aleshores encarregaren la tasca de construir un gegantó a l'imatger cardoní Toni Mujal, que el va enllestir el 1996.
El gegantó es presentà en una cerimònia emotiva al monestir de Montserrat, on el batejaren amb el nom de Tinet (escurçament d'Agustinet) amb referència al barri de Sant Agustí, que forma part del nucli antic barceloní. De fet, les altres peces d'imatgeria festiva de la colla també tenen noms que recorden barris de la Ciutat Vella.
Des que va néixer, en Tinet el Graller acompanya els seus pares a les eixides arreu, i tots tres són amfitrions d'una trobada gegantera que se celebra cada any pels volts de la festivitat de Sant Pere. També participen sempre en les festes principals de Barcelona, les de la Mercè i les de Santa Eulàlia, a banda de les d'alguns barris de la ciutat i de poblacions on són convidats. Quan no surten, són exposats permanentment a la Casa dels Entremesos, al costat d'una gran part de la imatgeria festiva de la Ciutat Vella.

## Referències

* 1 2 3 4 «Gegantó Tinet el Graller». Cultura popular de Barcelona. Barcelona: Institut de Cultura de Barcelona Web (CC-BY-SA via OTRS).
# Llei del mínim

La llei del mínim o simplement Llei de Liebig és un principi de la fertilització en agricultura, va ser popularitzada per Justus von Liebig partint de la formulació que en va fer Carl Sprengel el 1828.
Aquest concepte primer va ser aplicat a l'agricultura on es va trobar que un increment dels nutrients per sobre de les necessitats ja no incrementava el creixement vegetal. S'havia de tenir en compte el nutrient limitant. Es va expressar amb un aforisme: La disponibilitat del nutrient més abundant en el sòl és tan disponible com la disponibilitat del nutrient menys abundant en el sòl.
Segons Liebig la llei del mínim es pot expressar amb la imatge d'una bóta en la qual la fusta més curta limita la capacitat d'emmagatzemar un líquid.
La llei del mínim s'ha ampliat a altres camps com els ecosistemes on el creixement d'un organisme és dependent d'un gran nombre de factors i el que està en menor quantitat limita els altres.
Per exemple en l'equació de sota el creixement de la població $O$ està en funció del mínim dels tres termes de Michaelis-Menten representat per factors limitants $I$, $N$ i $P$.
    ${\frac {dO}{dt}}=min\left({\frac {I}{k_{I}+I}},{\frac {N}{k_{N}+N}},{\frac {P}{k_{P}+P}}\right)$
Això està limitat a situacions on les condicions són estables i les interaccions estretament controlades.