OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Moisès de Roma

Moisès de Roma (Roma, s. III - 251) fou un prevere romà, degà del col·legi que governà l'Església catòlica a la mort de Fabià I. És venerat com a sant per diverses confessions cristianes. A mitjan segle iii, l'emperador Deci va ordenar una persecució contra els cristians a Roma, en la qual fou pres i mort el papa Fabià I i altres bisbes i preveres. Davant la impossibilitat d'elegir un nou pontífex, l'Església de Roma va començar a ésser administrada per un col·legi de sacerdots; com a degà, pel seu prestigi i edat, fou elegit Moisès. Durant la persecució, molts cristians havien renegat de la fe per conservar la vida. Va haver-hi agres polèmiques entre els partidaris d'una línia intransigent i altres més moderats i conciliadors, entre els quals hi havia Moisès, que entenia l'actitud dels renegats. Va morir en 251, després d'haver passat temps en presó. Fou considerat màrtir, tot i que no havia estat mort com a tal.
# Ratpenat cuacurt gros de Nova Zelanda

El ratpenat cuacurt gros de Nova Zelanda (Mystacina robusta) és una espècie de ratpenat de la família Mystacinidae que es podria haver extingit l'abril de l'any 1965.

## Descripció

* Mesura 90 mm de llargària total i 290-310 mm d'envergadura alar.
* Pesa entre 25 i 35 g.
* Orelles puntegudes.
* Cua curta (15 mm).
* Pelatge marró fosc.

## Reproducció

Es pensa que és monògam.

## Dieta

Menja artròpodes, fruits, nèctar i pol·len, i potser també, cries d'ocells al niu.

## Referències

* ↑ Ratpenat cuacurt gros de Nova Zelanda a Mammal Species of the World (MSW) (anglès)
* ↑ King, C.: The Handbook of New Zealand Mammals. Auckland, Nova Zelanda: Oxford University Press. Any 1980.
* ↑ Animal Diversity Web (anglès)
* ↑ Daniel, M., A. Baker.: Collins Guide to Mammals of New Zealand. Auckland (Nova Zelanda): William Collins Publishers Ltd. Any 1986. (anglès)

## Enllaços externs

* The Taxonomicon (anglès)
Espècies vivents de noctilionoïdeus :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera :
Família Mormoopidae :
Família Mystacinidae :
Família Noctilionidae :
Família Phyllostomidae (A..O) :
Família Phyllostomidae (P..Z) :
# Maria del Pilar Tosat Martí

Maria del Pilar Tosat Martí (Barcelona, 21 de març de 1931) és una tiradora d'esgrima catalana, ja retirada.
Fou una tiradora especialitzada en floret individual que va concórrer en diferents competicions internacionals. Membre del club d'esgrima "Centro Cultural de los Ejércitos y de la Armada de Barcelona", l'any 1956 es proclamà campiona d'Espanya i de Catalunya individual. Amb la selecció catalana el 1954 aconseguí la Copa del Generalísimo, i participà en diverses competicions internacionals. Juntament amb Carme Valls fou la primera tiradora catalana que participà en uns Jocs Olímpics d'Estiu de 1960 a Roma. L'any 2007 el Consell Superior d'Esports li concedí la medalla de bronze del Reial Orde del Mèrit Esportiu.

## Referències

* 1 2 «Maria del Pilar Tosat Martí». Enciclopèdia de l'esport català. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* 1 2 «Les precursores olímpiques de Catalunya: Pilar Tosat». L'Esportiu de Catalunya, 08-03-2020 [Consulta: 11 març 2020].
* ↑ «Pilar Tosat Martí». Comitè Olímpic Espanyol (COE). [Consulta: 11 març 2020].
# S/2006 S 12

S/2006 S 12 és un satèl·lit natural de Saturn. El seu descobriment va ser anunciat per Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna, Edward J. Ashton, Brett J. Gladman, Jean-Marc Petit i Mike Alexandersen el 7 de maig de 2023 a partir d'observacions realitzades entre el 5 de gener de 2006 i el 08 de juliol de 2021.
S/2006 S 12 té uns 3 quilòmetres de diàmetre, i orbita Saturn a una distància entre 10.216.850 km i 29.458.400 km del seu centre en 1043,16 dies, a 39,03° a l'eclíptica, en direcció retrògrada i amb una excentricitat de 0,485. El satèl·lit forma part de l'anomenat grup gal de satèl·lits de Saturn, que orbiten el planeta amb inclinacions orbitals entre 33,8° i 39,0° i excentricitats orbitals entre 0,469 i 0,531 per grau.

## Referències

* 1 2 «MPEC 2023-J49 : S/2006 S 12» (en anglès). minorplanetcenter.net. [Consulta: 28 juny 2023].
# Cristòfor Mestre i Artigas

Cristòfor Mestre i Artigas (Sant Pere de Ribes, 1879 — Vilafranca del Penedès,1969). Enginyer agrònom, tècnic en viticultura i tecnologia. Fou director de l'estació enològica de Vilafranca del Penedès (1907-1948), on creà, el 1915, el primer laboratori de microbiologia enològica de l'Estat espanyol i, el 1920, el de fisicoquímica per a l'anàlisi electroquímica dels vins. Va ser germà d'Arnest Mestre i Artigas, director de l'Estació Enològica de Felanitx.
L'any 1947 va ser admès com a membre de la Reial Acadèmia de Ciències i Arts de Barcelona amb el discurs d'ingrés: “Las superfermentaciones en Enología”.
Des de l'any 2008 l'Institut Català de la Vinya i el Vi col·labora amb el Museu de les Cultures del Vi de Catalunya, en la convocatòria del Premi i la Beca Cristòfor Mestre i Artigas, amb l'objectiu de fomentar la investigació tècnica i experimental sobre el cultiu de la vinya i l'elaboració del vi i del cava.

## Referències

* ↑ «Cristòfor Mestre i Artigas». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «MESTRE i ARTIGAS, Cristofor - Reial Acadèmia de Ciències i Arts de Barcelona».
* ↑ «Premi i Beca Cristòfor Mestre i Artigas».
# Hay Day

Hay Day és un videojoc per a mòbils tipus freemium d'agricultura desenvolupat i publicat per Supercell. Hay Day va ser llançat per iOS el 21 de juny de 2012 i per Android el 20 de novembre de 2013. Segons un informe de 2013, Supercell va guanyar 30 milions de dòlars al mes gràcies a Hay Day i a Clash of Clans, un altre joc creat per Supercell. En 2013, Hay Day va ser el quart joc més alt en ingressos generats.

## Trama

L'oncle del jugador decideix jubilar-se i deixar una granja, però li ofereix al jugador l'oportunitat de quedar-la-hi i cuidar-la. El joc comença amb la presentació d'un [Espantaocells] que ensenya al jugador sobre la collita del blat. En vendre cultius o productes, el jugador guanyarà monedes que podran usar-se per comprar edificis de producció, mascotes i articles de decoració. En fer-ho, també obtindrà punts d'experiència (EXP), que permeten pujar de nivell. A mesura que avanç el joc, Angus, un amic de l'oncle del jugador, serà introduït en la trama i ensenyarà sobre la pesca.
Els jugadors poden agrupar-se en "veïnats", on els membres poden ajudar-se mútuament quan ho necessitin, conversar entre ells o donar articles, entre uns altres.

## Jugabilitat

Diversos cultius es desbloquegen en diferents etapes del joc; cultius com el blat i els plàtans, i arbres fruiters i arbustos. El jugador també pot comprar animals de granja, pescar i capturar animals aquàtics com a peixos, llagostes i ànecs; i comprar animals de companyia que han de ser alimentats per obtenir EXP. El jugador podrà expandir els terrenys de la seva granja més tard en el joc. El joc requereix una connexió contínua a Internet.

## Recepció

Gamezebo li va donar 4 de 5 estels, notant la seva similitud amb FarmVille i elogiant els gràfics. Pocket Gamer li va atorgar un premi de bronze.

## Referències

* ↑ «Hay Day para Android». Arxivat de l'original el 2014-03-08. [Consulta: 24 octubre 2019].
* ↑ Supercell gana 30 millones de dólares al mes
* ↑ ¿Por qué los juegos gratis son cada vez más las aplicaciones más rentables?. Consultado el 7 de julio de 2014.
* ↑ Lufkin, Bryan. «Hay Day». Gamezebo. [Consulta: 12 octubre 2014].
* ↑ «Hay Day». Pocket Gamer. [Consulta: 16 abril 2014].
# Cortàs

Cortàs és una entitat de població del municipi cerdà de Bellver de Cerdanya, situada al vessant occidental de la Vall Tova. Va ser agregat al terme d'Éller al segle xix. El 2005 tenia 18 habitants. L'any 2009 havia arribat a 23 habitants. La festa major se celebra el dia 3 de setembre.

## Geologia

Entre calcàries del Devonià, període geològic del Paleozoic que precedeix al Carbonífer, s'hi troben mineralitzacions de manganès.

## Llocs d'interès

* Església romànica de Sant Policarp de Cortàs

## Referències

* ↑ «Cortàs». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* 1 2 «Cortàs». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Catàleg del patrimoni festiu de Catalunya
* ↑ MinerAtlas, Cortàs

## Enllaços externs

* Pobles de Catalunya, Cortàs
# Morvan Marchal

Morvan Marchal (Vitré, 31 de juliol de 1900 - París, 13 d'agost de 1963) fou un arquitecte i militant nacionalista bretó. Estudià arquitectura a l'Escola de Belles Arts de Rennes i el 1918 participà en la fundació del Grup Regionalista Bretó amb Camille Le Mercier d'Erm, Job Loyant et Job de Roincé, influït pel regionalisme monàrquic i dretà de Charles Maurras. Les seves inquietuds artístiques el van dur a militar al grup artístic bretó Seiz Breur i el 1923 va dissenyar la bandera de Bretanya, coneguda amb el nom de gwenn ha du (blanc i negre).
El 1927 participà en la fundació del Partit Autonomista Bretó (PAB) a Rosporden, del que en formà part del comitè director, però s'oposà a la línia nacionalista d'Olier Mordrel i encoratjà una línia federalista des de la revista Breiz Atao, que dirigia des de 1928. Després del fracàs electoral del PAB a les eleccions de 6 d'abril de 1930, ell i Maurice Duhamel dimitiren i deixaren la direcció del partit a Olier Mordrel i François Debeauvais. Aleshores fundà la Lliga Federalista de Bretanya i el 1932 la revista La Bretagne fédérale. El 1934 transformà la Lliga en Moviment Federalista de Bretanya amb Gestalen, Francis Bayer du Kern, Goulven Mazéas i Rafig Tullou, que el 1938 signaren un Manifest dels federalistes bretons.
Durant la Segona Guerra Mundial encoratjà la revista neodruídica Nemeton amb Rafig Tullou i Gwilherm Berthou Kerverziou, l'objectiu del qual era, més enllà dels estudis esotèrics sobre el druidisme com a tal, denunciar influència catòlica a Bretanya en nom d'una suposada vinculació de la germandat racial de la pàtria celta a la "Nova Europa" nòrdica, que es construïa a Alemanya amb les conquestes del Tercer Reich. Per aquest motiu i per haver estat vinculat al Reagrupament Nacional Popular de Marcel Déat, el 1945 fou condemnat a 5 anys d'indignitat nacional.
Després de la guerra s'instal·là a París, on hi treballà com a empleat de la companyia del gas. També va col·laborar amb algunes publicacions vinculades a membres de la francmaçoneria. Va viure en condicions precàries fins que va morir a l'Hospital Lariboisière de París. Un carrer de Vitré porta el seu nom.

## Referències

* ↑ Michel Nicolas, Histoire de Mouvement Breton, Syros, 1982, p 74
* ↑ Daniel Le Couédic, Dalc'homp Soñj, n° 24, p. 35, « Les visages et masques du fédéralisme breton »
* ↑ Michel Nicolas, Histoire de Mouvement Breton, Syros, 1982, pp 78-79
* ↑ Kristian Hamon, Les Nationalistes bretons sous l'Occupation, ch. « Le Mouvement breton : rappel historique », pages 19 à 29, Yoran embanner, Fouesnant, 2005, ISBN 2-914855-19-2;
* ↑ Ouest-France du 9 février 1945
# Maria del Rio Pereda

Maria del Rio Pereda (Bilbao, 1982) és una professora de Dret i política basca. Té un màster en Drets Humans per la Universitat d'Ulster i un màster en Mediació de Conflictes per la Universitat del País Basc.
Va ser directora general de Polítiques Socials de la Diputació Foral de Guipúscoa entre 2011 i 2015, i assessora d'Euskal Herria Bildu a les Juntes Generals de Biscaia. A les eleccions municipals del 2023 va ser escollida com alcaldable a l'Ajuntament de Bilbao.

## Referències

* ↑ Forner, Gessamí. «En Bilbao somos más de izquierdas, más feministas y más ecologistas de lo que es el Ayuntamiento del PNV» (en castellà). El Salto, 14-05-2023. [Consulta: 15 maig 2023].
* ↑ , <https://www.europapress.es/euskadi/noticia-mesa-politica-eh-bildu-propone-maria-rio-candidata-alcaldesa-proximas-municipales-20220602110712.html>
* ↑ «EH Bildu propone a María del Río como candidata a cabeza de lista en Bilbo» (en castellà). Naiz, 02-06-2022. [Consulta: 15 maig 2023].
# Cortège du tsar au bois de Boulogne

Cortège du tsar allant à Versailles és una pel·lícula muda francesa de Georges Méliès, estrenada el 1896, produïda per Théâtre Robert-Houdin. Actualment, la pel·lícula es considera perduda. Méliès va filmar part del viatge del tsar Nicolau II de Rússia a França, durant una estada a bois de Boulogne.

## Referències

* ↑ Cortège du tsar au bois de Boulogne a filmweb.pl
# Abd-an-Nassir (nom)

Abd-an-Nassir (àrab: عبد النصير, ʿAbd an-Naṣīr) és un nom masculí teòfor àrab islàmic que literalment significa ‘Servidor de Qui ajuda’», essent «Qui ajuda» un atribut de Déu. Si bé Abd-an-Nassir és la transcripció normativa en català del nom en àrab clàssic, també se'l pot trobar transcrit Abdul Nasir, ‘Abdul Nasier... normalment per influència de la pronunciació dialectal o seguint altres criteris de transliteració. Com a teòfor, també el duen musulmans no arabòfons que l'han adaptat a les característiques fòniques i gràfiques de la seva llengua.
Cal no confondre aquest nom amb Abd-an-Nàssir, un altre nom de pila àrab masculí.

## Notes

* ↑ Castells Criballes, Margarida; Cinca Pinós, Dolors. Diccionari Àrab-Català. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2007, p. s.v. «نصر». ISBN 978-84-412-1546-7.
* ↑ Corriente, Federico. Diccionario árabe-español. Madrid: Instituto Hispano-Árabe de Cultura, 1977, p. s.v. «نصر». ISBN 8460008428.
* ↑ Cortés, Julio. Diccionario de árabe culto moderno: Árabe-español. Madrid: Gredos, 1996, p. s.v. «نصر» (Biblioteca Románica Hispánica). ISBN 8424917944.
* ↑ A més dels 99 noms o atributs de Déu «canònics», alguns musulmans accepten l'existència d'altres atributs o epítets de Déu, documentats bé a l'Alcorà bé en els hadits del Profeta; aquest seria el cas d'an-Nassir.
* ↑ Vegeu aquí les normes de transcripció simplificada dels mots àrabs.
* ↑ Excepte en el cas de personalitats àrabs contemporànies que hagin usat personalment transcripcions específiques i singulars del seu nom, es recomana, sobretot per als personatges històrics, emprar sempre la forma catalana normativa.
# Morven (Geòrgia)

Morven és una població dels Estats Units a l'estat de Geòrgia. Segons el cens del 2000 tenia 634 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Morven tenia 11.634 habitants, 225 habitatges, i 152 famílies. La densitat de població era de 141,5 habitants/km².
Dels 225 habitatges en un 35,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 44% hi vivien parelles casades, en un 18,7% dones solteres, i en un 32,4% no eren unitats familiars. En el 28,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,76 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,39.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 30,8% tenia menys de 18 anys, un 9,9% entre 18 i 24, un 27,1% entre 25 i 44, un 18,8% de 45 a 60 i un 13,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 33 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 87,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 23.438 $ i la renda mediana per família de 25.167 $. Els homes tenien una renda mediana de 21.667 $ mentre que les dones 20.750 $. La renda per capita de la població era d'11.126 $. Entorn del 20,6% de les famílies i el 24,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Morven». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 3 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Morven». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Ratolí dels bedolls de Nordmann

El ratolí dels bedolls de Nordmann (Sicista loriger) és una espècie de rosegador de la família dels esmíntids. Fou anomenat en honor del biòleg finlandès Alexander von Nordmann. És oriünd de l'est i el sud-est d'Europa.

## Taxonomia

Durant molt de temps fou considerat una subespècie del ratolí de les estepes (S. subtilis), però un estudi publicat el 2016 establí que les diferències genètiques i anatòmiques justifiquen classificar-lo com a espècie a part.

## Distribució

Es restringeix a la part occidental de l'estepa pòntica-càspia, on només se n'han observat algunes poblacions aïllades al sud d'Ucraïna, l'oest de la província russa de Bélgorod i l'est de Romania. Pot ser que també visqui a Bulgària i Moldàvia.

## Estat de conservació

Aquesta espècie té una distribució fragmentada a causa de la seva dependència en parts de l'estepa afectades per l'activitat humana. Les poblacions d'aquestes regions fragmentades també s'enfronten a amenaces persistents relacionades amb la construcció i l'agricultura. Per aquest motiu, surt a la Llista Vermella de la UICN com a espècie vulnerable.

## Referències

* ↑ «Explore the Database» (en anglès).
* ↑ Cserkész, Tamás; Rusin, Mikhail; Sramkó, Gábor «An integrative systematic revision of the European southern birch mice (Rodentia: Sminthidae, Sicista subtilis group)» (en anglès). Mammal Review, 46, 2, 2016, pàg. 114-130. DOI: 10.1111/mam.12058. ISSN: 1365-2907.
* ↑ Lebedev, Vladimir; Poplavskaya, Natalia; Bannikova, Anna; Rusin, Mikhail; Surov, Alexey; Kovalskaya, Yulia «Genetic variation in the Sicista subtilis (Pallas, 1773) species group (Rodentia, Sminthidae), as compared to karyotype differentiation» (en anglès). Mammalia, 84, 2, 01-03-2020, pàg. 185-194. DOI: 10.1515/mammalia-2018-0216. ISSN: 1864-1547.
* 1 2 Cserkész, Tamás; Zagorodnyuk, Igor; Trust), Rosalind Kennerley (Durrell Wildlife Conservation «Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN Sicista loriger» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN, 29-05-2017.
Espècies vivents d'esmíntids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Ordre: Rodentia · Subordre: Myomorpha :
Sicistinae :
Categoria :
# Maria del Pilar Maspons i Labrós

Maria del Pilar Maspons i Labrós, que escrivia amb el pseudònim de Maria de Bell-lloc (Barcelona, 4 de desembre del 1841 - 31 de gener del 1907), fou una escriptora i folklorista catalana, germana de Francesc de Sales Maspons i Labrós i cunyada de Francesc Pelagi Briz. Col·laborà, en prosa i en vers, amb Lo Gai Saber, La Renaixença, La Veu del Montserrat, Calendari Català, La Llumanera de Nova York i altres revistes.

## Biografia

Maria del Pilar Constància Bàrbara Maspons i Labrós fou filla de Francesc Maspons i Llongueras i de Maria Isabel Labrós Ferrer. Va ser una escriptora de la Renaixença catalana, amb una gran activitat entre 1865 i 1882. Influïda per les tendències d'aquest moviment, per un romanticisme de caràcter medieval, patriòtic i tradicionalista, va triar el pseudònim de Maria de Bell-lloch per signar algunes de les seves obres. Es va donar a conèixer com a poeta i va publicar en nombroses revistes de l'època. Fou també una de les primeres dones folkloristes, que va fer treball de camp i va recollir i transcriure llegendes i narracions etnogràfiques que després va recrear i editar. I, sobretot, Pilar Maspons fou la primera autora documentada que va publicar una novel·la en la literatura catalana contemporània, Vigatans i botiflers (oferta en fascicles entre 1878-1879), ambientada durant la Guerra de Successió (1705-1714), la qual va significar la pèrdua de les llibertats polítiques i culturals de Catalunya.

## Obra

* Salabrugas, poesias catalanas (1874)
* Narracions y llegendas (1875)
* Vigatans y botiflers, novela histórica (1878)
* Llegendas catalanas (1881)
* Costums i tradicions del Vallès (1882)
* Elisabeth de Mur (1924)

## Premis

* Primer accèssit al gessamí d'argent a Lleida el 1869.
* Premi als Jocs Florals de Barcelona el 1875, per Narracions i llegendes.
* Premi als Jocs Florals de Barcelona el 1880, per Montseny.
* Premi als Jocs Florals de Granollers el 1882, per Costums i tradicions del Vallès.

## Referències

* ↑ Nomenclàtor. «Carrer de Maria de Bell-lloc». Ajuntament de Sabadell. [Consulta: 4 desembre 2014].
* ↑ «Maria del Pilar Maspons i Labrós». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Registre de Naixements de l'Ajuntament de Barcelona, any 1841, número de registre 652.
* ↑ Diccionari biogràfic de dones. «Maria del Pilar Maspons Labrós». [Consulta: 4 desembre 2014].
* ↑ Exposició dones escriptores. Barcelona: Institut Català de les Dones, 2008 [Consulta: 20 agost 2013]. Arxivat 2014-02-02 a Wayback Machine.
* ↑ Les llegendes en el paisatge de Maria de Bell-lloc. Bigues i Riells: Fundació Privada de Bigues i Riells, D.L. 2007, p. 93.
* ↑ Bell-Lloc, Maria de. Vigatans i botiflers. Barcelona: Barcanova, 1992, p. 315. ISBN 8475336515.

## Enllaços externs

* «Maria del Pilar Maspons i Labrós». Associació d'Escriptors en Llengua Catalana.
* Institut Maria de Bell-lloc, de Bigues i Riells.
# Cosmètica

La cosmètica és l'art d'aplicar diversos productes per tenir cura, embellir o protegir la part exterior del cos humà, en especial la pell, les dents, les ungles o els cabells. Un cosmètic és un producte o preparat per aquestes aplicacions. Per extensió significa l'art de presentar coses millores que el que són per un mer maquillatge en fer només «canvis cosmètics» o un ball de noms. La paraula prové del verb grec κοσμέω (kosméo), «ordenar, adornar, embellir» amb el sufix derivatiu -τικός per a formar un adjectiu.
En la història de les civilitzacions sempre s'havien utilitzat diversos productes d'origen natural elaborats en forma de pomades, ungüents o perfums. En l'antic Egipte, per exemple, les dones es depilaven amb el pròpolis de les abelles, es tenyien els cabells amb diverses plantes tintòries.
A partir del segle xix la síntesi química va començar a introduir-se en la fabricació dels cosmètics fins a arribar a la pràctica substitució dels productes naturals. Diferents moviments de retorn a la natura, que van començar amb el moviment del Lebensreform a Alemanya i Suiça a mitjans del segle XIX i l'ecologisme del segle xx que va començar el 1962 amb el llibre La primavera silenciosa de Rachel Carson, a poc poc es torna a cercar productes més naturals. La recerca també va desenvolupar cosmètics que no només maquillen o embelleixen, però també productes que restauren i tenen cura de la pell i dels cabells. A Europa, els cosmètics són sotmesos al reglament europeu número 1223.
Els productes cosmètics principals són:
* dentífric
* pintallavis
* ombra d'ulls
* esmalt d'ungles
* fixador del pentinat
* tint per als cabells
* abrillantador per als cabells
* sabó
* escuma d'afaitar
* talc
* aigua de colònia
* perfum
* desodorant
* protector solar
* laca pels cabells

## Referències

* ↑ «Cosmètica». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Los beneficios que tiene hacer una maestría cosmética». [Consulta: 29 setembre 2020].
* ↑ «Cosmètica». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «chonmyphamtot». [Consulta: 29 setembre 2020].
* ↑ Barlösius, Eva. Naturgemässe Lebensführung : zur Geschichte der Lebensreform um die Jahrhundertwende (en alemany). Frankfurt: Campus, 1997. ISBN 3593357593.
* ↑ «Cosmètica». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Règlement (CE) n o 1223/2009 du Parlement européen et du Conseil du 30 novembre 2009 relatif aux produits cosmétiques». Eur-Lex, 30-11-2009. [Consulta: 17 juliol 2018].

## Vegeu també

* Cosmètica ecològica
Viccionari
# Cova les Balçs

La Cova les Balçs és una cova del terme de Conca de Dalt, al Pallars Jussà, dins de l'antic terme de Toralla i Serradell, al Pallars Jussà, en territori del poble de Rivert.
Està situada a l'extrem nord de les Balçs, al sud-oest i a tocar del poble de Rivert, a la dreta del barranc del Balç.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya