OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Una nova vida (pel·lícula de 2010)

Una nova vida (originalment en anglès, Fairfield Road) és un telefilm estatunidenc dirigit per David Weaver i estrenat l'11 de setembre de 2010 al Hallmark Channel. La versió doblada al català es va estrenar el 15 d'agost de 2022 a TV3.

## Sinopsi

Tot a la vida d'en Noah li va rodat: li acaben d'oferir la feina que somiava treballant per un senador, es casarà amb la seva nòvia i aniran a viure a Washington DC. Abans, vol passar un cap de setmana romàntic al Cap Cod amb la Wendy per donar-li l'anell de compromís. Però en poques hores es troba que ja no té ni la feina amb el senador ni tampoc l'antiga, i descobreix que la Wendy l'ha enganyat. Sentint-se perdut, decideix anar al Cap Cod, a l'hotelet on havia fet que li enviessin l'anell. L'endemà coneix la noia de la llibreria del poble, que li cau molt bé. I, gairebé sense adonar-se'n, es troba ficat enmig de la batalla electoral per escollir el nou alcalde d'aquell poblet encantador.

## Repartiment

* Jesse Metcalfe: Noah McManus
* Natalie Lisinska: Hailey Caldwell
* Brandon Firla: Randall
* Richard Leacock: Mitchell Connelly
* Rob deLeeuw: Jesse
* Boyd Banks: Doug
* Maria Ricossa: alcalde Grantt
* Matthew Edison: Elliot Larkin
* Natalie Brown:Wendy Greenhill
* Chick Reid: Lillian Peabody
* Derek McGrath: Sam Peabody

## Referències

* ↑ «Hallmark Channel 2010 Fall TV Preview» (en anglès). TheFutonCritic, 29-06-2010.
* ↑ «Una nova vida». ésAdir. [Consulta: 16 setembre 2022].
* ↑ «Pel·lícules - Una nova vida». TV3. [Consulta: 18 agost 2022].
# Vassi (cràter)

Vassi és un cràter d'impacte en el planeta Venus de 8,5 km de diàmetre. Porta el nom d'un antropònim carelià, i el seu nom va ser aprovat per la Unió Astronòmica Internacional el 1997.

## Referències

* ↑ «Vassi». Gazetteer of Planetary Nomenclature. United States Geological Survey. [Consulta: 1r juliol 2017].

## Vegeu també

* Llista de cràters de Venus
# Vaquería

Una vaquería és una festa popular del Iucatan, Mèxic, que es remunta a l'època colonial, quan els espanyols que havien conquerit la regió i que es dedicaven al bestiar boví convocaven els seus treballadors per ferrar les vaques i oferien, o permetien, un festeig o ball col·lectiu amb una cerimònia.

## Història

En la festa popular participava animadament tot el poble o el conjunt d'habitants de la hisenda per celebrar l'auge econòmic que implicava el creixement del bestiar. Es realitzava el festeig sota l'auspici religiós del sant patró de la vila. La seva durada era variable i estava condicionada a la capacitat econòmica dels organitzadors o participants, però podia estendre's diversos dies.
Duran la vaquería les feines quedaven suspeses totalment. La festa es realitzava a la plaça principal de la hisenda o als encontorns de l'edifici principal on normalment vivien els propietaris.

## Actualitat

Encara avui dia aquestes festivitats es duen a terme a gairebé totes les viles del Iucatan. Ara es fa més èmfasi en el caràcter religiós de la festa i normalment s'organitzen anualment o cada sis mesos, per rematar les processons o homenatges periòdics al sant patró de la vila i tot i que principalment ja estan dissociades de l'activitat ramadera, continuen dient-se vaquerías.
A partir de la segona meitat del segle XX la festivitat s'ha transformat, no només per efecte de la música moderna que ha influït en la realització dels balls, sinó que les begudes alcohòliques que mai no van estar absents, ara han guanyat presència en la festa.
# Vaqueta

«Vaqueta» té aquests significats:
* Vaqueta (bolet), bolet comestible
* Vaqueta (caragol), caragol terrestre molt apreciat en gastronomia
Viccionari
# Vaca bruna dels Pirineus

La vaca bruna dels Pirineus és una raça de vaca pròpia de les comarques dels Pirineus Catalans: Vall d'Aran, Alta Ribagorça, Alt Empordà, Alt Urgell, Berguedà, Cerdanya, Garrotxa, Pallars Sobirà, Pallars Jussà, Ripollès i Solsonès.
La producció i comercialització de carn d'aquesta raça es duu a terme com a producte d'Indicació Geogràfica Protegida. Es comercialitza amb la marca Bruneta sota la IGP Vedella dels Pirineus Catalans, aquesta identificació té una reputació i una qualitat concreta i la producció, la transformació o l'elaboració es realitzen en la zona geogràfica delimitada.
Al maig, a la Fira de Primavera de la Seu hi ha una exposició d'exemplars de vaca de raça bruna dels Pirineus.

## Història

Té el seu origen en els exemplars de vaca suïssa (bruna alpina) que es varen importar a finals del segle xix barrejant-se amb les vaques autòctones.
Fins al segle xix al Pirineu la ramaderia bovina no era una activitat predominant. A causa de la fil·loxera es va abandonar el conreu de la vinya i la ramaderia fou una possible alternativa econòmica al tradicional conreu.
En un principi era una vaca de la que se'n pretenia extreure profit carni, làctic i de treball. El primer interès que es va perdre va ser el feiner deixant una vaca de profit carni i làctic i actualment només es cria per a la carn.
Actualment constitueix el 80% dels bovins dedicats a la carn de Catalunya. Els ramaders segueixen programes intensos de millora genètica dels animals mitjançant tecnologia BLUP. Es vol controlar el pes al naixement i el deslletament i millorar el part.
És bona pasturadora, plenament adaptada als paisatges del Pirineu i de creixement precoç.
Actualment el cens aproximat és d'uns 30.000 animals, encara que la xifra es redueix bastant si es considera únicament els animals amb un elevat grau de puresa racial.

## Característiques

* Capa de color bru amb tonalitats uniformes i descoloriments cap a les aixelles, els ulls, el baix ventre, el morro, la cara interna de les extremitats, el braguer, i el perineu.
* Pèl fi i espès de llargada uniforme.
* Borló de la cua més fosc que la capa.
* Musell negre.
* Mucoses rosades.
* Papada no excessiva.
* Coll gros i recte i una mica convex en els mascles.
* Ventre gros.
* Musculatura molt desenvolupada.
* Caràcter molt dòcil.
* Orelles grosses i rectes amb pèls a la part interna.
* Banyes de color blanquinós amb les puntes negres.
* Ulls grossos i mai enfonsats.
* Narius grossos en un morro ample.

## Enllaços externs

* Programa de control i rendiments de la vaca bruna dels Pirineus Arxivat 2006-06-22 a Wayback Machine.
* Races domèstiques autòctones de Catalunya Arxivat 2019-12-07 a Wayback Machine.
* Departament d'Agricultura Ramaderia i Pesca Arxivat 2006-07-28 a Wayback Machine.

## Referències

* ↑ RAC, Arxivat 2019-12-07 a Wayback Machine. Introducció de la bruna alpina.
* 1 2 RAC, Arxivat 2021-05-10 a Wayback Machine. Origen i història.
# Vejer de la Frontera

Vejer de la Frontera és un municipi de la província de Cadis, Andalusia, Espanya. Posseeix 8 km de costa, denominada com la platja d'El Palmar de Vejer. Està situada a una altitud de 201 metres i a 54 quilòmetres de la capital de província, Cadis.

## Història

Vejer va estar poblada des del paleolític i ja estava fortificada a l'edat del bronze. En època preromana es va denominar Besaro i s'han trobat restes del segle vii aC sota les muralles actuals. Durant l'etapa romana passa a denominar-se Baesippo. En el 711 va passar a mans musulmanes després de la batalla de la Janda, en la qual els musulmans, comandats per Tàriq ibn Ziyad, van derrotar Roderic.
Durant cinc segles i mig va romandre sota domini musulmà, denominant-se Besher. Queden vestigis com la porta del castell (Segle XI), part de les muralles i l'entramat dels seus carrers. Vejer va tornar a mans cristianes dos cops. El primer, el 1250, regnant Ferran III de Castella "El Sant", i va tornar a mans àrabs al juny de 1264, després d'una revolta en la qual van prendre per força el castell.
La segona i definitiva es va iniciar a l'agost de 1264, expulsant els mudèjars i va acabar en 1285. Aquest mateix any, Sanç IV de Castella concedeix a l'Orde de Sant Jaume el senyoriu sobre Vejer para consolidar el territori de manera més ràpida, encara que aquesta ordre mai va prendre possessió de Vejer. En 1307, després d'una segona repoblació, passa a ser senyoriu de Guzmán el Bo, que des de 1299 era ja amo del senyoriu de les almadraves de tota la zona de l'Estret de Gibraltar, i després de prendre Tarifa, es va convertir també en el defensor de l'Estret, arribant a ser amo i senyor, després del rei, d'aquestes terres. D'ell heretarien els Ducs de Medina-Sidonia.
Durant els segles xv i xvi, Vejer va estar dominada pels Guzmanes, i ja en l'edat moderna el poble es va enfrontar, amb Juan Relinque al capdavant, contra els Ducs de Medina-Sidonia pel control de les terres comunals, denominades Hazas de Suerte. Va ser declarat Conjunt Històric-Artístic el 1976.

## Enllaços externs

* Ajuntament de Vejer de la Frontera
* Vejer de la Frontera - Sistema d'Informació Multiterritorial d'Andalusia
* Fòrum Informatiu sobre Vejer de la Frontera Arxivat 2009-05-19 a Wayback Machine.
* El Palmar Vejer Arxivat 2021-01-17 a Wayback Machine.
# Vejigas

Vejigas o Arroyo Vejigas és un caseriu de l'Uruguai, ubicat al sud del departament de Lavalleja.
Es troba a 131 metres sobre el nivell del mar.

## Referències

* ↑ (anglès) Mapa, localització, clima i altres dades
Viccionari
# Uri Costak

Uri Costak (Barcelona, 1973) és periodista, escriptor i professor d'universitat. Ha treballat de reporter a La Vanguardia i com a guionista a la Cadena Ser. També ha estat director creatiu de diverses agències de publicitat. L'any 2019 ha publicat la seva primera novel·la, L'estilita, a l'editorial Ara Llibres.

## Obres
### Novel·les

* L'estilita, Ara Llibres, 2019. ISBN 9788416743834

## Referències

* ↑ «Uri Costak | Planeta de Libros» (en castellà-es). [Consulta: 19 maig 2020].
* ↑ «Uri Costak: “He escrit un llibre sobre el respecte i la convivència”», 07-04-2019. [Consulta: 19 maig 2020].
# Vicious Cycle

Vicious Cycle és el desè àlbum d'estudi de la banda estatunidenca Lynyrd Skynyrd i fou publicat l'any 2003.
Fou el primer treball sense el baixista original de la banda, Leon Wilkeson, que va morir durant l'enregistrament de l'àlbum. Tanmateix, apareix en les cançons "The Way" i "Lucky Man", mentre que "Mad Hatter" es va compondre en la seva memòria. El senzill "Red, White & Blue" fou número 1 als Estats Units i el músic Kid Rock va realitzar un remake de "Gimme Back My Bullets" que fou inclosa com a cançó extra al disc.

## Llista de cançons

* "That's How I Like It" (Rossington, Van Zant, Thomasson, Medlocke, Blair) – 4:33
* "Pick Em Up" (Van Zant, Medlocke, Hambridge) – 4:20
* "Dead Man Walkin'" (Rossington, Van Zant, Medlocke, Thomasson, Bowe) – 4:30
* "The Way" (Rossington, Van Zant, Medlocke, Thomasson) – 5:32
* "Red White & Blue (Love it or Leave)" (Van Zant, Van Zant, Warren, Warren) – 5:31
* "Sweet Mama" (Rossington, Van Zant, Medlocke, Thomasson) – 3:59
* "All Funked Up" (Rossington, Van Zant, Medlocke, Thomasson, Peterik) – 3:33
* "Hell or Heaven" (Rossington, Van Zant, Medlocke, Peterik) – 5:14
* "Mad Hatter" (Rossington, Van Zant, Medlocke, Thomasson, Hambridge) – 5:38
* "Rockin' Little Town" (Rossington, Van Zant, Medlocke, Thomasson, Hambridge) – 3:36
* "Crawl" (Rossinton, Van Zant, Medlocke, Thomasson, Peterik) – 5:09
* "Jake" (Rossington, Van Zant, Medlocke, Thomasson, Hambridge) – 3:41
* "Life's Lessons" (Rossinton, Van Zant, Medlocke, Thomasson, Peterik) – 5:59
* "Lucky Man" (Rossinton, Van Zant, Medlocke, Thomasson) – 5:35
* "Gimme Back My Bullets" (Van Zant, Collins) – 3:41 (versió realitzada per Kid Rock)

## Posicions en llista

| Llista | Posició |
| US Billboard 200 | 30 |

## Personal

* Johnny Van Zant – cantant
* Gary Rossington – guitarra
* Billy Powell – teclats
* Ean Evans – baix
* Michael Cartellone – bateria
* Carol Chase – veus addicionals
* Rickey Medlocke – guitarra, cantant
* Hughie Thomasson – guitarra, veus addicionals
* Dale Krantz Rossington – veus addicionals
* Kid Rock – cantant a "Gimme Back My Bullets"
* Leon Wilkeson – baix a "The Way" i "Lucky Man"

## Referències

* ↑ «Lynyrd Skynyrd - Vicious Cycle — Music Charts» (en anglès). aCharts.us. [Consulta: 7 setembre 2011].

## Enllaços externs

* Vicious Cycle al web oficial del grup (anglès)
# Terra incognita (pel·lícula)

Terra incognita és una pel·lícula libanesa escrita i dirigida per Ghassan Salhab, estrenada el 2002.

## Sinopsi

A Beirut en ruïnes i en plena reconstrucció, es troben la guia turística Soraya, l’arquitecte Nadim, l’exiliat retornat Tarek, el locutor de ràdio Haïdar i la mística Leila només tenen en comú que tenen trenta anys. El seu destí es creua i els mostra atrapats en el present i amb por al futur.

## Repartiment

* Carol Abboud : Soraya
* Abla Khoury : Leila
* Walid Sadek : Nadim
* Rabih Mroue : Tarek
* Carlos Chahine : Haidar

## Distincions

* 55è Festival Internacional de Cinema de Canes : selecció a la secció Un certain regard.

## Notes i referències

* ↑ Terra incognita a Cineuropa.org
* ↑ Terra incognita a unifrance.org
* ↑ «Festival de Cannes: Terra incognita». festival-cannes.com. [Consulta: 1r novembre 2009].

## Enllaços externs

* Terra incognita a YouTube
# Agarenski

Agarenski (en rus: Агаренский) és un poble (un possiólok) de l'óblast de Rostov, a Rússia, que en el cens del 2010 tenia 388 habitants, pertany al municipi de Guigant.

## Referències

* ↑ Указ президиума ВС РСФСР от 22.12.1987 г. "О наименовании некоторых населенных пунктов в Ростовской области", 1987.
# Abd-al-Àwwal (nom)

Abd-al-Àwwal és un nom masculí teòfor àrab islàmic (àrab: عبد الأول, ʿAbd al-Awwal) que literalment significa ‘Servidor del Primer’, essent «el Primer» un dels epítets de Déu. Si bé Abd-al-Àwwal és la transcripció normativa en català del nom en àrab clàssic, també se'l pot trobar transcrit Abdul Awwal... normalment per influència de la pronunciació dialectal o seguint altres criteris de transliteració. Com a teòfor, també el duen molts musulmans no arabòfons que l'han adaptat a les característiques fòniques i gràfiques de la seva llengua.
Vegeu aquí personatges i llocs que duen aquest nom.

## Notes

* ↑ Castells Criballes, Margarida; Cinca Pinós, Dolors. Diccionari Àrab-Català. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2007, p. s.v. «آل». ISBN 978-84-412-1546-7.
* ↑ Corriente, Federico. Diccionario árabe-español. Madrid: Instituto Hispano-Árabe de Cultura, 1977, p. s.v. «آل». ISBN 8460008428.
* ↑ Cortés, Julio. Diccionario de árabe culto moderno: Árabe-español. Madrid: Gredos, 1996, p. s.v. «آل» (Biblioteca Románica Hispánica). ISBN 8424917944.
* ↑ Vegeu aquí les normes de transcripció simplificada dels mots àrabs
* ↑ Excepte en el cas de personalitats àrabs contemporànies que hagin usat personalment transcripcions específiques i singulars del seu nom, es recomana, sobretot per als personatges històrics, emprar sempre la forma catalana normativa.
# Abd-an-Nabí

Abd-an-Nabí és el nom dels següents personatges:
Abd-an-Nabí forma part del nom de molts personatges:
* Abd an-Nabi Abd al-Qadir Mursal (1918–1962), poeta i polític sudanès.
* Abd-an-Nabí ibn Alí, tercer i darrer emir màhdida de Zabid.
* Abd an-Nabí ibn Alí al-Alawí, xeic d'al-Alawí (1925-1940), actualment al Iemen.
* Abdolnabi Namazi, aiatol·là i polític iranià.
* Abdul Nabi Bangash, polític i home de negocis pakistanès.
* Abdul-Nabi Isstaif (n. 1952), professor de Literatura Comparada, Teoria Crítica i Traducció a la Universitat de Damasc.
* Abdul Sattar Abdul Nabi, polític indi de Maharashtra.
* Ismail ibn Abd al-Nabi, nazir (1882-1884) i després sultà (1884-1889) de Dar al-Masalit.
* Khalid Abd al-Nabi, dirigent de l'Exèrcit Islàmic d'Aden-Abyan.
* Mian Abdul Nabi Kalhoro, darrer membre de la dinastia Kalhora que va governar autònomament el Sind, Imperi mogol.
També forma part del nom d'alguns topònims:

## Notes

* ↑ Per a l'elaboració d'aquesta llista s'ha respectat la forma emprada a la Viquipèdia i s'ha seguit estrictament una ordenació alfabètica. S'ha pres com a criteri per a la inclusió a la llista que en el nom de l'article hi aparegués el nom Abd-an-Nabí, tot i que no en fos el nom principal
# Abd-al-Wàhid (nom)

Abd-al-Wàhid és un nom masculí teòfor àrab islàmic (àrab: عبد الواحد, ʿAbd al-Wāhid) que literalment significa ‘Servidor de l'U’, essent «l'U» un dels epítets de Déu. Si bé Abd-al-Wàhid és la transcripció normativa en català del nom en àrab clàssic, també se'l pot trobar transcrit Abdul Wahid... normalment per influència de la pronunciació dialectal o seguint altres criteris de transliteració. Com a teòfor, també el duen molts musulmans no arabòfons que l'han adaptat a les característiques fòniques i gràfiques de la seva llengua.
Vegeu aquí personatges i llocs que duen aquest nom.

## Notes

* ↑ Castells Criballes, Margarida; Cinca Pinós, Dolors. Diccionari Àrab-Català. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2007, p. s.v. «وحد». ISBN 978-84-412-1546-7.
* ↑ Corriente, Federico. Diccionario árabe-español. Madrid: Instituto Hispano-Árabe de Cultura, 1977, p. s.v. «وحد». ISBN 8460008428.
* ↑ Cortés, Julio. Diccionario de árabe culto moderno: Árabe-español. Madrid: Gredos, 1996, p. s.v. «وحد» (Biblioteca Románica Hispánica). ISBN 8424917944.
* ↑ Vegeu aquí les normes de transcripció simplificada dels mots àrabs.
* ↑ Excepte en el cas de personalitats àrabs contemporànies que hagin usat personalment transcripcions específiques i singulars del seu nom, es recomana, sobretot per als personatges històrics, emprar sempre la forma catalana normativa.
# The Ice Pirates

The Ice Pirates és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Stewart Raffill, estrenada el 1984.

## Argument

Paròdia de les pel·lícules La guerra de les galàxies, Mad Max i Alien, és una obra genuïna, amb lluites d'espases, explosions, robots, monstres, etc. En el futur, l'aigua és la substància més valuosa. La vida a la Terra ja no depèn de l'aigua, i no és que no sigui necessària, és que amb prou feines n'hi ha. La terra s'ha convertit en un món desèrtic on una mica d'aigua val més que les riqueses d'abans. Per ella es maten els homes i per ella es realitzen estranyes aliances: Una princesa s'uneix a uns pirates de l'espai a fi que l'ajudin a trobar el seu pare desaparegut, que estava buscant el líquid tan anhelat en altres llocs de la galàxia i que havia trobat informació perillosa pels governants. Per a aquests bucaners no és missió difícil, ja que estan acostumats a reptes impossibles, com apropiar-se de grans blocs de gel, allà on els trobin, per proveir-se de l'aigua tan necessària. Entre la princesa Karina i el líder pirata Jason sorgirà una intensa història d'amor.

## Repartiment

* Robert Urich: Jason
* Mary Crosby: la princesa Karina
* Michael D. Roberts: Roscoe
* Anjelica Huston: Maida
* John Matuszak: Killjoy
* Ron Perlman: Zeno
* John Carradine: el comandant suprem
* Natalie Core: Nanny
* Jeremy West: Zorn
* Bruce Vilanch: Wendon
* Alan Caillou: el comte Paisley
* Marcia Lewis: Frog Lady
* Daryl Keith Roach: Fitzcairn / un presoner
* Robert Symonds: Lanky Nibs
* Gary Brockette: Percy el robot
* Hank Worden: Elderly Jason

## Al voltant de la pel·lícula

* El rodatge s'ha desenvolupat a Los Angeles, Santa Clarita i Vernon.
* Alguns plans de la ciutat futurista són procedents de Logan's Run (1976).
* Destacar una petita aparició de Max von Sydow.

## Enllaços externs

* Crítica DevilDead
# The Iceman Cometh

The Iceman Cometh és un telefilm dirigit per Sidney Lumet el 1960 a partir d'una obra de teatre escrita pel dramaturg estatunidenc Eugene O'Neill el 1939.
Eugene O'Neill ha volgut ensenyar-hi la seva desil·lusió. Ja no creia en els ideals americans de l'èxit. La història suggereix que el comportament humà és massa sovint dictat per l'enveja, l'amargor i el desig de venjança.

## Argument

La història té lloc el 1912, al Greenwich Village i en particular en la part baixa de la ciutat. Els clients, alcohòlics crònics, passen el temps intentant oblidar la seva existència i a fer-se pagar copes. És en aquesta atmosfera decadent on evolucionaran nombrosos personatges.

## Repartiment

* Jason Robards: Theodore Hickey Hickman
* Myron McCormick: Larry Slade
* Tom Pedi: Rocky
* James Broderick: Willie Oban
* Farrell Pelly: Harry Hope
* Robert Redford: Don Parritt
* Ronald Radd: el capità
* Roland Winters: el general
* Harrison Dowd: Jimmy Tomorrow
* Michael Strong: Chuck
* Sorrell Booke: Hugo
* Maxwell Glanville: Joe Mott
* Charles White: Pat
* Walter Klavun: Ed Mosher
* Hilda Brawner: Margie
* Julie Bovasso: Pearl
* Herb Voland: Moran
* Joan Copeland: Cora
# Ahafos

Els ahafos són els membres d'un grup ètnic àkan que parlen l'ahafo, dialecte de la llengua àkan. El seu territori està situat al voltant de la ciutat de Kumasi, capital de la regió Aixanti, a Ghana. Hi ha entre 71.000 i 72.000 ahafos.

## Situació territorial

Els ahafos viuen al voltant de Kumasi, capital de la regió Aixanti.

## Llengua

Els ahafos tenen com a llengua materna el dialecte de l'àkan, l'ahafo. Segons el peoplegroups, la seva llengua és el twi.

## Religió

Segons el joshuaproject, el 85% dels ahafos són cristians, el 10% creuen en religions africanes tradicionals i el 5% són musulmans. El 70% dels ahafos cristians són protestants, el 15% són catòlics i el 15% pertanyen a esglésies independents. El 20% dels ahafos cristians pertanyen a moviments evangèlics. Segons el peoplegroups la religió primària dels ahafos és el protestantisme.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «People name: Ahafo of Ghana». peoplegroup. [Consulta: 26 octubre 2015].
* 1 2 3 «Akan-Ahafo in Ghana». joshuaproject. [Consulta: 26 octubre 2015].
* ↑ «Akan». ethnologue. [Consulta: 26 octubre 2015].
* ↑ «Dialect: Akuapem». glottolog. [Consulta: 26 octubre 2015].

## Bibliografia

** Olson, James Stuart. The peoples of Africa: an ethnohistorical dictionary. Santa Barbara, CA: Greenwood Press, 1996, p. 14. ISBN 978-0-313-27918-8 [Consulta: 18 abril 2010].
# Accius

Accius és el nom dels següents personatges:
* Accius o Attius fou un poeta tràgic romà (Luci Acci).
* Titus Accius o Attius (Tit Acci o Tit Atti) fou un cavaller roma d'Úmbria que fou l'acusador de Aule Cluenci, que fou defensat per Ciceró l'any 66 aC. Fou pupil d'Hermàgores de Temnos.
# Abroni Siló

Abroni Siló (en llatí Abronius Silo) va ser un poeta romà deixeble de Marc Porci Latró, que va viure en temps de l'emperador Octavi August. Va tenir un fill que també va ser poeta, però va acabar escrivint guions per a pantomimes.

## Referències

* ↑ [https://quod.lib.umich.edu/m/moa/ACL3129.0001.001/18?rgn=full+text;view=image;q1=AbronSmith,+William+(ed.).+Dictionary+of+Greek+and+Roman+Biography+and+Mythology.+Vol.+I.++Boston:+Little,+Brown,+&+Comp.,+1867,+p. 3. ]
# Teratausta

Teratausta és un gènere d'arnes de la família Crambidae descrit per George Hampson el 1903. Conté només una espècie, Teratausta odontalis, descrita en el mateix article, que es troba a Silhet, Bangladesh.

## Referències

* ↑ «GlobIZ search». [Consulta: 12 gener 2019].
# Ackland Motorcycles Co

Ackland Motorcycles Co fou un fabricant de motocicletes britànic amb seu a St. Mary's Road, a Southampton. L'empresa va ser fundada el 1895 per William Charles Ackland (1871-1942) com a fabricant de bicicletes. El fill d'Ackland, William George Ackland (1903-1994), va entrar més tard a l'empresa.
El 1919, Ackland va començar a produir motocicletes. L'empresa feia servir components de proveïdors diversos per a les boixes, motors i caixes de canvis. Mentre la majoria de fabricants semblants triaven motors de dos temps Villiers, Ackland feia servir els més cars i resistents V-twins de JA Prestwich Industries Ltd (J.A.P.). La producció va durar del 1919 al 1924, mentre que la de bicicletes va continuar fins al 1936.
Al Southampton Museum s'hi exposa un exemplar restaurat de motocicleta Ackland de 1922. Aquesta moto en particular duu un motor JAP de 680 cc, caixa de canvis Sturmey Archer de 3 velocitats i enllumenat de carbur.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Ackland» (en anglès). OTTW - One Two Three Wheels. [Consulta: 22 agost 2020].
* 1 2 3 4 «1922 Ackland Classic Motorcycle Pictures» (en anglès). www.vintagebike.co.uk. [Consulta: 22 agost 2020].
* ↑ Bacon, Roy. The British Motorcycle Directory: Over 1,100 Marques from 1888 (en anglès). Crowood Press UK, 2004. ISBN 978-1-86126-674-3.