OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# (612911) 2004 XR190

2004 XR$_{190}$ és un objecte transneptunià classificat com a objecte del disc dispers descobert l'11 de desembre de 2004 però confirmat i anunciat públicament el 13 de desembre de 2005. Es tracta d'un objecte relativament gran d'entre 500 i 1000 km de diàmetre (una mica menys que la meitat del diàmetre de Plutó) situat a una distància actual del Sol de 58 ua. La seva òrbita és inusual per dues raons. La primera és que és extremadament circular per a ser un objecte del disc dispers, i la segona és la seva gran inclinació (uns 47º respecte al pla de l'eclíptica). Com que la seva distància mínima al Sol està per sobre de les 50 ua, mai s'acosta molt a Neptú (30 ua), fet que provoca dificultats per explicar la seva òrbita segons les actuals teories de formació del sistema solar exterior.
Fins que se li va assignar un número i nom definitiu ha rebut el nom provisional de Buffy, en referència a Buffy the Vampire Slayer.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 13 març 2024].
* ↑ «IAU Minor Planet Center». [Consulta: 16 desembre 2018].
* ↑ «MPEC 2005-X72 : 2004 XR190». [Consulta: 16 desembre 2018].
* ↑ McKee, Maggie. «Strange new object found at edge of Solar System» (en anglès). [Consulta: 16 desembre 2018].
# Abd-ar-Rahman V

Abd-ar-Rahman V o Abd-ar-Rahman ibn Hixam ibn Abd-al-Jabbar al-Mustàdhhir bi-L·lah —àrab: عبد الرحمن بن هشام بن عبد الجبار المستظهر بالله, ʿAbd ar-Raḥmān ibn Hixām ibn ʿAbd al-Jabbār al-Mustaẓhir bi-Llāh— (vers 1003-1024) fou un dels darrers califes omeies de Còrdova o l'Àndalus.
Fou proclamat a causa del descontentament per la repressió exercida per la guàrdia negra del califa Kasim, que va causar una revolta popular el 10 de setembre del 1023; al-Qàssim va fugir a Sevilla i després a Xerès. Llavors fou restablert Yahya que havia estat deposat per haver traslladat la capital a Màlaga, i que romania en aquesta ciutat; Yahya va enviar el seu exèrcit amazic contra Xerès on va assetjar al-Qàssim al que va fer capitular i després empresonat amb els seus fills (i assassinat uns anys després); aquests fets van mantenir el descontentament, i altre cop va esclatar una rebel·lió que va pujar al tron al poeta de la família omeia, el jove Abd-ar-Rahman que va agafar el lakab d'Al Mustazhir i va nomenar hadjib o primer ministre a l'escriptor ibn Hazm (2 de desembre).
Va regnar només 47 dies. Hi havia descontentament pel predomini que donava a l'aristocràcia cordovesa i la manca de respecte a la puresa islàmica; el príncep omeia Muhammad es va aliar al líder del partit islàmic ortodox Ibn Khalib, i va aconseguir el suport d'unitats militars; es va fomentar una revolta amb el suport militar; el palau califal fou envoltat i la minsa resistència fou eliminada; els principals ministres del califa van morir a la lluita (17 de gener de 1024); Abd-ar-Rahman V fou deposat i nomenant nou califa el príncep rebel, amb el nom de Muhammad III al-Mustakfi; el califa deposat s'havia amagat però fou descobert i va ser capturat i Muhammad el va fer matar el 18 de gener.

## Bibliografia

* Lévi-Provençal, Évariste. Histoire de l'Espagne musulmane (en francès). Le Caire, 1944-1953.

## Vegeu també

* Abu Hafs Ahmad ibn Burd al-Akbar, ministre durant el seu govern.
# Districte de Cossonay

El districte de Cossonay és un dels antics 19 districtes del cantó suís de Vaud que va desaparèixer en la reforma del 2008. Els seus municipis es van repartir entre el nou districte del Gros-de-Vaud (Bettens, Bournens, Boussens, Daillens, Lussery-Villars, Mex, Penthalaz, Penthaz, Sullens et Vufflens-la-Ville) i el districte de Morges (la resta). L'últim prefecte fou Jacques Bezençon.

## Municipis

* Cercle de Cossonay
** Chavannes-le-Veyron
** Cossonay
** Cottens
** Gollion
** Grancy
** La Chaux (Cossonay)
** Penthalaz
** Senarclens
** Sévery
* Cercle de La Sarraz
** Chevilly
** Dizy
** Eclépens
** Ferreyres
** La Sarraz
** Lussery-Villars (resultat de la fusió entre Lussery i Villars-Lussery l'1 de gener de 1999)
** Moiry
** Orny
** Pompaples
* Cercle de L'Isle
** Cuarnens
** L'Isle (Vaud)
** Mauraz
** Mont-la-Ville
** Montricher
** Pampigny
* Cercle de Sullens
** Bettens
** Bournens
** Boussens
** Daillens
** Mex
** Penthaz
** Sullens
** Vufflens-la-Ville
# Abu-l-Abbàs Àhmad ibn Muhàmmad ibn Mussa ibn al-Hàssan ibn al-Furat

Abu-l-Abbàs Àhmad ibn Muhàmmad ibn Mussa ibn al-Hàssan ibn al-Furat, fou un alt càrrec de la cort abbàssida. Empresonat al final del regnat d'al-Mútamid (870-892) arrossegat en la caiguda d'Ismail ibn Bulbul, fou alliberat al pujar al tron Al-Mútadid (892-902) qui, des del començament del seu regnat, li va confiar l'administració de les finances que estaven en mala situació, i l'administració de les propietats de l'estat a l'Iraq, i més tard, encara que breument, tots els afers financers del califat. Va tenir l'ajut del seu germà Abu-l-Hàssan Alí ibn Muhàmmad ibn Mussa ibn al-Furat i es va enfrontar a la famiília de funcionaris sunnites dels Banu l-Djarrah de Dayr Kunna, i especialment a Ibn al-Jarrah. Sota el següent califa Al-Muktafí (902-908), fill de l'anterior, va restar en el càrrec; durant més d'un any es va enfrontar al nou visir Al-Qàssim ibn Ubayd-Al·lah, però va morir el 904 abans que la lluita tingués un guanyador.

## Bibliografia

* D. Sordel, Le vizirat abbaside, Damasc 1959.
# Districte electoral de Reus

El districte de Reus fou una circumscripció electoral del Congrés dels Diputats utilitzada en les eleccions generals espanyoles entre 1871 i 1876. Es tractava d'un districte uninominal, ja que només era representat per un sol diputat.
L'any 1878 es va aprovar una nova llei electoral que va fusionar els districtes de Reus, Falset i Tarragona en un districte plurinominal de 3 escons anomenat Tarragona-Reus-Falset.

## Àmbit geogràfic

El districte comprenia tot el partit judicial de Reus, tret de la part oest, que estava agregada al districte de Falset.

## Diputats electes

| Elecció | Diputat | Partit/Ideologia |
| 1871 | Bonaventura Abarzuza Ferrer | Partit Republicà Democràtic Federal |
| 1873 | Josep Güell i Mercader | Partit Republicà Democràtic Federal |
| 1876 | Marià Pons i Espinós | Conservador |

## Resultats electorals
### Dècada de 1870

Eleccions generals del 20/01/1876 :
| Partit/Ideologia | Partit/Ideologia | Candidat | Vots | % |
| | Conservador | Marià Pons i Espinós | 3.027 | 52,7 |
| | Altres | Altres | 2.721 | 47,3 |
| Total | Total | Total | 5.748 | 100 |
| Cens/participació | Cens/participació | Cens/participació | 9.882 | 58,2 |
Eleccions generals del 10/05/1873 :
| Partit/Ideologia | Partit/Ideologia | Candidat | Vots | % |
| | Partit Republicà Democràtic Federal | Josep Güell i Mercader | 2.939 | 74,6 |
| | Altres | Altres | 1.002 | 25,4 |
| Total | Total | Total | 3.941 | 100 |
| Cens/participació | Cens/participació | Cens/participació | 11.167 | 35,3 |
Eleccions generals del 24/08/1872 :
| Partit/Ideologia | Partit/Ideologia | Candidat | Vots | % |
| | Partit Republicà Democràtic Federal | Bonaventura Abarzuza Ferrer | 1.831 | 97,9 |
| | Altres | Altres | 40 | 2,1 |
| Total | Total | Total | 1.871 | 100 |
| Cens/participació | Cens/participació | Cens/participació | 10.229 | 18,3 |
Eleccions generals del 03/04/1872 :
| Partit/Ideologia | Partit/Ideologia | Candidat | Vots | % |
| | Partit Republicà Democràtic Federal | Bonaventura Abarzuza Ferrer | 3.772 | 60,1 |
| | Altres | Altres | 2.503 | 39,9 |
| Total | Total | Total | 6.275 | 100 |
| Cens/participació | Cens/participació | Cens/participació | 10.229 | 61,3 |
Eleccions generals del 08/03/1871 :
| Partit/Ideologia | Partit/Ideologia | Candidat | Vots | % |
| | Partit Republicà Democràtic Federal | Bonaventura Abarzuza Ferrer | 3.957 | 77,4 |
| | Altres | Altres | 1.158 | 22,6 |
| Total | Total | Total | 5.115 | 100 |
| Cens/participació | Cens/participació | Cens/participació | 10.143 | 50,4 |

## Referències

* ↑ Gaceta de Madrid, 364, 30/12/1878.
* ↑ «Anexo al 27». Gaceta de Madrid, 27, 27-01-1871.
* ↑ Balcells, Albert; Culla, Joan B.; Mir, Conxita. Les eleccions generals a Catalunya de 1901 a 1923. Barcelona: Fundació Jaume Bofill, 1982. ISBN 84-85557-09-3.

## Bibliografia

* Balcells, Albert; Culla, Joan B.; Mir, Conxita. Les eleccions generals a Catalunya de 1901 a 1923. Barcelona: Fundació Jaume Bofill, 1982. ISBN 84-85557-09-3
# Dmitri Zaikin

Dmitri Alekseevich Zaikin (Rus: Дмитрий Алексеевич Заикин; 29 d'abril de 1932 - 20 d'octubre de 2013) va ser un entrenador de cosmonautes soviètic.
Zaikin va néixer a Yekaterinovka, Oblast de Rostov. Es va graduar a la Escola de pilot de combat militar, Armavir (Krasnodar Krai) i Frunze (ara Bixkek), al 1955. Va ser seleccionat per l'entrenament cosmonauta al any 1960, com un dels vint pilots de la Força Aèria que s'entrenarien com els primers cosmonautes.

## Referències

* ↑ Burgess, Colin; Hall, Rex. «Dmitri Zaikin». A: The first Soviet cosmonaut team: their lives, legacy, and historical impact. Berlin: Springer, 2009, pàg. 76. ISBN 978-0-387-84823-5 [Consulta: 2 juny 2021].
# Dolabritor

Dolabritor és un gènere d'aranyes araneomorfes de la subfamilia Erigoninae, dins de la família Linyphiidae.
Fou descrit per primera vegada per Alfred Frank Millidge l'any 1991.

## Distribució

Es pot trobar a Colòmbia.

## Llista d'espècies

Segons The World Spider Catalog 12.0:
* Dolabritor ascifer Millidge, 1991
* Dolabritor spineus Millidge, 1991 (Espècie tipus)

## Referències

* ↑ Millidge, A. F. «Further linyphiid spiders (Araneae) from South America.». Bulletin of the American Museum of Natural History, vol. 205, 1991, pàg. 1–199.
* ↑ Gloor, Daniel; Nentwig, Wolfgang; Blick, Theo; Kropf, Christian «Gen. Dolabritor Millidge, 1991». . Natural History Museum Bern, 2019. DOI: 10.24436/2 [Consulta: 13 juny 2019].
* ↑ Platnick, 2011: The world spider catalog (American Museum of Natural History).

## Enllaços externs

* a ION (anglès)
* Nomenclator Zoologicus (anglès)
# Adh-Dhàhir Yalbay

Al-Màlik adh-Dhàhir Sayf-ad-Din Yalbay al-Inalí al-Muayyadí —àrab: الملك الظاهر سيف الدين يلباي المؤيدي الإينالي, al-Malik aẓ-Ẓāhir Sayf ad-Dīn Yalbāy al-Īnālī al-Muʾayyadī—, més conegut simplement com a adh-Dhàhir Yalbay fou soldà mameluc de la dinastia burjita o circassiana (1467-1468).
El 9 d'octubre de 1467 va morir Khúixqadam, que no havia volgut designar successor i aquest havia estat seleccionat per una assemblea d'amirs i notables escollint a l'amir Bilbay o Yalbay que va pujar al tron amb el títol d'al-Màlik adh-Dhàhir Sayf-ad-Din Yalbay al-Inalí al-Muayyadí. Va governar només uns mesos, i el seu rival l'amir Timurbugha el va enderrocar el 1468.

## Bibliografia

* André Clot, L'Égypte des Mamelouks 1250-1517. L'empire des esclaves
* Encyclopaedia of Islam, Brill Publishers, Leiden, s.v. "Mamluks".
# José Bravo Domínguez

José Bravo Domínguez (Ceuta, 18 de febrer de 1916 - Ceuta, 1 de febrer de 1993) fou un futbolista espanyol dels anys 1940. Va ser internacional amb la selecció catalana i amb la selecció espanyola.

## Trajectòria

Després de jugar als clubs España de Ceuta, África SC de Ceuta, Llevant UE, África SC i Reial Múrcia club amb el qual ascendí a primera divisió, l'any 1940 ingressà al FC Barcelona. Romangué al Barça fins a la temporada 1947-48 disputant un total de 196 partits i marcant 88 gols. Guanyà dues lligues els anys 1945 i 1948, a més d'una Copa d'Espanya el 1942. Quan abandonà el Barcelona fitxà pel Gimnàstic de Tarragona, club amb el qual també jugà a primera divisió. El 1950 fitxà pel Ceuta, on es retirà el 1951.
Fou internacional amb la selecció espanyola enfront França a Sevilla, el 15 de març de 1942, partit guanyat per 4 a 0. Amb la selecció catalana de futbol disputà 7 partits i marcà 2 gols entre 1943 i 1950.

## Palmarès
### FC Barcelona

* Lliga espanyola: 2
** 1944-45, 1947-48
* Copa espanyola: 1
** 1941-42
* Copa d'Or Argentina: 1
** 1944-45
* Copa Eva Duarte de Perón: 1
** 1947-48

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Galería de Internacionales». Mundo Deportivo, 05-08-1988.
* 1 2 3 Toni Closa; Josep Pablo, José Alberto Salas i Jordi Mas. Gran diccionari de jugadors del Barça. Editorial Base, 2015. ISBN 978-84-16166-62-6.
* ↑ Antoni Closa, Jaume Rius. Selecció Catalana de Fútbol: nou dècades d'història. Any 1999. Editorial Jaume Rius. ISBN 8492294434
* ↑ «Ficherías». Mundo Deportivo, 03-08-1950.
* ↑ http://seleccion-espanola.iespana.es/Bravo.html Arxivat 2009-12-19 a Wayback Machine.

## Enllaços externs

* Perfil a worldfootball
* Perfil a BDFutbol
# Tossal de la Mina

El Tossal de la Mina és una muntanya de 2.723,8 metres d'altitud que forma part de la carena que separa els termes municipals de Sarroca de Bellera, del Pallars Jussà, en el seu antic terme ribagorçà de Benés, i la Vall de Boí, també de l'Alta Ribagorça.
És a l'est-nord-est del Tuc de Moró i a l'oest-sud-oest del Tossal de Rus. És també l'extrem nord de la Serra de la Tea. És, juntament amb el Tossal de Rus, el punt més septentrional del terme actual de Sarroca de Bellera.
# Font d'en Rovira

La Font d'en Rovira és una font del municipi de Cervelló (Baix Llobregat) que forma part de l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.
És una font pública que brolla d'una roca. El sortidor està protegit amb una petita coberta a manera de ràfec de formigó armat. El seu entorn està arranjat amb bancs, taules i altre mobiliari urbà. Just al seu costat també trobem unes escales de pedra amb graons més o menys ben escairats.
Es desconeix la datació de la font. El que sí que es pot precisar és que es trobava en mal estat i el 1902 fou refeta, per uns veïns i Salvador Rovira, com a commemoració d'aquest moment es gravà una placa de marbre.

## Referències

* 1 2 «Font d'en Rovira». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 20 desembre 2015].
# Castelnuovo di Conza

Castelnuovo di Conza és un poble de 1014 habitants de la província de Salern a la regió de Campània (Campagna), Itàlia. Aquest poble fou afectat pel terratrèmol del 23 de novembre de 1980.
# Sirhan Sirhan

Sirhan Bishara Sirhan (àrab: سرحان بشارة سرحان, Sirḥān Bixāra Sirḥān) (Jerusalem, 19 de març de 1944) és un ciutadà jordà que fou condemnat a empresonament de per vida per haver matat al senador americà Robert F. Kennedy el 5 de juny de 1968. Va al·legar com a motiu la simpatia del senador pels israelians durant la guerra dels Sis Dies el 1967 i va dir que ho havia fet pel seu país. Tot i que han passat més de 50 anys (en tenia 22 quan va cometre l'assassinat) el sistema penitenciari americà no ha acceptat mai el seu alliberament condicional (al que opta des de 1982).

## Referències

* Ayton, Mel, The Forgotten Terrorist - Sirhan Sirhan and the Assassination of Robert F. Kennedy, Washington DC, Potomac Books, 2007. ISBN 978-1-59797-079-2
# Bandera de les Illes Shetland

La bandera de les Illes Shetland va ser dissenyada el 1969 per Roy Grønneberg, fundador a les illes de la branca del Partit Nacional Escocès, juntament amb Bill Adams. Va ser creada per commemorar el 500 aniversari de la transferència de les illes de Noruega a Escòcia per part del rei de Noruega i Dinamarca.
| « | La idea del disseny va ser la següent: "Desitjant donar igual pes simbòlic al fet que les Shetland havien estat part de Noruega durant 500 anys i part d'Escòcia des de fa 500 anys, ens va portar als colors nacionals d'Escòcia - blau i blanc - s'insereixen en el disseny de la creu desplaçada comú a tots els països escandinaus." | » |
Després de gairebé quaranta anys d'ús no oficial, la bandera va ser formalment atorgada per Lord Lyon King of Arms, l'autoritat heràldica d'Escòcia, l'1 de febrer de 2005.

## Disseny i utilització

La bandera està formada per una creu nòrdica en blanc sobre un camp de color blau. És àmpliament utilitzada en un ús privat pels habitants de les illes tant en terra com al mar, i actualment és vista com un símbol de la seva identitat. El 2007, s'instaurà el 21 de juny com el "Dia de la bandera de Shetland" pel Consell.
La bandera és pràcticament idèntica a l'antiga bandera nacional no oficial d'Islàndia (la Hvítbláinn) utilitzada per part dels activistes nacionalistes d'Islàndia a partir de 1897 fins al 1915, la qual va ser abandonada a causa de la seva similitud amb les banderes grega i sueca, i que els crítics van raonar que seria difícil de distingir al mar, un tema important en temps de guerra.

## Banderes amb Creu nòrdica a les Illes Britàniques

Les banderes amb creu nòrdica a les Illes Britàniques s'utilitzen com a al·lusió a una herència nòrdica o gaeliconordica. Moltes d'elles no són oficials.
* Bandera de Illes Òrcades
* Antiga bandera no oficial de les Illes Òrcades
* Bandera no oficial de Yorkshire i Humber

## Vegeu també

* Bandera d'Escòcia
* Creu nòrdica

## Referències

* ↑ «Shetland Islands (United Kingdom)» (en anglès). Flags Of The World. [Consulta: 20 abril 2016].
* ↑ «Shetland» (en anglès). Flag Institute. [Consulta: 20 abril 2016].
* ↑ «Shetland Flag». 13.04.2013. [Consulta: 20 abril 2016].
# Simtek

Simtek o Simulation Technology va ser un constructor de cotxes de competició britànic que va arribar a disputar curses a la Fórmula 1.
L'equip va ser fundat per Max Mosley i Nick Wirth l'any 1989 i va anar implicant-se a la F1 fent tota mena de tasques (construcció de túnels de vent, disseny i construcció de xassís…) fins a arribar a l'any 1994, en què ja va formar part del campionat amb equip propi.
Després del fracàs de l'equip Bravo de Wirth, va debutar a la primera cursa de la temporada 1994, al GP de Brasil disputat al circuit d'Interlagos el 27 de març del 1994.
L'equip va prendre part a un total de vint-i-un Grans Premis (amb quaranta monoplaces) disputats en dues temporades consecutives (1994 - 1995), aconseguint una novena posició com millor classificació en una cursa (en dues ocasions) i no assolint cap punt pel campionat del món de constructors.

## Resum

| Curses: | Victòries: | Pòdiums: | Poles: | Voltes ràpides: | Punts: |
| 21 (40) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
# Sportverein Waldhof Mannheim

L'Sportverein Waldhof Mannheim és un club de futbol alemany de la ciutat de Mannheim a l'estat de Baden-Württemberg.

## Història

El club fou fundat el 1907 i jugà la segona divisió de la Westkreis-Liga poc abans de la I Guerra Mundial. El 1919 formà part de la Kreisliga Odenwald guanyant el títol els anys 1920 i 1921. També guanyà la Bezirksliga Rhein el 1924 i cinc campionats de la Bezirksliga Rhein-Saar a partir de 1927. A partir de 1933 jugà la Gauliga Baden, creada pel Tercer Reich. El Waldhof en guanyà cinc campionats.
Acabada la Guerra ingressà a l'Oberliga Süd, baixant a la Segona Divisió el 1954. El 1963, amb la creació de la Bundesliga, el club passà a la Regionalliga Süd, juntament amb el seu rival ciutadà VfR Mannheim. Una sèrie de mals resultats el portaren a descendir a l'Amateurliga Nordbaden (III) el 1970. El suport de la marca comercial Chio revifà el club, el qual adoptà el nom SV Chio Waldhof Mannheim entre 1972 i 1978. Jugà a la 2. Bundesliga entre 1974 i 1983, any en què ascendí a la Bundesliga, on hi romangué fins a 1990. A continuació disputà la Segona Divisió fins al 2003, amb l'excepció dels anys 1997-1999 quan jugà a la Regionalliga Süd. Les irregularitats econòmiques portaren a la Federació a negar-li la llicència el 2003, passant a les categories inferiors del futbol alemany.

## Palmarès

* Kreisliga Odenwald (I)
** 1920, 1921
* Bezirksliga Rhein (I)
** 1924
* Bezirksliga Rhein-Saar (I)
** 1928, 1930, 1931, 1932, 1933
* Gauliga Baden (I)
** 1934, 1936, 1937, 1940, 1942
* 2. Bundesliga (II)
** 1983
* 2a divisió Oberliga Süd (II)
** 1958, 1960
* Amateurliga Nordbaden (III)
** 1971, 1972
* Copa Baden Nord
** 1998, 1999
* $^‡$ Guanyat per l'equip reserva.

## Referències

* ↑ «(alemany) Lligues de futbol a Alemanya». Das deutsche Fußball-Archiv. [Consulta: 20 agost 2013].

## Enllaços externs

* Web oficial Arxivat 2018-01-20 a Wayback Machine.
* Perfil a abseits-soccer.com Arxivat 2006-01-29 a Wayback Machine.
* SV Waldhof Mannheim a Weltfussball.de
# Coalingita

La coalingita és un mineral de la classe dels carbonats, que pertany al supergrup de la hidrotalcita. Rep el seu nom per la localitat de Coalinga, propera al seu lloc de descobriment.

## Característiques

La coalingita és un carbonat de fórmula química Mg$_{10}$Fe3+ 2CO₃(OH)$_{24}$·2H₂O. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 1965. Cristal·litza en el sistema trigonal. La seva duresa a l'escala de Mohs es troba entre 1 i 2, sent un mineral molt tou.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la coalingita pertany a «05.DA: Carbonats amb anions addicionals, amb H₂O, amb cations de mida mitjana» juntament amb els següents minerals: dypingita, hidromagnesita, giorgiosita, widgiemoolthalita, artinita, indigirita, clorartinita, otwayita, zaratita, kambaldaïta, cal·laghanita, claraïta, hidroscarbroïta, scarbroïta, caresita, quintinita, charmarita, stichtita-2H, brugnatel·lita, clormagaluminita, hidrotalcita-2H, piroaurita-2H, zaccagnaïta, comblainita, desautelsita, hidrotalcita, piroaurita, reevesita, stichtita i takovita.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta als dipòsits d'asbests i serpentinita de Nova Idria, al comtat de Fresno, Califòrnia (Estats Units). També ha estat descrita a altres indrets dels Estats Units, a Rússia, a Romania, al Japó, a Itàlia, a la República Txeca, al Canadà, a Àustria i a Austràlia.

## Referències

* ↑ «Coalingite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 28 maig 2017].
Supergrup de la hidrotalcita :
# Sparidentex hasta

Sparidentex hasta és un peix teleosti de la família dels espàrids i de l'ordre dels perciformes. Va ser descrit per primera vegada com a Dentex hasta per Achille Valenciennes el 1830.
Sparidentex hasta és l'única espècie del gènere Sparidentex. Pot arribar als 50 cm de llargària total. Es troba a les costes del Golf Pèrsic i de l'Índia.

## Referències

* ↑ Eschmeyer, William; van der Laan, Richard; Fricke, Ron. «Sparidentex hasta» (en anglès). Eschmeyer's Catalog of Fishes. California Academy of Sciences, 07-12-2020.
* ↑ Cuvier, Georges; Valenciennes, Achille. Histoire naturelle des poissons (en francès). 6. París: Chez F. G. Levrault, 1830.
* 1 2 Binohlan, Crispina B.; Reyes, Rodolfo B. «Sparidentex hasta (Valenciennes, 1830) Sobaity seabream» (en anglès).
# Tossal dels Montllats

El Tossal dels Montllats o Moleta del Tossal és una muntanya de 1.656 metres sobre el nivell del mar (msnm) situat entre els termes de Vilafranca (els Ports, País Valencià) i Mosquerola (Gúdar-Javalambre, Aragó). Es tracta del cim més elevat de la comarca dels Ports.
L'entorn de la muntanya ofereix una gran varietat de paisatges amb boscos de pinedes silvestres i d’alzines que s'intercalen en prats de muntanya, així com àrees de cultiu erms al Pla de Montllats on es troba el mas del mateix nom.

## Referències

* ↑ «Tossal dels Montllats |». [Consulta: 28 novembre 2022].
* ↑ Goterris. «goterris: EL TOSSAL DELS MONTLLATS AMB RAQUETES», dissabte, 28 gener 2017. [Consulta: 28 novembre 2022].
# Tractat de Belgrad

El Tractat de Belgrad va ser el tractat segellat el 18 de setembre de 1739, en Belgrad, Sèrbia, per l'Imperi Otomà d'una banda, i pels Habsburg de l'altre. Aquest va acabar amb les hostilitats de dos anys de la Guerra Austro-Turca de 1737-1739, en la qual els Habsburg es van unir a l'Imperi Rus en la Guerra Russo-Turca (1735-1739) contra els otomans. Amb el Tractat de Belgrad, els Habsburg van cedir el Nord de Sèrbia amb Belgrad als Otomans, i Oltènia, annexada pels Habsburg al Tractat de Passarowitz el 1718, cedida a Valàquia (una entitat Otomana), i van establir la línia de demarcació entre els rius Sava i Danubi. Els Habsburg van forçar a Rússia a acceptar la pau en la Guerra Russo-Turca (1735-1739) amb el Tractat de Niš.
Després del seu estancament militar amb l'Imperi Rus i la victòria sobre el Sacre Imperi Romanogermànic i la signatura del Tractat de Belgrad, l'imperi gaudí d'una generació de pau mentre Àustria i Rússia lluitaven contra l'ascens de Prússia a l'Europa de l'Est, i durant la guerra dels Set Anys es va mantenir neutral.

## Referències

* ↑ «Tractat de Belgrad». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Hans Ernst Weidinger, Michael Hüttler. Ottoman Empire and European Theatre V (en anglès). Hollitzer Wissenschaftsverlag, 2019, p. 93. ISBN 9783990120750.