OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Pansionata Nébug

Pansionata Nébug - Пансионата «Небуг» (rus) és un possiólok del krai de Krasnodar, a Rússia. Es troba als vessants meridionals de l'extrem oest del Caucas occidental, a la desembocadura del riu Kazatxia Sxel a la riba nord-oriental de la mar Negra, a 10 km al nord-oest de Tuapsé i a 99 km al sud de Krasnodar.
Pertany al poble de Nébug.
# Pablo Fornals Malla

Pablo Fornals Malla (Castelló de la Plana, 22 de febrer de 1996) és un futbolista professional valencià que juga com a migcampista ofensiu al Reial Betis.

## Carrera de club

Fornals va ingressar al planter del Màlaga CF el 2012 als 16 anys, provinent del CE Castelló. Va debutar amb l'Atlético Malagueño a temporada 2014–15, a Tercera Divisió.
Fornals va debutar amb el primer equip – i a La Liga – el 26 de setembre de 2015, jugant com a titular en un empat 0 a 0 a fora contra el Reial Madrid. Dos mesos i dos dies després, va marcar el seu primer gol a la màxima categoria en un empat 2–2 contra el Granada CF a La Rosaleda, només quatre minuts després d'haver substituït Duda.
El 4 de desembre de 2016 Fornals va marcar un doblet en l'empat 2 a 2 contra el València CF. El 24 de juliol va marxar al Vila-real CF, club al qual ja hi havia estat com a juvenil, i hi va signar un contracte per cinc anys.

## Carrera internacional

El 28 de març de 2016 Fornals va fer el seu debut internacional amb la selecció espanyola de futbol sub-21 tot jugant els 90 minuts en una victòria per 1 a 0 contra Noruega sub-21 a l'Estadi Nueva Condomina. El 17 de maig, fou convocat amb la selecció absoluta per Vicente del Bosque per a jugar un amistós contra Bòsnia i Hercegovina; va debutar-hi dotze dies després, substituint Mikel San José en una victòria per 3 a 1 a l'AFG Arena a St. Gallen, Suïssa.

## Referències

* ↑ «Sellada la renovación de Pablo, a corto plazo en la órbita del primer equipo» (en castellà). Diario Sur, 25-03-2015. [Consulta: 26 setembre 2015].
* ↑ «Kameni para al Madrid» (en castellà). Marca, 26-09-2015. [Consulta: 26 setembre 2015].
* ↑ «Fornals, la última perla del Málaga» (en castellà). Marca, 29-11-2015.
* ↑ «Fornals borra la sonrisa de Prandelli» (en castellà). Marca, 04-12-2016. [Consulta: 4 desembre 2016].
* ↑ «Pablo Fornals regresa al Vila-real CF» (en castellà). Vila-real CF, 24-07-2017. Arxivat de l'original el 2017-08-05. [Consulta: 24 juliol 2017].
* ↑ «Pablo Fornals debuta con la sub´21 y se gusta» (en castellà). La Opinión de Málaga, 29-03-2016. [Consulta: 29 maig 2016].
* ↑ «Pablo called-up to join Spain's first team». Málaga CF, 17-05-2016. [Consulta: 29 maig 2016].
* ↑ «Nolito endulza un duelo atípico» (en castellà). Marca, 29-05-2016. [Consulta: 29 maig 2016].

## Enllaços externs

* Pablo Fornals Malla a BDFutbol
* Pablo Fornals Malla a La Preferente (castellà)
* Pablo Fornals Malla, Fitxa a Soccerway
# Papa Sixt III

Sixt III (? - Roma 440) va ser papa entre el 432 i el 440.
Previ a la seva elecció era un sacerdot destacat de l'església romana, es coneix que mantenia correspondència amb Agustí d'Hipona. Va ser consagrat com a pontífex el 31 de juliol de 432.
Va realitzar grans construccions a Roma, com les esglésies de Santa Sabina al pujol Aventí i Santa Maria la Major, adornada amb ric mobiliari i mosaics amb escenes bíbliques, dedicada a la Verge Maria, en la qual es reflectia la seva acceptació del Concili d'Efes el 431. En aquest Concili se li havia concedit el títol de Theotokos o Mare de Déu.
Un dels seus principals assoliments va ser restaurar la pau entre Ciril d'Alexandria i els siris.
Va morir a Roma el 18 d'agost de 440.
La seva festivitat és el 28 de març.

## Referències

* 1 2 «Sixt III». Gran Enciclopèdia Catalana. enciclopedia.cat. [Consulta: 14 agost 2022].
* ↑ Weber, Nicholas Aloysius. «Pope St. Sixtus III». A: Catholic Encyclopedia (en anglès). vol. 14. Nova York: The Encyclopedia Press, 1913.
* ↑ Hourihane, Colum. The Grove Encyclopedia of Medieval Art and Architecture (en anglès). vol. 2. Oxford: Oxford University, p. 599. ISBN 978-0-19-539536-5.
# Papa Sisini

Sisini (Síria, 650 - Roma, 4 de febrer de 708) va ser Papa de l'Església Catòlica durant tres setmanes el 708 a causa de la seva mort per gota.
Va néixer a Síria en una data desconeguda, com a fill d'un home anomenat Joan. Res se sap de la seva carrera eclesiàstica, però sembla probable que fos un dels cinc preveres que l'Església va enviar al sínode romà de 679 convocat pel papa Agató per debatre els problemes de l'Església anglesa.
Consagrat probablement el 15 de gener del 708, com a successor de Joan VII. L'elecció es va produir tres mesos després de la mort de l'anterior papa, quelcom que posa de manifest que va haver-hi dificultats entre les faccions per posar-se d'acord sobre un candidat comú que fos capaç d'enfrontar-se políticament a l'emperador Justinià II.
Tanmateix, el seu pontificat va ser molt breu, només de tres setmanes a causa de la gota que patia que va acabar provocant-li la mort. Malgrat el dolor de la malaltia, que li impedia fins i tot alimentar-se, es diu que va ser un home de caràcter fort i que va ser capaç de pensar en el bé de Roma, donant instruccions per preparar calç per reparar les muralles de la ciutat, davant l'amenaça que suposaven l'exarca de Ravenna, els llombards i els musulmans.
Va morir el 4 de febrer del 708, poc després d'haver consagrat un bisbe de Còrsega. El seu cos va ser enterrat a la basílica de Sant Pere del Vaticà.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Mann, Horace K. «Pope Sisinnius». A: Catholic Encyclopedia (en anglès). vol. 14. Nova York: The Encyclopedia Press, 1913.
* 1 2 Von Falkenhausen, Vera. «Sisinio» (en italià). Enciclopedia dei Papi. Treccani, 2000. [Consulta: 31 desembre 2022].
* 1 2 «Sisinnius» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 31 desembre 2022].
# Operador moment

Operador moment, en mecànica quàntica, és l'operador que transforma la funció d'ona $\psi (x,t)$ en una altra funció formada per una constant multiplicada per la derivada espacial de la funció d'ona.

## Definició

* L'operador moment ${\hat {p}}\,$ és lineal.
* L'operador moment ${\hat {p}}\,$ és un operador diferencial.
* L'operador moment ${\hat {p}}\,$ està definit per ${\hat {p}}=-i\hbar {\frac {\partial }{\partial x}}$ on $\hbar$ és la constant de Plank reduïda, $i$ és la unitat imaginària dels nombres complexos.
* L'aplicació de l'operador moment sobre la funció d'ona és : ${\hat {p}}\,\psi =-i\hbar {\frac {\partial \psi }{\partial x}}$, per exemple si la funció d'ona és $\psi (x)=(a^{2}+x^{2})$ llavors l'operador moment serà ${\displaystyle {\hat {p}}\,}\psi (x)=-i\hbar 2x$

## Vegeu també

* Mecànica quàntica
* Operador posició ${\hat {x}}\,$

## Referències

* ↑ «What is the Momentum Operator?» (en anglès). physics.stackexchange.com. [Consulta: 27 abril 2017].
* ↑ «The Essentials of Quantum Mechanics» (en anglès). www.physics.wustl.edu. [Consulta: 27 abril 2017].
# Operador posició

Operador posició, en mecànica quàntica, és l'operador ${\hat {x}}\,$ que correspon a la posició $x\,$ observable d'una partícula. El valor propi de l'operador és el vector posició de la partícula.

## Definició

* En una dimensió, el quadrat de mòdul de la funció d'ona, $|\psi |^{2}=\psi ^{*}\psi$, representa l'amplitud de probabilitat de trobar la partícula a la posició $x$. Llavors l'esperança d'una mesura de la posició de la partícula és:
$\langle x\rangle =\int _{-\infty }^{+\infty }x|\psi |^{2}dx=\int _{-\infty }^{+\infty }\psi ^{*}x\psi dx$
a més, com que la probabilitat total és 1 : $\int _{x}|\psi (x)|^{2}dx=1$
* L'operador posició ${\hat {x}}\,$ és lineal.
* L'operador posició ${\hat {x}}\,$ està definit per ${\hat {x}}\,$ = $x$
* L'aplicació de l'operador posició sobre la funció d'ona és : ${\hat {x}}\,\psi (x)=x\psi (x)$, per exemple si la funció d'ona és $\psi (x)=1/(a^{2}+x^{2})$ llavors l'operador posició serà ${\displaystyle {\hat {x}}\,}\psi (x)=x/(a^{2}+x^{2})$

## Vegeu també

* Mecànica quàntica
* Operador moment ${\hat {p}}\,$

## Referències

* ↑ «How the position operator and the position basis are correctly defined?» (en anglès). physics.stackexchange.com. [Consulta: 27 abril 2017].
* ↑ «The Essentials of Quantum Mechanics» (en anglès). www.physics.wustl.edu. [Consulta: 27 abril 2017].
# Parapercis australis

Parapercis australis és una espècie de peix de la família dels pingüipèdids i de l'ordre dels perciformes.

## Descripció

* Fa 9,2 cm de llargària màxima i presenta una coloració similar a la de Parapercis cylindrica (llevat de l'aleta caudal, la qual no és groga).
* 5 espines i 20-21 radis tous a l'aleta dorsal i 1 espina i 17 radis tous a l'anal.
* 48-59 escates a la línia lateral. 5-6 escates predorsals. Escates ctenoides a les galtes.
* 10 dents canines a la mandíbula inferior.
* Aleta caudal lleugerament arrodonida.

## Hàbitat i distribució geogràfica

És un peix marí, demersal i de clima tropical, el qual viu al Pacífic occidental central: Austràlia (Queensland) i Tonga.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Randall, J. E., 2003. Review of the sandperches of the Parapercis cylindrica complex (Perciformes: Pinguipedidae), with description of two new species from the western Pacific. Bishop Museum Occasional Papers. Núm. 72: 1-19.
* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Kuiter, R. H., 1993. Coastal fishes of south-eastern Australia. University of Hawaii Press. Honolulu, Hawaii. 437 p.
* ↑ Randall, J. E., J. T. Williams, D. G. Smith, M. Kulbicki, G. M. Tham, P. Labrosse, M. Kronen, E. Clua i B.S. Mann, 2004. Checklist of the shore and epipelagic fishes of Tonga. Atoll Res. Bull. Núm. 502.
* ↑ Randall, J. E., 2005. Reef and shore fishes of the South Pacific. New Caledonia to Tahiti and the Pitcairn Islands. University of Hawaii Press, Honolulu, Hawaii. 720 p.
* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* ↑ GBIF (anglès)

## Bibliografia

* Reimans, R. G., 1978. Grass carp as a tool in fishery management. Proc. Eur. Weed Res. Symp. Aquat. Weeds (5). Pàg. 207.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
* ION (anglès)
# Parapercis bicoloripes

Parapercis bicoloripes és una espècie de peix de la família dels pingüipèdids i de l'ordre dels perciformes.

## Etimologia

El seu nom científic fa referència a les seues aletes bicolors.

## Descripció

* Fa 15,5 cm de llargària màxima i té l'aleta caudal grisenca amb nombroses taques petites i blanques agrupades en estretes bandes transversals.
* 5 espines i 20-21 radis tous a l'aleta dorsal i 18 radis tous a l'anal. El primer radi del lòbul superior de l'aleta caudal és lleugerament allargat. Aletes ventrals bicolors (de color negre a la base i al llarg de la vora interior, mentre que l'exterior és més clara).
* 30 vèrtebres (10+20).
* Boca amb 6 dents semblants a ullals i sense dents palatines.
* Escates ctenoides (també a les galtes). 55-57 escates a la línia lateral.

## Alimentació

Hom creu que es nodreix de peixets i crustacis (gambes i Mysida).

## Hàbitat i distribució geogràfica

És un peix marí, bentopelàgic i de clima tropical, el qual viu al Pacífic occidental: el Vietnam.

## Observacions

És inofensiu per als humans i comparteix el seu hàbitat amb Parapercis sexfasciata i Parapercis alboguttata.

## Referències

* ↑ Bleeker P., 1863. Onzième notice sur la faune ichthyologique de l'île de Ternate. Neder. Tijdschr. Dierk. V. 1. 228-238.
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Prokofiev, A. M., 2010. Two New Species of Fishes from Families Muraenidae (Anguilliformes) and Mugiloididae (Perciformes) from the Waters of Vietnam. Journal of Ichthyology, 50 (8): 580-589. Pàg. 585, fig. 3.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ Romero, P., 2002. An etymological dictionary of taxonomy. Madrid (Espanya).
* 1 2 3 4 5 FishBase (anglès)
* ↑ Prokofiev, A. M., 2008. Sandperches (Mugiloididae: Parapercis) of Nha Trang Bay, South China Sea, Vietnam. J. Ichthyol. 48(10):876-890.

## Bibliografia

* Cantwell, G. E., 1964. A revision of the genus Parapercis, family Mugiloididae. Pacific Science, v. 18: 239-280.

## Enllaços externs

* AQUATAB (txec)
* ION (anglès)
# Orestias ututo

Orestias ututo és una espècie de peix de la família dels ciprinodòntids i de l'ordre dels ciprinodontiformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 5,5 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: Perú.

## Referències

* ↑ BioLib (anglès) i (txec)
* 1 2 «Orestias ututo» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).
# Orestis

Orestis o Orèstias (en llatí Orestis, en grec antic Ὀρεστίς o Ὀρεστίας) era el nom d'un districte de Macedònia habitat pels orestes.
Ni Titus Livi ni Diodor de Sicília en parlen, quan mencionen els territoris que van formar part de Macedònia. L'any 196 aC es va organitzar com un territori independent. Més tard (després del 168 aC) es va incloure probablement en el districte quart de Macedònia, almenys la part d'Orestis situada a l'est del Pindos.

## Notes

* ↑ Segons Claudi Ptolemeu
* ↑ Segons Estrabó

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Orestae». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 16 juliol 2021].
# Palos Verdes

Palos Verdes és un grup de ciutats costaneres dins Palos Verdes Hills sobre la Península de Palos Verdes (Palos Verdes Peninsula) al Comtat de Los Angeles, Califòrnia als Estats Units. Les ciutats de Palos verdes inclouen Palos Verdes Estates, Rancho Palos Verdes, Rolling Hills i Rolling Hills Estates.
La península que penetra dins l'Oceà Pacífic, té espectaculars vistes al mar i escoles distingides a Palos Verdes Hills i molts camins per anar a cavall.
La península era la llar dels amerindis Tongva-Gabrieliño. El seu primer contacte amb els europeus va ser l'any 1542 amb l'explorador portuguès João Cabrilho (o Juan Cabrillo).
Cap a 1992 molts coreans estatunidencs acabalats es traslladaren a Palos Verdes Peninsula. Rancho Palos Verdes, Palos Verdes Estates, i Rolling Hills Estates.

## Referències

* ↑ «Palos Verdes Peninsula High School Profile». Palos Verdes Peninsula School District. Arxivat de l'original el 2006-09-25. [Consulta: 3 octubre 2006].
* ↑ «Rancho Palos Verdes Equestrian Maps». City of Rancho Palos Verdes. Arxivat de l'original el 2006-09-29. [Consulta: 3 octubre 2006].
* ↑ laokay: History of Rancho Los Encinos. accessed 8/20/2010
* ↑ USA Today article access date: 5/22/2010.
* ↑ Millacan, Anthony. "Presence of Koreans Reshaping the Region : Immigrants: A developing Koreatown in Gardena symbolizes changes a growing population is bringing to the area." (Archive Arxivat 2015-04-02 a Wayback Machine.) Los Angeles Times. February 2, 1992. Metro; PART-B; Zones Desk p. 3. p. 1 of 2. Retrieved on August 30, 2013.

## Bibliografia

* Patryla, Jim (2005). A Photographic Journey Back To Marineland of the Pacific. Lulu Publishing. ISBN 978-1-4116-7130-0.

## Enllaços externs

* official Palos Verdes Library District website
* Palos Verdes Daily Photo blog website
* official South Coast Botanical Garden website
* Palos Verdes Peninsula Chamber of Commerce & Visitor's Center website
* Marymount College website Arxivat 2005-06-06 a Wayback Machine.
# Palos Verdes Estates

Palos Verdes Estates és una ciutat dels Estats Units a l'estat de Califòrnia. Segons el cens del 2000 tenia 13.340 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Palos Verdes Estates tenia 13.340 habitants, 4.993 habitatges, i 4.119 famílies. La densitat de població era de 1.075,3 habitants/km².
Dels 4.993 habitatges en un 32,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 75,7% hi vivien parelles casades, en un 4,7% dones solteres, i en un 17,5% no eren unitats familiars. En el 15% dels habitatges hi vivien persones soles el 8,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,67 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,96.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,2% tenia menys de 18 anys, un 4,1% entre 18 i 24, un 19,8% entre 25 i 44, un 33% de 45 a 60 i un 19,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 47 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 92,8 homes.
Entorn de l'1,1% de les famílies i el 2,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Palos Verdes Estates». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 18 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Palos Verdes Estates». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 18 juliol 2010].
# Partit Demòcrata Cristià (Espanya)

Partit Demòcrata Cristià (PDC) fou un partit polític fundat el 1977 i dirigit per Fernando Álvarez de Miranda i José Almagro Nosete que va sorgir de la fusió del Partit Popular Demòcrata Cristià (PPDC), liderat per Alvárez de Miranda, i d'Unió Democràtica Espanyola. La seva ideologia era democristiana i centrista.
El 1977 es va apropar a les formacions de centre i es va presentar a les eleccions generals espanyoles de 1977 amb la Unió de Centre Democràtic, dins la qual es va dissoldre el 1978.
# Paul Scheuer

Paul Scheuer (Ciutat de Luxemburg, 15 d'abril de 1944) és un actor i director de cinema luxemburguès. Fou un dels membres fundadors de la productora AFO-Film.

## Filmografia
### Com a director

* Wat huet e gesot?, guionista amb Georges Fautsch i Maisy Hausemer, 1981
* Congé fir e Mord, 1983
* KlibberKleeschenSchueberMaischenAllerHerrgottsNationalSprangKirmes, guionista amb Georges Fautsch i Maisy Hausemer, 1986
* Mumm Sweet Mumm, guionista amb Georges Fautsch i Maisy Hausemer, 1989
* Dammentour, guionista amb Georges Fautsch i Maisy Hausemer, 1992
* D'Symmetrie vum Päiperlek, guionista amb Maisy Hausemer, 2011

### Com a actor

* Congé fir e Mord, 1983
* Hochzäitsnuecht, de Pol Cruchten, 1991
* Dammentour, 1992
* Lorenz im Land der Lügner, de Jürgen Brauer, 1997

## Honors

* Oficial de l'Orde del Mèrit del Gran Ducat de Luxemburg (promoció 1988).

## Referències

* ↑ Memorial B n° 52 vun 1998 mat der Lëscht vun de Leit déi 1998 eng national Auszeechnung kritt hunn

## Enllaços externs

* CNA
# Paul Scheinpflug

Paul Scheinpflug (Loschwitz, 10 de setembre de 1875 - Klaipėda, 11 de març de 1937) va ser un director i compositor alemany.
Scheinpflug va estudiar de 1890 a 1894 al Conservatori de Dresden, tenint entre els seus professors a Felix Draeseke. Després d'una breu estada a Kíev com a tutor a Kíev el 1897/1898, es va traslladar a Bremen el 1898, on va treballar com a director de la Filharmònica i director de diversos cors. Del 1909 al 1914 va estar actiu a Königsberg com a director de club de música i del 1914 al 1920 a Berlín com a director de l'orquestra Blüthner. Del 1920 al 1928 va ser director musical de l'"Orchester de Duisburg Städtischen" i del 1929 al 1932 director d'orquestra de la Filharmònica de Dresden. Després viatjà com a director convidat sovint als països del nord i de l'Europa de l'Est.
Entre les seves composicions hi figuren:
* un quartet pera instruments d'arc i un altre per a piano;
* Worpswede, per a una veu, piano, violí i corn anglès;
* Frühling, per a orquestra;
* Sonata per a violí;
* lieder, i cors per a veus d'home.

## Bibliografia

* Enciclopèdia Espasa, vol. 54, pàg. 957. (ISBN-84-239-4554-5)
# Partit Democràtic Popular (Japó, 1950)

El Partit Nacional Democràtic (国民民主党) va ser un partit polític japonés actiu entre l'any 1950 i 1952. Fou fundat com una unió del Partit Democràtic, el Partit Nacional Cooperatiu i els independents de la dieta. El partit era de caràcter centrista i feia oposició al Partit Socialista del Japó i al Partit Liberal del Japó/Partit Liberal. Al febrer de 1952 el partit es va fusionar amb el Shinsei Club (o Club de la Nova Política) i amb el Partit Cooperatiu dels Pagesos per formar el Partit Reformista.
# Papa Liberi

Liberi I va néixer a Roma i va esdevenir Papa el 17 de maig de 352.
Les polèmiques engegades amb els arrians, que tenien el suport de l'emperador, va comportar l'elecció de Fèlix II com a antipapa i el seu desterrament a Bèroe de Tràcia (355) per negar-se a acceptar les doctrines arrianes defensades per l'emperador. Finalment les va acceptar al concili de Sírmium del 357 i se li va permetre tornar a Roma per compatir el poder amb Fèlix. Però el poble a Roma li era favorable i van esclatar disturbis fins que Fèlix va renunciar. En abandonar Fèlix la ciutat es va produir una matança dels seus partidaris.
Va promoure la construcció de la Basílica de Santa Maria la Major a Roma sobre el perímetre que ell mateix va traçar després d'una nevada el 5 d'agost (va afirmar que se li havia aparegut la Verge ordenant-li-ho). Segons la tradició, també va fixar la data actual del Nadal el 25 de desembre
Va morir el 24 de setembre de 366.
Va escriure:
* 1. Ad Osium
* 2. Ad Caecilianum
* 3. Ad Eusebium Vercellensem
* 4. Ad Constantium Augustum
* 5 i 6. Ad Eusebium Vercellensem (dues)
* 7. Ad Eusebium, Dionysium, et Luciferum exsules
* 8. Ad Orientales
* 9. Ad Ursacium, Valentem, et Germinium
* 10. Ad Vincentium Capuanum
* 11. Ad Catholicos Episcopos Italiae
* 12. Ad universes Orientis orthodoxos Episcopos
* 13. Dicta ad Eusebium spadonem, dum ipsum ut in Athanasium subscribens Imperatori obtemperaret adhortabatur.
* 14. Dialogus Libe ii et Constantii Imperatoris, triduo antequam in exilium deportaretur, habits.
* 15. Oratio Liberii Marcellinam S. Ambrosii sororem dato virginitatis velo consecrantis.
Les dotze primeres són cartes. Dues cartes més són dubtoses:
* Epistola Liberii Episcopi Urbis Romae ad Orientales Episcopos
* Delectissimis Fratribus Presbyteris et Coepiscopis Orientalibus

## Referències

* ↑ Smith, William; Wace, Henry. «Liberius». A: A dictionary of Christian biography, literature, sects and doctrines (en anglès). Whitefish, MT: Kessinger, 2005, p. 720. ISBN 141794806X.
# Papa Lleó IV

Lleó IV (Roma, s. IX – 17 de juliol del 855) va ser Papa de l'Església Catòlica del 847 al 855.
En origen monjo benedictí, va ser membre de la cúria romana durant el regnat de Gregori IV i va ser creat cardenal prevere per Sergi II.
Va ser escollit papa per unanimitat. El seu accés al pontificat va veure's marcat pel saqueig que va sofrir Roma a mans dels musulmans el 846, raó per la qual va ser consagrat el 10 d'abril del 847 sense consentiment de l'emperador. La ciutat només comptava amb la defensa que li proporcionava la muralla que l'emperador Aurelià va construir al segle iii i que no incloïa el mont vaticà on a començaments del segle iv es va construir la primera Basílica de Sant Pere on s'acumulaven els tresors de l'Església. El saqueig del tresor i la profanació que va sofrir la mateixa tomba de l'apòstol va fer que Lleó IV iniciés l'emmurallament de la muntanya vaticana i la zona entorn de la Basílica de Sant Pere del Vaticà, donant lloc al que avui es coneix com a "Ciutat Leonina".
També va alentir la formació d'una lliga amb les ciutats romanes d'Orient de Nàpols, Gaeta i Amalfi per crear una flota unificada amb la que frenar els musulmans que ocupaven la costa italiana, aconseguint derrotar-los en la batalla naval que va tindre lloc a Òstia el 849. Aquesta victòria va ser immortalitzada per Rafael en uns frescos pintats a les estances del Palau Vaticà. El mateix pintor va pintar un altre fresc amb l'Incendi del Borgo, l'incendi que va patir el Borgo ("burg"), districte de Roma contigu al Vaticà, i que segons la tradició va ser miraculosament sufocat pel Papa.
En l'ordre doctrinal es van convocar i celebrar durant el seu pontificat tres sínodes, un dels quals, celebrat el 850, va comptar amb la presència de Lluís II, però va ser de poca importància.
Va confirmar als venecians el seu dret a escollir al dux i va ser el primer pontífex que datà en els documents oficials.
Va morir el 17 de juny del 855 i va ser enterrat a la Basílica de Sant Pere. Es considera que va obrar miracles i el seu nom va ser inclòs al Martirologi romà.

## Referències

* 1 2 3 «Saint Leo IV» (en anglès). Encyclopædia Britannica. britannica.com. [Consulta: 4 gener 2023].
* 1 2 3 Mann, Horace Kinder. «Pope St. Leo IV». A: Catholic Encyclopedia (en anglès). vol. 9. Nova York: The Encyclopedia Press, 1913.