OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Corrent Nord Equatorial de l'Atlàntic

El Corrent Nord Equatorial de l'Atlàntic està inclòs en una estructura de quatre corrents superficials, dos al nord i dos al sud de la línia equatorial, comú als tres grans oceans.
En el cas de l'Atlàntic, el NEC (acrònim de l'anglès North Equatorial Current) es forma a prop del límit oriental de l'oceà, com a part del gir oceànic de l'hemisferi nord. El Corrent d'aigua fresca de les Canàries que per la costa de Mauritània i la República del Sàhara circula a uns 250 km de terra, s'endinsa en arribar al Cap Blanc (≈20 °N) per alimentar el Corrent Nord Equatorial de l'Atlàntic. Una part del cabal inicial del NEC pot ser aportat pel Corrent de Guinea, que té un comportament de contracorrent equatorial (NECC) amb retroflexió cap al nor-oest. Hi ha mecanismes poc coneguts d'intercanvi d'aigua entre els corrents NEC i SEC (Corrent Sud Equatorial) que involucren els contracorrents NECC (Contra Corrent Equatorial del Nord) i SECC (Contra CorrentEquatorial del Sud), no sempre de trajectòria lineal i de vegades amb bucles i girs que faciliten aquests transvasaments.
El corrent NEC té una amplària d'uns mil quilòmetres. La profunditat típica d'aquests corrents dirigits cap a l'oest i impulsats per vents permanents és de vora 500 metres.
Quan les aigües del Corrent Nord Equatorial de l'Atlàntic arriben per l'oest a les proximitats de l'arxipèlag de les Antilles giren cap al nord progressivament, fent un arc paral·lel a les illes Antilles i les Bahames, de forma paral·lela al Corrent de les Antilles. Cal tenir en compte que el Corrent de les Antilles rep aigua del Corrent Nord Equatorial de l'Atlàntic. Tots dos corrents, Antilles i NEC formen la part occidental de Gir Oceànic de l'Atlàntic del Nord, que continua amb el Corrent del Golf i el Corrent Nord Atlàntic.

## Referències

* 1 2 «The North Equatorial Current.» (en anglès). Rosenstiel School of Marine and Atmospheric Science, 2004. [Consulta: 30 desembre 2018].
* ↑ Dengler, M.; Schott, F. A.; Eden, C.; Brandt, P.; Fischer, J.; Zantopp, R. J «Break-up of the Atlantic deep western boundary current into eddies at 8° S». Nature. Macmillan Magazines Ltd., 432, 23-12-2004. DOI: 10.1038/nature03134.
* ↑ William J. Schmitz Jr.; Michael S. McCartney «On the North Atlantic Circulation» (en anglès). Reviews of Geophysics, 31, 1993, pàg. 29-49. DOI: 10.1029/92RG02583.
* ↑ Costin, J. Michael «Direct current measurements in the Antilles Current» (en anglès). Journal of Geophysical Research, 73, 15-05-1968, pàg. 3341-3344. DOI: 10.1029/JB073i010p03341.
# Corrent Costaner d'Alaska

El Corrent (Costaner) d'Alaska és un corrent d'aigua tèbia que flueix de sud a oest al llarg de la costa de la Colúmbia Britànica i del Panhandle d'Alaska. El corrent és resultat de la ramificació vers el nord d'una part del Corrent del Pacífic Nord quan aquest es veu obstaculitzat per la costa occidental de Nord-amèrica. El Corrent Costaner d'Alaska canvia de nom en travessar l'Illa Kodiak i flueix cap a l'oest endinsant-se en l'oceà amb el nom de Corrent d'Alaska o Derivació d'Alaska. El Corrent Costaner d'Alaska produeix grans remolins en el sentit de les agulles del rellotge a dos llocs: a l'oest de les Illes Haida Gwaii (remolins Haida) i de l'oest de Sitka, Alaska (remolí de Sitka).
Es caracteritza per una temperatura de l'aigua superior a 4 °C i una salinitat a la superfície de menys de 32,6 ppm.

## Referències

* ↑ «Alaska Current» (en anglès). Encyclopædia Britannica, 1 agost 2018. [Consulta: 22 octubre 2022].

## Vegeu també

* Corrent oceànic
* Gir oceànic
# Connotació

La connotació és la utilització del llenguatge amb un significat més ampli del que tenen les paraules en la primera accepció del diccionari. Depèn del context en què es produeix la comutació i de la subjectivitat del parlant.
Les connotacions poden ser culturals o personals. Per exemple, un colom té el significat denotatiu d'animal, però en la nostra societat s'associa a la pau. Per a un determinat individu, però, pot significar altres coses segons la seva experiència particular. Atesa aquesta subjectivitat, el significat connotatiu és difícil de mesurar o definir, encara que se'n faci temptatives, com ara la tècnica del diferencial semàntic.
La connotació és a l'origen de molts recursos literaris, com la metàfora.
Per a Geoffrey Leech, és un tipus de significat associatiu, i inclou la connotació pura (un concepte evocat en sentir una paraula que no pertany a la seva definició), la col·locació (el parlant evoca les paraules que acostumen a aparèixer juntament amb aquell terme i que en modifiquen el significat) o el matís afectiu lligat a l'experiència que cada persona pot associar a un mot.
Viccionari
# Corydoras baderi

Corydoras baderi és una espècie de peix de la família dels cal·líctids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 4,7 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: riu Maroni (Surinam) i Pará (Brasil).

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Lacépède B. G. E. 1803. Histoire naturelle des poissons. Hist. Nat. Poiss. v. 5. i-lxviii + 1-803 + index.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Burgess, W. E. An atlas of freshwater and marine catfishes. A preliminary survey of the Siluriformes (en anglès). T.F.H. Publications, Inc., 1989. ISBN 9780866228916.
* Burgess, W.E. 1992. Colored atlas of miniature catfish. Every species of Corydoras, Brochis and Aspidoras. T.F.H. Publications, Inc., Estats Units. 224 p.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ferraris, C. J. «Checklist of catfishes, recent and fossil (Osteichthyes: Siluriformes), and catalogue of siluriform primary types» (en anglès). Zootaxa, 1.418, 1, 2007, pàg. 1-628. DOI: 10.11646/zootaxa.1418.1.1.
* Geisler, R. 1969. Corydoras baderi, ein neuer Panzerwels, und sein Lebensraum im Grenzgefiet Brasilien--Surinam (Pisces, Teleostei, Calichthyidae). Senckenb. Biol. v. 50: 353-357.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Reis, R.E. 2003. Callichthyidae (Armored catfishes). p. 291-309. A R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Cortez (Florida)

Cortez és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Florida. Segons el cens del 2000 tenia 4.491 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Cortez tenia 4.491 habitants, 2.373 habitatges, i 1.468 famílies. La densitat de població era de 791,8 habitants per km².
Dels 2.373 habitatges en un 9,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 56,1% hi vivien parelles casades, en un 3,4% dones solteres, i en un 38,1% no eren unitats familiars. En el 31,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 20,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era d'1,89 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,29.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 8,6% tenia menys de 18 anys, un 2,4% entre 18 i 24, un 13,8% entre 25 i 44, un 30,7% de 45 a 60 i un 44,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 62 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 90,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 36.577 $ i la renda mediana per família de 48.750 $. Els homes tenien una renda mediana de 32.188 $ mentre que les dones 26.735 $. La renda per capita de la població era de 26.476 $. Entorn del 7,3% de les famílies i el 9,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Cortez». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 2 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Cortez». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Constitució andorrana de 1934

La Constitució andorrana de 1934 fou la primera norma fonamental d'Andorra, redactada per Borís I d'Andorra i el síndic Pere Torras el 1934. Fou aprovada pel Consell General el 10 de juliol del 1934, per 23 vots a favor i un en contra. La Constitució constava de 17 articles i introduïa per primer cop a Andorra la llibertat política, religiosa, de premsa, de circulació i de pensament. El rei s'encarregava de dirigir l'exèrcit i de representar el país a l'estranger. El document establia una tímida divisió de poders en atribuir al parlament la facultat d'aprovar lleis, tot i que el monarca podia vetar-les.
Se'n van imprimir deu mil exemplars, que es van repartir a diverses personalitats espanyoles i franceses.

## Referències

* ↑ Jover Martin, Esther «República d'Andorra?». El Periòdic d'Andorra, 06-06-2015 [Consulta: 2 desembre 2015].
* ↑ Luengo, Andrés «Borís, rei d'Andorra». Presència, 03-02-2006.
* ↑ «Boris I rei d'Andorra». andorraantiga.com. [Consulta: 2 desembre 2015].
# Constitució Provisional de la República Catalana

Constitució Provisional de la República Catalana fou un text constitucional aprovat a l'Havana el 2 d'octubre de 1928 per l'Assemblea Constituent del Separatisme Català. Fou redactada de manera personal de Josep Conangla i Fontanilles, i estava dividida 36 títols i un total de 302 articles.

## Contingut

Definia la República Catalana independent com a tècnica, democràtica, representativa i basada en els principis de la democràcia liberal. Establia el vot universal i secret, l'elecció indirecta del cap d'estat, un parlament unicambral, abolia les províncies i instaurava els consells comarcals com a divisió administrativa. Separava església i estat i estructurava les forces armades en exèrcit i sometent.
També establia que tant per ser elector com elegible, era imprescindible parlar i escriure el català. Declarava el català única llengua oficial i establia l'obligatorietat de fer desaparèixer tot vestigi públic del període de domini espanyol (entre altres coses prohibia els toros i els rings de boxa). També atorgava la igualtat de sexes davant la llei, no reconeixia els títols nobiliaris i comprenia un programa mínim socialista a favor de les classes treballadores. Introduïa la possibilitat de formar una confederació amb Espanya o Portugal, renovable cada sis anys, però reservant a Catalunya la representació diplomàtica pròpia.

## Aplicació pràctica

En la mateixa Assemblea es creà el Partit Separatista Revolucionari de Catalunya com a eina política de la Constitució, Estat Català com a braç militar i es refermà Francesc Macià com a cap del moviment separatista, amb l'encàrrec de no negociar res que fos inferior a l'aprovat en la Constitució. Tanmateix, en desconvocar Francesc Macià la República Catalana que havia proclamat el 14 d'abril del 1931 i iniciar el procés que desembocaria amb l'aprovació de l'estatut de Núria, va quedar en paper mullat, tot i que fou defensada encara pel Grop Nacionalista Radical i alguns grups radicals de la diàspora americana.

## Referències

* ↑ Pons, Marc. «Es publica la primera Constitució de la República Catalana». El Nacional, 02-10-2019. [Consulta: 13 abril 2020].
* ↑ «Constitució Provisional de la República Catalana». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.

## Enllaços externs

* Constitució de l'Havana
* Articles de la Constitució Provisional de la República Catalana a la revista l'Espill, n.12, pàgines 125-147
# Copa Duward

La Copa Duward fou un trofeu que la marca de rellotges Duward atorgava al club menys golejat de la Lliga espanyola de futbol masculina.

## Historial

* 1952-1953 RCD Espanyol
* 1953-1954 RCD Espanyol
* 1954-1955 Reial Madrid
* 1955-1956 FC Barcelona
* 1956-1957 Reial Madrid
* 1957-1958 Reial Madrid
* 1958-1959 FC Barcelona
* 1959-1960 FC Barcelona
* 1960-1961 Reial Madrid
* 1961-1962 Reial Madrid
* 1962-1963 Reial Madrid

## Referències

* ↑ Luque, Xavier G «La empresa barcelonesa Duward recupera la copa que ya concedió en los años cincuenta y sesenta. El regreso de un trofeo con solera» (en castellà). La Vanguardia, 19-12-2009.
# Continent perdut

Un continent perdut és un territori que segons una llegenda o tradició va existir en el passat i que ha desaparegut, usualment enfonsat al mar. És un tema comú de la mitologia i de la ciència-ficció. El terme s'usa per incloure gran diversitat d'ubicacions, des d'illes fins a vastes extensions de terreny. Alguns dels continents perduts més cèlebres són:
* Atlàntida
* Hiperbòria
* Thule
* Mu
* Lemuria
En aquests continents vivien civilitzacions avançades que van desaparèixer amb el seu entorn però de les quals queden presumptes proves en uns pobles menys avançats veïns, que lloen l'edat d'or a la literatura i l'art. A diferència d'aquests indrets, hi ha extensions de les plaques tectòniques que realment van enfonsar-se, com Zelàndia o Doggerland, però no solen rebre la denominació de continent perdut.

## Referències

* ↑ «Continent perdut». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Pratt, Hugo; Jané I Riera, Albert (traductor). Mu, el misteri del continent perdut. (traducció en català). Barcelona: Norma Editorial, 1993, p. 272. ISBN 84-7904-176-5.
# Correlingua

El Correlingua és una cursa semblant a la Korrika basca o la Correllengua catalana per la promoció de la llengua gallega.

## Vegeu també

* Correllengua
* Korrika
* Ar Redadeg

## Enllaços externs

* Pàgina web de la Correlingua (gallec)
# Cristina Casol Segués

Cristina Casol Segués (Lleida, 13 de febrer de 1969) és una arquitecta i política catalana, diputada al Parlament de Catalunya. Viu a Bellpuig (Urgell).

## Biografia

El seu avi patern, Salvador Casol Molins, era d'Esquerra Republicana. Va ser represaliat després de l'ocupació franquista de Catalunya i condemnat a dotze anys de presó, en un consell de guerra que va ser anul·lat gairebé vuitanta anys després, mercès a la llei de reparació jurídica de les víctimes del franquisme, promulgada el 4 de juliol del 2017.
Es va llicenciar en arquitectura a l'Escola Tècnica Superior d'Arquitectura de Barcelona (Universitat Politècnica de Catalunya). És funcionària de la Generalitat de Catalunya, i ha treballat com a cap de servei d'Habitatge a Lleida al Departament de Territori i Sostenibilitat, sent la responsable a Lleida de l'Agència de l’Habitatge de Catalunya. També ha tingut un despatx propi d'arquitectura i urbanisme a Lleida, des d'on ha treballat per a diverses administracions, com la Diputació de Lleida i al Consell General d'Aran.
El 2017 va anar a les llistes de Junts per Catalunya per Lleida. Anava setena a la llista i a Lleida van eixir elegits sis diputats de Junts. A les eleccions al Parlament de 2021, va ser segona de llista i va ser elegida diputada.
Es va presentar a les primàries de Junts per Catalunya per a elegir la candidata a la Paeria en Cap de Lleida a les eleccions locals de 2023.
El gener de 2024 fou expulsada del Grup parlamentari de Junts al Parlament de Catalunya, després de denunciar assetjament dins del seu grup davant l'oficina d'igualtat del Parlament. Va dir que no dimitiria i que quedaria com a diputada no adscrita.
Està casada amb Lluís Capdevila i Marsans, pilot de motocròs i president del Moto Club Segre i és mare d'un noi.

## Referències

* 1 2 Catalunya, Parlament de. «Fitxa del diputat/ada». [Consulta: 12 agost 2022].
* 1 2 3 Castillón, Xavier. «"Tinc l'obsessió d'ajudar la gent, també com a arquitecta" - 20 juliol 2021». [Consulta: 12 agost 2022].
* ↑ Martí, Joan. «Postius tindrà la diputada al Parlament Cristina Casol i l'activista trans Pérez-Pallarès com a rivals per ser alcaldable a Lleida», 27-05-2022. [Consulta: 29 gener 2024].
* ↑ Lleonart, Arnau; Etxearte, Odei. «Junts expulsa Cristina Casol del grup parlamentari». Vilaweb, 01-01-2024. [Consulta: 30 gener 2024].
# Cotorreta dels tepuis

La cotorreta dels tepuis (Nannopsittaca panychlora) és una espècie d'ocell de la família dels psitàcids que habita la selva humida, localment al sud i nord-est de Veneçuela i oest de Guyana.
# Cotorreta de D'Achille

La cotorreta de D'Achille (Nannopsittaca dachilleae) és una espècie d'ocell de la família dels psitàcids que habita la selva humida del sud-est del Perú i nord-oest de Bolívia.
# Corydoras davidsandsi

Corydoras davidsandsi és una espècie de peix de la família dels cal·líctids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 4,4 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: conca del riu Negro.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Lacépède B. G. E. 1803. Histoire naturelle des poissons. Hist. Nat. Poiss. v. 5. i-lxviii + 1-803 + index.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 «Corydoras davidsandsi» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).

## Bibliografia

* Black, B. 1987. A new species of Corydoras, Corydoras davidsandsi (Siluriformes, Callichthyidae) from the Rio Unini, Amazonas, Brazil. Pract. Fishkeeping 1987: 74-75.
* Burgess, W. E. An atlas of freshwater and marine catfishes. A preliminary survey of the Siluriformes (en anglès). T.F.H. Publications, Inc., 1989. ISBN 9780866228916.
* Burgess, W.E. 1992. Colored atlas of miniature catfish. Every species of Corydoras, Brochis and Aspidoras. T.F.H. Publications, Inc., Estats Units. 224 p.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ferraris, C. J. «Checklist of catfishes, recent and fossil (Osteichthyes: Siluriformes), and catalogue of siluriform primary types» (en anglès). Zootaxa, 1.418, 1, 2007, pàg. 1-628. DOI: 10.11646/zootaxa.1418.1.1.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Reis, R.E. 2003. Callichthyidae (Armored catfishes). p. 291-309. A R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Corb marí pigallat

El corb marí pigallat (Phalacrocorax punctatus) és un ocell marí de la família dels falacrocoràcids (Phalacrocoracidae) que habita penya-segats costaners i illes rocoses a les illes del Nord, del Sud i Stewart, de Nova Zelanda.
# Coupesarte

Coupesarte és un municipi francès situat al departament de Calvados i a la regió de Normandia. L'any 2007 tenia 42 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Coupesarte era de 42 persones. Hi havia 21 famílies de les quals 9 eren unipersonals (9 homes vivint sols), 4 parelles sense fills, 4 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 31 habitatges, 25 eren l'habitatge principal de la família, 4 eren segones residències i 2 estaven desocupats. 28 eren cases i 2 eren apartaments. Dels 25 habitatges principals, 14 estaven ocupats pels seus propietaris, 10 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 1 estava cedit a títol gratuït; 3 tenien tres cambres, 4 en tenien quatre i 17 en tenien cinc o més. 21 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 22 habitatges hi havia un automòbil i a 3 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Coupesarte el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 4 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 4 |
| 0 | 65 a 69 | 0 |
| 0 | 60 a 64 | 4 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 4 | 50 a 54 | 4 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 0 | 40 a 44 | 0 |
| 0 | 35 a 39 | 0 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 4 | 25 a 29 | 4 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 4 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 4 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 24 persones, 21 eren actives i 3 eren inactives. Les 21 persones actives estaven ocupades(14 homes i 7 dones).. De les 3 persones inactives 2 estaven jubilades i 1 estava estudiant.

### Activitats econòmiques

L'any 2000 a Coupesarte hi havia 9 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Coupesarte a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Coupesarte a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Corrals de Guiró

Els Corrals de Guiró és un petit conjunt de corrals de pastoreig del terme municipal de la Torre de Cabdella, en el seu terme primigeni.
Estan situats al nord del poble d'Aguiró, enfilats en els contraforts sud-est de la Serra de la Pala. Es troben també al nord-oest de la borda del Frare, a la vora esquerra del barranc dels Corrals. També queda al sud-est de Cortsolàs i de les Fontanals.
Es tracta d'un grup de tres corrals, actualment en ruïnes, dels quals se servien els pastors de Guiró.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Cuthbert (Geòrgia)

Cuthbert és una població dels Estats Units a l'estat de Geòrgia. Segons el cens del 2000 tenia 3.731 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Cuthbert tenia 3.731 habitants, 1.360 habitatges, i 870 famílies. La densitat de població era de 472,3 habitants per km².
Dels 1.360 habitatges en un 29,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 30,7% hi vivien parelles casades, en un 29,4% dones solteres, i en un 36% no eren unitats familiars. En el 33,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 16,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,52 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,24.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,7% tenia menys de 18 anys, un 14,8% entre 18 i 24, un 23,2% entre 25 i 44, un 19,2% de 45 a 60 i un 16,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 71,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 16.400 $ i la renda mediana per família de 25.000 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.696 $ mentre que les dones 16.976 $. La renda per capita de la població era de 10.166 $. Entorn del 29,2% de les famílies i el 33,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Cuthbert». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 3 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Cuthbert». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.