OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Setge de Szigetvár

El Setge de Szigetvár o Batalla de Szigeth va ser un setge de la fortalesa de Szigetvár que va bloquejar la línia d'avanç cap a Viena de Solimà I l'any 1566 durant les guerres otomanes a Europa. La batalla es va lliurar entre les forces defensores de la monarquia dels Habsburg d'Àustria, sota el comandament del croat Miklós Zrínyi i l'exèrcit otomà invasor sota el comandament nominal del sultà Solimà el Magnífic.
Després de la batalla de Mohács (1526), que va tenir com a resultat la fi del regne independent d'Hongria, Ferran I del Sacre Imperi Romanogermànic va ser escollit rei pels nobles d'Hongria i Croàcia en conflicte amb Joan I d'Hongria. Aquest fet va ser seguit per una sèrie de conflictes amb els Habsburg i la seva aliats, lluitant contra l'Imperi Otomà. Durant el conflicte a Hongria ambdues parts es van anar esgotant després de patir fortes baixes. La campanya otomana a Hongria va acabar amb l'ofensiva contra Szigetvár amb una victòria pírrica otomana que, no obstant això, li impedí arriba al seu objectiu final de conquerir Viena.
Solimà va morir a causa d'una malaltia durant el setge, mentre que Zrínyi va perdre la vida en la darrera càrrega de la batalla.

## Referències

* ↑ Kohn, George C. Dictionary of wars. Infobase Publishing, 2006. ISBN 978-0-8160-6577-6.
* ↑ Turnbull, Stephen R. The Ottoman Empire, 1326–1699. Nova York (USA): Osprey Publishing Ltd, 2003. ISBN 0-415-96913-1.
# Serna

«Serna o La Serna» té aquests significats:
* Toponímia:
** La Serna (Palència), municipi de la província de Palència a la comunitat autònoma de Castella i Lleó
** La Serna (Valderredible), nucli de població del municipi de Valderredible (Cantàbria, Espanya)
** La Serna del Monte, municipi de la Comunitat de Madrid
* Biografies:
** Assumpta Serna (Barcelona, 1957), actriu i professora d'interpretació
** Juana Serna Masiá (Albacete, 1945), política valenciana d'origen castellà
** Manuel de La Serna y Hernández Pinzón (Lebrija, Andalusia, 1804 - Sevilla, 1878), militar
** Maria del Mar Serna Calvo (Aguilar de Campoo, Palència, 1955), consellera de Treball de la Generalitat de Catalunya (2006 -2010)
** Ricardo Serna Orozco (1964), futbolista sevillà que ocupava la posició de defensa
# Serrat dels Corrals (Sarroca de Bellera)

El Serrat dels Corrals és un serrat que de la part nord-occidental de l'antic terme de Benés, de l'Alta Ribagorça, ara del terme municipal de Sarroca de Bellera, al Pallars Jussà.
Comença a la zona de la Mosquera, a llevant del poble de Benés, en el camí que duu a Manyanet i el Mesull, i s'enfila cap al nord-oest fins a assolir el cim del Tossal de Cogomar, a 1.996,9 m. alt., a prop del límit amb l'antic terme de Malpàs, actualment pertanyent al municipi del Pont de Suert.
Aquest serrat parteix l'antic municipi de Benés en dues de les tres parts diferenciades en què es podia dividir: el Batlliu de Sas, a migdia i ponent, i la vall de Manyanet, a septentrió i llevant.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Shoichi Funaki

Shoichi Funaki (24 d'agost de 1968 -), més conegut com a Kung Fu Naki o Fu Naki simplement, és un lluitador professional japonès, que treballa a la marca de SmackDown! de l'empresa World Wrestling Entertainment (WWE).

## Referències

* ↑ «Funaki Profile». Online World of Wrestling. [Consulta: August 7, 2008].
* ↑ «Funaki's first WWE Cruiserweight Championship reign». World Wrestling Entertainment. Arxivat de l'original el April 19, 2007. [Consulta: December 27, 2007].
* ↑ «History of the WWE Hardcore Championship». World Wrestling Entertainment. [Consulta: December 29, 2007].
* ↑ «Monday Night Wrong: Vince McMahon presents the light heavyweights, Part 2», August 12, 2021.

## Enllaços externs

* Perfil a WWE.com (anglès)
# Son Castanyer

Son Castanyer és una antiga possessió que actualment dona nom a una contrada del terme de Montuïri (Mallorca), molt a prop de les fites amb els termes de Porreres i Sant Joan i al sud de la carretera de Manacor.
El topònim fa referència almenys a tres explotacions agràries, una pleta, un camí, un pou, una vinya i un prat. Un camí connecta el lloc amb el poble de Porreres. Les possessions amb les que confrontava Son Castanyer eren Cugulutx, Son Jordi, Son Oms, Mianes, Son Comelles i Son Bages. Les seves terres ocupen majoritàriament la depressió del terreny que deixen els puigs de Mianes, Son Baco i Cugulutx.
A la zona s'han localitzat restes d'un vilatge prehistòric. L'any 1497 apareix aquest nom per primer cop a una talla de Montuïri com a propietat d'Antoni Fiol, és la primera ocasió que apareix un topònim amb son (contracció de ço d'en) a la documentació del poble.
Els Castanyer eren una família de ciutadans militars establerts a Sóller. Al segle xvii Ferrer de Comelles i Desmàs es casà en segones núpcies amb Caterina Castanyer. La possessió passà al seu fill Domingo de Comelles i Castanyer (traspassat el 1642). Posteriorment el fill d'aquest, Miquel de Comelles i Gual es casà amb Margarida Barceló però moriren sense descendència.
L'arxiduc Lluís Salvador fa notar a la seva obra que el 1872 era la segona possessió del terme amb 196 hectàrees i propietat d'Antoni Moyà. Els Moyà, a causa de la fil·loxera, hagueren d'establir la possessió entre 1895 i 1910.
Les cases antigues, situades sobre un turó i amb 25 ha de terra, passaren a ser propietat dels Florit de Lloret de Vistalegre. En els darrers temps cases varen ser totalment transformades i actualment són un hotel rural destinat a visitants estrangers.
Després de la parcel·lació aparegueren les explotacions com Son Castenyer Vell, can Mamec, can Florit i la pleta de Son Castanyer. En aquest darrer lloc nasqué el poeta santjoaner Miquel Gayà Sitjar (1917-1988) quan la seva família explotava temporalment la finca.

## Referències

* ↑ «Tesi doctoral de Beatriz Palomar Puebla sobre La ceràmica posttalaiòtica a Mallorca (UAB». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 7 abril 2010].
* ↑ Antologia de textos de les Illes Balears, Volums 1-2, de Joan Miralles i Monserrat
* ↑ Son Peretó. Possessions de Palma
* ↑ Onomàstica i literatura, de Joan Miralles i Monserrat
* ↑ Gran Enciclopèdia de Mallorca dins Bona Pau núm 446, abril 1990, Montuïri, pàg 19
# Sin-Iddinam

Sin-Iddinam va ser el novè rei de Larsa entre els anys 1785 aC i 1778 aC. Era fill i successor de Nur-Adad, i sembla que va ser durant un temps corregent amb ell.
Durant els set anys del seu regnat va fer campanya contra la ciutat de Babilònia, i també contra Ibrat, una ciutat a la riba del Tigris, i Malgium. Al sisè any del seu regnat va atacar Eixnunna. Va afegir també al seu territori la ciutat-estat de Badtibira. El va succeir Sin-Eribam.
Se li atribueix un text que parla de la invasió del territori de Larsa pels enemics, que van apoderar-se del les provisions i van provocar una gran fam. Els habitants es van sublevar contra el rei i es van passar a l'enemic. Quan tot semblava perdut, Utu, el déu sumeri del sol, i benefactor i defensor de la ciutat, va elegir un home per arreglar la situació, i va donar un nom: Nur-Adad, el pare del rei. Amb els seus consells, va aconseguir restablir la pau i recuperar el regne. És una llegenda que pretén reafirmar al tron al rei i al seu predecessor, que segurament no eren amorrites sinó accadis. Va dominar un territori gran, i va emmurallar la ciutat de Maskham-shapir, a la riba del Tigris.

## Referències

* ↑ Lévèque, Pierre (dir.). Las primeras civilizaciones: de los despotismos orientales a la ciudad griega. Tres Cantos: Akal, 2013, p. 233-234. ISBN 9788446035008.
* ↑ Kuhrt, Amélie. El Oriente Próximo en la antigüedad (c. 3000-330 aC): vol I. Barcelona: Crítica, 2014, p. 101. ISBN 9788498926680.
# Deve Geçidi

«Deve Geçidi» té aquests significats:
Deve Gecidi (Coll del Camell) és un nom de diversos punts en territori turc:
* Deve Gecidi, vila al nord-oest de Diyarbekir
* Deve Gecidi, vall al nord-oest de Diyarbekir
# Chrysichthys sianenna

Chrysichthys sianenna és una espècie de peix de la família dels claroteids i de l'ordre dels siluriformes.

## Alimentació

Es nodreix de peixets (normalment del gènere Lamprologus) i larves de libèl·lules.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 23 cm de llargària total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Àfrica: llac Tanganyika.

## Referències

* ↑ FishBase (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Burgess, W. E. An atlas of freshwater and marine catfishes. A preliminary survey of the Siluriformes (en anglès). T.F.H. Publications, Inc., 1989. ISBN 9780866228916. ISBN 0-86622-131-X.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ferraris, C. J. «Checklist of catfishes, recent and fossil (Osteichthyes: Siluriformes), and catalogue of siluriform primary types» (en anglès). Zootaxa, 1.418, 1, 2007, pàg. 1-628. DOI: 10.11646/zootaxa.1418.1.1.
* Helfman, G., B. Collette i D. Facey: The Diversity of Fishes. Blackwell Science, Malden, Massachusetts (Estats Units), 1997. ISBN 1-4051-2494-6.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Risch, L.M., 2003. Claroteidae. p. 60-96 a C. Lévêque, D. Paugy i G.G. Teugels (eds.) Faune des poissons d'eaux douce et saumâtres de l'Afrique de l'Ouest, Vol. 2. Coll. Faune et Flore tropicales 40. Musée Royal de l'Afrique Centrale, Tervuren, Bèlgica, Museum National d'Histoire Naturalle, París, França i Institut de Recherche pour le Développement, París, França. 815 p.
* Risch, L. i E.J. Vreven 2007. Claroteinae. p. 607-629. A M.L.J. Stiassny, G.G. Teugels i C.D. Hopkins (eds.) The fresh and brackish water fishes of Lower Guinea, West-Central Africa. Vol. I. Collection Faune et Flore tropicales 42. Institut de Recherche pour le Développement, París, França, Muséum National d'Histoire Naturelle, París, França, i Musée Royal de l'Afrique Centrale, Tervuren, Bèlgica. 800 pp.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Caja3

Caja3 és la denominació comercial del Banco Grupo Cajatres, SA, un grup bancari format per tres caixes d'estalvis espanyoles que es van fusionar mitjançant el Sistema Institucional de Protecció (SIP): Caja Inmaculada, Caja Círculo i Caja Badajoz. El 2012 es va arribar a un acord de fusió amb Ibercaja Banco, la filial bancària de la caixa Ibercaja.

## Referències

* ↑ «Registro de entidades» (en castellà). Banc d'Espanya. Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 2 març 2011].
* ↑ «Quiénes somos». Caja3. Arxivat de l'original el 2011-02-07. [Consulta: 2 març 2011].
* ↑ «Caja3 comenzará a operar el 1 de enero de 2011 con 600 oficinas y casi 3.000 empleados». Heraldo de Aragón. Arxivat de l'original el 2010-12-26. [Consulta: 13 març 2011].

## Vegeu també

* Confederació Espanyola de Caixes d'Estalvis

## Enllaços externs

* Web de Caja3
Viccionari
# Nadir Dias de Figueiredo

Nadir Dias de Figueiredo (São João del-Rei, 1891 — São Paulo, 10 d'abril de 1983) fou un empresari i industrial brasiler.
Amb el seu germà Morvan Dias de Figueiredo va fundar Nadir Figueiredo Ind & Com SA i altres empreses. Juntament amb Roberto Simonsen, Eduardo Jafet, Manuel Barros Loureiro, a més del seu germà Morvan Dias de Figueiredo, va fundar la Companhia Bandeirantes de Seguros Gerais.
El 1991 va ser nomenat patró emèrit de la Federació d'Indústries de l'Estat de São Paulo. En honor seu, una avinguda del barri de Vila Maria, a la ciutat de São Paulo, va rebre el seu nom. També va ser batejat un centre d'estudis professionals de São Paulo.

## Referències

* ↑ Kuperman, Esther. Velha Bossa Nova : a SUMOC e as disputas políticas no Brasil dos anos 50, 2012, p. 259-260. ISBN 978-85-7617-269-7.
* ↑ «Institucional» (en portuguès brasiler). Nadir Figueiredo. Arxivat de l'original el 2022-01-23. [Consulta: 23 gener 2022].
* ↑ Melo, Bruno Laércio de. Os arranjos institucionais e o sistema de regulação: reflexões a respeito da industrialização brasileira nos anos 1930 e da Constituição de 1988 (en portuguès brasiler). Editora Dialética, 2021-06-14. ISBN 978-65-252-0104-7.
* ↑ «Sobre a Unidade» (en portuguès brasiler). SESI - Mogi das Cruzes. [Consulta: 23 gener 2022].
* ↑ «Dicionário de ruas» (en portuguès brasiler). Prefeitura de São Paulo. [Consulta: 23 gener 2022].
* ↑ «Portal» (en anglès). SENAI-SP - Nadir Dias de Figueiredo. [Consulta: 23 gener 2022].

## Enllaços externs

* Biografia de Nadir Figueiredo al blog Formas e meios
* Biografia de Nadir Figueiredo per João Bosco Silva
# KAlgebra

KAlgebra és una programa lliure de matemàtiques que forma part de KDE Edu. És una calculadora amb funcions simbòliques i anàlisi que permet representar funcions 2D i 3D, així com calcular fàcilment expressions matemàtiques.

## Característiques
### Característiques actuals

La versió estable actual, 0.9, conté diverses funcions com:
* Llengua
** Definició variable i funcional (fins i tot recursiva)
** Autocompleció de sintaxi
* Càlcul
** Suport a la manipulació simbòlica i la simplificació, com la diferenciació
** Càlcul vectorial
** Suport a la llista de la manipulació
* Traçat
** Suport per representar funcions definida per parts
** Traçat de funcions explícites tridimensionals
* Un diccionari lliure amb exemples de totes les funcions

### Característiques de Planificació per a properes versions

Aquestes característiques apareixeran quan s'alliberi el KDE 4.4:
* Funció de traçat en 2D paramètrica.
* Un analitzador de guions més ràpid.

## Referències

* ↑ KAlgebra Feature Plan

## Enllaços externs

* The KAlgebra homepage
* The KAlgebra Handbook
# KB

KB té els següents significats:
* Kilobyte (kB), igual a 1.000 bytes, o Kibibyte (KiB), igual a 1.024 bytes.
* Kilobit (kb), igual a 1.000 bits, o Kibibit (Kib), igual a 1.024 bits.
* Kilobase (kb)
# Knights of Pythias

Knights of Pythias (en català: Els Cavallers de Fínties) són una societat fraternal, que va ser fundada a Washington DC, el 19 de febrer de 1864. Knights of Pythias va ser la primera organització fraternal que va rebre una autorització del Congrés dels Estats Units, a través d'una acta constitucional. Va ser fundada per Justus H. Rathborne, qui va ser inspirat per una obra del poeta irlandès John Banim a on es parlava sobre la llegenda de Damon i Fínties. En aquesta llegenda es mostren els ideals de l'honor i l'amistat.

## Lògies

L'ordre té més de 2.000 lògies en els Estats Units i en el món, els seus membres eren al voltant de 50.000 en l'any 2003. Algunes lògies tenen una estructura inspirada en el castell de Pythian. Les germanors auxiliars de l'ordre són les Pythian Sisters, els Cavallers de Khorasan i els Nòmades de Avrudaka. Les seves joventuts femenines són: les Pythian Sunshine Girls, i les seves joventuts masculines són: els Knights of Pythias per a nens.

## Nous membres

Per a ser membre de l'orde s'ha de ser major de 18 anys. No es pot ser un jugador professional, ni estar implicat en assumptes de drogues o d'alcohol, i no es pot ser ateu, cal creure en un Ésser Suprem, i cal comprometre's en el manteniment i la manutenció de l'ordre, així com en la defensa de les autoritats constituïdes del govern del país en el qual un resideix. També cal declarar la no militància feixista o comunista, cal demostrar que el candidat no defensa, ni és membre, de cap organització que defensa el derrocament del govern del país del candidat, ja sigui per la força o mitjançant la violència. No pot negar a les altres persones els seus drets, i cal complir amb les lleis del país. Els graus en el Regne de Fities, en les lògies, i en els castells són: Patge, Escuder i Cavaller.

## Referències

* ↑ Carnahan, James R.. The Pettibone Manufacturing Company, Fraternity Publishers. Cincinnati. Pythian Knighthood: Its History and Literature, 2nd Edition, Revised and Enlarged. (en anglès), 1892.
# Kaamelott

Kaamelott és una sèrie de televisió que descriu en to humorístic la vida quotidiana a la cort del rei Artur de Bretanya, en forma de fantasia històrica. Kaamelott és el nom imaginari del castell (Camelot). Els cavallers però no són heroics ni fidels sinó més aviat el contrari, a més de bruts, malparlats i una mica vulgars. Les escenes del rei i la reina en pijama, parlant al llit, són habituals. Abunden les referències i guinys a sèries i pel·lícules populars, com per exemple Friends, La guerra de les galàxies o Stargate. Els temes que tracta als diferents capítols són sovint crítiques a qüestions d'actualitat, com l'anorèxia, el menjar escombraria, el model d'agricultura actual, la venda d'armes, el fanatisme religiós, els sondejos, etc.
La sèrie està creada a França per Alexandre Astier, que també interpreta un paper a la sèrie, i per Jean-Yves Robin. Es va començar a emetre el 2005 al canal francès M6, a partir de 2006 també s'ha emès en altres països francòfons, com Bèlgica, Suïssa i, des de 2007, a Quebec (Canadà). Els episodis duren trenta minuts i se n'emet un cada setmana.

## Vegeu també

* L'escurçó negre, sèrie britànica de televisió

## Enllaços externs

* Web oficial de la sèrie (francès)
# Kostovita

La kostovita és un mineral de la classe dels sulfurs. Rep el nom en honor d'Ivan Kostov Nikolov (24 de desembre de 1913 - 31 de març de 2004), geòleg, mineralogista i cristal·lògraf de la Universitat de Sofia i abans també al London Imperial College. Va ser president de l'Associació Mineralògica Internacional des de 1982 a fins al 1986.

## Característiques

La kostovita és un sulfur de fórmula química CuAuTe₄. Cristal·litza en el sistema ortoròmbic. La seva duresa a l'escala de Mohs es troba entre 2 i 2,5.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la kostovita pertany a «02.EA: Sulfurs metàl·lics, M:S = 1:2, amb Cu, Ag, Au» juntament amb els següents minerals: silvanita, calaverita, krennerita, berndtita, kitkaïta, melonita, merenskyita, moncheïta, shuangfengita, sudovikovita, verbeekita, drysdal·lita, jordisita, molibdenita i tungstenita.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a la mina d'or i coure de Chelopech, situada a la província de Sofia-Ciutat, Bulgària. Tot i no tractar-se d'una espècie gaire habitual ha estat descrita en tots els continents del planeta a excepció de l'Antàrtida.

## Referències

* ↑ «Kostovite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 6 juliol 2019].
# Kalinda Ashton

Kalinda Ashton (Melbourne, 1978) és una escriptora i professora universitària australiana. Té un doctorat de la Universitat RMIT i és l'autora de la novel·la de 2009, The Danger Game que ha estat elogiada per notables autors australians com Christos Tsiolkas i Amanda Lohrey. La novel·la es va publicar al Regne Unit el 2011. The Danger Game va ser guanyadora conjunta del premi al millor novelista jove de Sydney Morning Herald i, el 2012, del premi Betty Trask al Regne Unit. Ha estat anomenada autora de "literatura post-Grunge", a causa de la influència de l'autor de literatura grunge Christos Tsiolkas sobre la seva obra.

## Carrera professional

Ashton va aparèixer com a convidada a la Setmana de l'escriptor d'Adelaide de 2013. Ashton era membre de l'organització trotskista Socialist Alternative i actualment és un editora associada del diari literari Overland.
Ha ensenyat literatura i escriptura creativa a diverses universitats d'Austràlia, incloent a l'RMIT i Flinders University. Ashton és una activista de la justícia social i també és vegetariana. Els seus contes han estat publicats a Meanjin, Overland, Sleepers Almanac, Kill Your Darlings i altres revistes i antologies.

## Premis, nominacions i beques

The Danger Game va ser candidat al premi internacional IMPAC Dublin Literary Award l'any 2010, guanyadora conjunta del premi a millor novel·lista jove Sydney Morning Herald. El 2010, Ashton va rebre una beca de la comissió del consell australià de literatura per a escriptors en desenvolupament a Austràlia. El 2011, la novel·la va guanyar un Premi Betty Trask.

## Referències

* ↑ RMIT Alumni - Perfil - Kalinda Ashton Arxivat 2009-09-14 a Wayback Machine., RMIT University. Consultat: 2 de desembre de 2009.
* ↑ «Persones - Universitat de Flinders» (en anglès), 28-01-2016. Arxivat de l'original el 2012-04-03. [Consulta: 8 març 2017].
* ↑ «Festival Adelaide // 2013 // Kalinda Ashton» (en anglès), 17-03-2013. [Consulta: 8 març 2017].
* ↑ El terrorisme no és el problema, Socialist Alternative, Edició 55, Gener de 2002. Accés: 27 de desembre de 2009.
* ↑ Kalinda Ashton, Readings.com, 5 d'agost de 2009. Accedeix: 2 de desembre de 2009.
* ↑ «Kalinda Ashton: (autor/organització) | AustLit: Descobreix Històries Australianes» (en anglès), 16-02-2015. [Consulta: 8 març 2017].
* ↑ «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2013-10-10. [Consulta: 26 juliol 2013].
# Kľače

Kľače és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Žilina, al centre-nord del país.

## Història

La primera menció escrita de la vila es remunta al 1511.
# Keota (Oklahoma)

Keota és un poble dels Estats Units a l'estat d'Oklahoma. Segons el cens del 2000 tenia 517 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Keota tenia 517 habitants, 204 habitatges, i 140 famílies. La densitat de població era de 539,5 habitants per km².
Dels 204 habitatges en un 36,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 54,9% hi vivien parelles casades, en un 10,3% dones solteres, i en un 30,9% no eren unitats familiars. En el 29,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,53 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,15.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 30,9% tenia menys de 18 anys, un 8,5% entre 18 i 24, un 24,6% entre 25 i 44, un 21,7% de 45 a 60 i un 14,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 85,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 20.000 $ i la renda mediana per família de 25.750 $. Els homes tenien una renda mediana de 25.000 $ mentre que les dones 13.250 $. La renda per capita de la població era de 10.023 $. Entorn del 19,7% de les famílies i el 27% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Keota». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Keota». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 10 agost 2010].