# Rea Sílvia

Segons la mitologia romana, Rea Sílvia (en llatí Rhēa Silvĭa, també anomenada Ília, en llatí, Īlĭa i coneguda amb altres noms, com ara Servília, Servilia i Emília, Aemilia) era la filla del rei Numítor d'Alba Longa i va ser la mare dels bessons Ròmul i Rem, fundadors de Roma. La història l'explica Titus Livi al primer llibre de la seva obra Ab Urbe Condita.
El rei Amuli, germà de son pare, va usurpar el tron i assassinà tots els seus germans, possibles prínceps hereus del tron d'Alba Longa. La seva neboda, la filla del rei Numítor, en canvi, va ser obligada a entrar al cos de les Vestals, que havien de mantenir-se castes i verges per espai de trenta anys, en cas contrari eren condemnades a mort.
Segons el relat que en fan Titus Livi i Plutarc, un dia, va anar al bosc consagrat al déu Mart, a buscar aigua per al temple. Allà es va trobar amb Mart i espantada va fugir i es va amagar en una cova, però el déu la va trobar i la va violar i es quedà embarassada. Mart li va prometre que els seus fills serien molt importants. Quan va arribar-li l'hora d'infantar, va néixer una bessonada: Ròmul i Rem. Vesta, per mostrar que estava ofesa perquè una vestal havia tingut fills, va fer tremolar l'altar del temple, va apagar el foc sagrat i la seva imatge va tancar els ulls. Segons Enni, la deessa Venus va estar d'acord amb aquell infantament.
Quan Amuli va conèixer els fets, va fer empresonar Rea Sílvia i va fer llançar els nadons al riu per evitar futures reclamacions al tron d'Alba Longa. El servent que havia de complir aquesta ordre en va tenir compassió i els va deixar a la deriva al riu Tíber, que per un creixement sobtat, els va deixar amb suavitat a la riba, on els bessons van sobreviure, alletats per la lloba Luperca, que acabava de perdre els seus cadells. A Rea Sílvia, el seu oncle la va condemnar a sofrir el càstig habitual per a les vestals que haguessin perdut la seva virginitat: la va fer enterrar viva. Aquesta història s'explica tant a l'Eneida com a les obres d'Ovidi.
Segons Titus Livi, el déu Tiberí va salvar els bessons i els lliurà a una prostituta, de sobrenom Lloba (del llatí lŭpa 'puta', d'on procedeix la paraula lupanar). El déu del riu va rescatar Rea Sílvia i la va fer immortal i s'hi va casar. Ròmul i Rem van enderrocar Amuli i van restablir Numítor com a rei. Aleshores van fundar Roma.

## Arbre genealògic

| | | | | | | Venus | Venus | Venus | Venus | Venus | Venus | | | | | Latinus | Latinus | Latinus | Latinus | Latinus | Latinus |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Creüsa | Creüsa | Creüsa | Creüsa | Creüsa | Creüsa | | | | | | | Enees | Enees | Enees | Enees | Enees | Enees | | | | | | | Lavínia | Lavínia | Lavínia | Lavínia | Lavínia | Lavínia |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Ascani o Iulo | Ascani o Iulo | Ascani o Iulo | Ascani o Iulo | Ascani o Iulo | Ascani o Iulo | | | | | | | | | Silvius | Silvius | Silvius | Silvius | Silvius | Silvius | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Silvius | Silvius | Silvius | Silvius | Silvius | Silvius | | | | | | | | | Enees Silvi | Enees Silvi | Enees Silvi | Enees Silvi | Enees Silvi | Enees Silvi | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Brutus | Brutus | Brutus | Brutus | Brutus | Brutus | | | | | | | | | Llatí | Llatí | Llatí | Llatí | Llatí | Llatí | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Alba | Alba | Alba | Alba | Alba | Alba | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Atis | Atis | Atis | Atis | Atis | Atis | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Capis | Capis | Capis | Capis | Capis | Capis | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Capetus | Capetus | Capetus | Capetus | Capetus | Capetus | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Tiberí | Tiberí | Tiberí | Tiberí | Tiberí | Tiberí | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Agripa | Agripa | Agripa | Agripa | Agripa | Agripa | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Ròmul | Ròmul | Ròmul | Ròmul | Ròmul | Ròmul | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Aventí | Aventí | Aventí | Aventí | Aventí | Aventí | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Proca | Proca | Proca | Proca | Proca | Proca | | | | |
| | | | | Numítor | Numítor | Numítor | Numítor | Numítor | Numítor | | | | | Amuli | Amuli | Amuli | Amuli | Amuli | Amuli | | |
| | | | | Rea Sílvia | Rea Sílvia | Rea Sílvia | Rea Sílvia | Rea Sílvia | Rea Sílvia | | | Ares/Mart | Ares/Mart | Ares/Mart | Ares/Mart | Ares/Mart | Ares/Mart | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Hersília | Hersília | Hersília | Hersília | Hersília | Hersília | | | Ròmul | Ròmul | Ròmul | Ròmul | Ròmul | Ròmul | | | Rem | Rem | Rem | Rem | Rem | Rem | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Reis de Roma | Reis de Roma | Reis de Roma | Reis de Roma | Reis de Roma | Reis de Roma | | | | | | | | |

## Referències

* ↑ Erasmo, Mario. Archaic Latin Verse. Newburyport [MA]: Focus Publishing, 2001, p. 79. ISBN 9781585100439.
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, I, 3-4
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, I, 3
* ↑ Plutarc. Vides paral·leles: Ròmul, III, 3-4
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, I, 4, 2
* ↑ Niebuhr, B. G. (et al.). The history of Rome. Filadelfia: Lea & Blanchard, 1844, p. 184-185.
* ↑ Dionís d'Halicarnàs. Ῥωμαϊκὴ Ἀρχαιολογία, I, 79, 1
* ↑ Mathisen, Ralph W. Ancient Roman civilization: history and sources, 753 BCE to 640 CE. Nova York: Oxford University Press, 2019, p. 246. ISBN 9780190849603.
* ↑ Ovidi. Fastos, II, 597; III, 54
* ↑ Estrabó. Geografia, V, 3, 2
* ↑ Varró. De lingua latina, V, 54
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, I, 4