OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Al-Bikai'a

Al-Bikai'a també pronunciada al-Buqei'a (àrab: البقيعة, al-Buqayʿa), és una vila palestina de la governació de Tubas a Cisjordània, que inclou els tres llogarets de Khirbet al-'Atuf, al-Hadidiyah i al-Humsa. La zona ocupa 29.250 dúnams, la majoria de les quals està coberta pel Khirbet al-'Atuf. Està situada en una plana envoltada de muntanyes i amb una altitud de 50 metres sobre el nivell del mar. La població total d'al-Bikai'a era de 227 el 1997 i 1.850 el 2005. Segons l'Oficina Central Palestina d'Estadístiques, al-Hadidya tenia 183 habitants.
La mesquita d'Abu-Bakr as-Siddiq és l'única mesquita a al-Bikai'a i es troba a Khirbet al-'Atuf. Hi ha una escola i una escola bressol. La majoria dels residents van a les escoles de la propera Tammun. El 72,3% dels habitants saben llegir i escriure, d'aquests, dos terços són dones. L'agricultura constitueix el 95% de la població activa, mentre que el restant 5% treballa en la construcció israeliana.

## Història

Al-Bikai'a ha estat poblada des de l'era otomana a Palestina. Els pobles de la zona van ser abandonats inclòs un anomenat al-Sakaif. Eventualment els àrabs de la propera Tammun, principalment de les famílies Bani Odeh i Bsharat van assentar-se a la zona. Khirbet al-'Atuf porta el nom d' 'Atif, un soldat aiúbida que va morir durant les croades i al-Hadidiya rep el nom per la seva terra negre.

## Govern

Khirbet al-'Atuf és l'única localitat en el grup d'al-Bikai'a que té un comitè de govern. Es compon de quatre membres elegits i un empleat pagat. Les seves responsabilitats inclouen la compra i distribució d'aigua als seus habitants, l'obertura de camins i el subministrament d'electricitat als residents.

## Referències

* 1 2 3 Al-Bikai'a Villages Profile Applied Research Institute - Jerusalem. February 2006.
* ↑ Projected Mid -Year Population for Tubas District by Locality 2004- 2006 Arxivat 2008-04-24 a Wayback Machine. Palestinian Central Bureau of Statistics.
# Torrent de la Rectoria

El torrent de la Rectoria és un torrent del terme municipal de Granera, al Moianès.
Està situat a la part central-occidental del terme, a ponent del Barri de l'Església. Discorre entre la Carena de les Grutes, al nord, i la Carena de Cal Savoia, a migdia. Es forma just a ponent de la Rectoria de Sant Martí de Granera, al Barri de l'Església, just al sud de la Serra de les Tombes, des d'on davalla cap a l'oest-nord-oest entre les dues carenes esmentades. Després de 700 metres de recorregut, s'aboca en el torrent de Font de Buc al sud-oest de la masia de la Roca.
# Top Gear Rally 2

Top Gear Rally 2 és una videojoc de curses amb cotxes de ral·li per la Nintendo 64. Va ser llançat a Europa l'any 2000. Fa ser desenvolupat per Saffire i publicat per Kemco. Aquest videojoc està patrocinat per algunes marques d'automòbils com Toyota o Mitsubishi.
El videojoc té diverses modes de joc, el d'un sol jugador pots prendre el rol de conductor de cotxes de ral·li, i amb un bon model realista (com per exemple punxades de rodes i trencament del motor). Els objectius són fer curses per guanyar punts (si es queda amb bona posició), en el qual pots gastar-los en fer altres curses a més nivell i poder-te comprar peces noves pel cotxe (com turbos, frens, suspensions, etc.). En el mode multijugador es pot fer curses contra algun jugador que s'hagi connectat el segon, tercer o quart comandament.

## Enllaços externs

* (anglès) Top Gear Rally 2 Arxivat 2007-05-05 a Wayback Machine. a MobyGames
* (anglès) El joc a IGN Entertainment
* (anglès) El joc a Gamespot
# Luci Furi Camil (cònsol 338 aC)

Luci Furi Camil (en llatí Lucius Furius Sp. F. M. N. Camillus) va ser un magistrat romà que va viure al segle iv aC.
Era fill de Lucius Furius M. F. Camillus. Va ser cònsol el 338 aC juntament amb Gai Meni. Aquell any va lluitar contra la ciutat de Tibur, que va ocupar, i contra altres ciutats del Latium junt amb l'altre cònsol. Van celebrar un triomf conjunt a Roma i com a rara distinció se'ls van erigir estàtues eqüestres al fòrum.
Va ser elegit cònsol per segona vegada l'any 325 aC junt amb Dècim Juni Brut Esceva I i va fer la guerra als vestins. Va rebre Samni com a província, però mentre exercia el càrrec va contraure una dolorosa malaltia i es va haver de nomenar a Luci Papiri Cursor com a dictador per a continuar la guerra.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Londres: Walton and Maberly, 1841, p. 592.
# Kato

El kato és una llengua atapascana extingida que havia estat parlada pels katos de l'àrea de Laytonville i Branscomb al cap del riu South Fork Eel. És una de les quatre llengües que pertanyen al grup atapascà de Califòrnia de les llengües atapascanes de la costa del Pacífic. La majoria dels parlants kato eren bilingües amb pomo del nord i alguns també parlaven yuki.

## Referències

* Goddard, Pliny Earle; Bill Ray. Kato texts. The University Press, 1909 [Consulta: 24 agost 2012]. University of California Publications in American Archaeology and Ethnography 5(3):65-238.
* Goddard, Pliny Earle (1912). Elements of the Kato Language. University of California Publications in American Archaeology and Ethnography 11(1):1-176.
* Goddard, Pliny Earle. Elements of the Kato language. University of California Press, 1916 [Consulta: 24 agost 2012].
* Golla, Victor (2011). California Indian Languages. Berkeley: University of California Press. ISBN 978-052-026667-4.

## Enllaços externs

* Kato al Survey of California and Other Indian Languages
* Kato Language (Cahto), nativelanguages.org
* OLAC resources in and about the Kato language
* Kato Bibliography
* Kato basic lexicon at the Global Lexicostatistical Database
# Capelleta de la Mare de Déu del Roser

La Capelleta de la Mare de Déu del Roser és una obra de Sant Joan de les Abadesses (Ripollès) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

A la façana de la casa de Guillamet i vora el balcó hi ha un nínxol de la Mare de Déu del Roser. Fa un corba cap endins de la façana, mentre l'exterior té una mica de lleixa per la part inferior, des d'on pugen dues columnes rectes que donen suport a una coberta trapezoïdal. Dins hi ha una petita Mare de Déu del Roser de les de guix d'Olot i dos gerros d'ornamentació.

## Història

L'existència d'aquest nínxol de la Mare de Déu del Roser sembla que ja fou construït quan veren fer la casa de Can Guillemet, el segle xix, i el seu propietari fou un capellà. El llibre escrit el 1912 per Danés i Vernedas esmenta que a la vila hi ha dues imatges de la Mare de Déu del Roser, una situada a Can Blanxart i l'altre, encara que el llibre no especifica on era col·locada l'altre, se suposa que havia de ser aquesta. Per la guerra la imatge va haver d'ésser entregada al Comitè per ser destruïda així com varen tapiar el nínxol. Un cop acabada la guerra civil es refer el nínxol i es va tornar a posar la susdita imatge de la Verge.

## Referències

* 1 2 «Capelleta de la Mare de Déu del Roser». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 18 març 2019].
# Cuba als Jocs Olímpics d'Estiu de 1992

Cuba va estar representada als Jocs Olímpics de Barcelona de 1992 per un total de 176 esportistes, 126 homes i 50 dones, que van competir en 16 esports. El portador de la bandera a la cerimònia d'obertura va ser el lluitador Héctor Milián.

## Medalles

| Nom | Esport | Competició |
| Or |||
| Maritza Martén | Atletisme | Disc F |
| Javier Sotomayor | Atletisme | Salt d'alçada M |
| Equip | Beisbol | Torneig M |
| Rogelio Marcelo | Boxa | 48 kg M |
| Joel Casamayor | Boxa | 54 kg M |
| Héctor Vinent | Boxa | 63,5 kg M |
| Juan Carlos Lemus | Boxa | 71 kg M |
| Ariel Hernández | Boxa | 75 kg M |
| Félix Savón | Boxa | 91 kg M |
| Roberto Balado | Boxa | +91 kg M |
| Héctor Milián | Lluita grecoromana | 100 kg M |
| Alejandro Puerto | Lluita lliure | 57 kg M |
| Equip | Voleibol | Torneig F |
| Odalys Revé | Judo | –66 kg F |
| Argent |||
| Lázaro Martínez Héctor Herrera Norberto Téllez Roberto Hernández | Atletisme | 4 × 400 m M |
| Raúl González | Boxa | 51 kg M |
| Juan Hernández Sierra | Boxa | 67 kg M |
| Elvis Gregory Guillermo Betancourt Óscar García Tulio Díaz Hermenegildo García | Esgrima | Floret por equips M |
| Pablo Lara | Halterofília | 75 kg M |
| Estela Rodríguez | Judo | +72 kg F |
| Bronze |||
| Ana Fidelia Quirot | Atletisme | 800 m F |
| Ioamnet Quintero | Atletisme | Salt d'alçada F |
| Andrés Simón Joel Lamela Joel Isasi Jorge Luis Aguilera | Atletisme | 4 × 100 m M |
| Roberto Moya | Atletisme | Disc M |
| Elvis Gregory | Esgrima | Floret individual M |
| Wilber Sánchez | Lluita grecoromana | 48 kg M |
| Juan Luis Marén | Lluita grecoromana | 62 kg M |
| Lázaro Reinoso | Lluita lliure | 62 kg M |
| Amarilis Savón | Judo | –48 kg F |
| Driulis González | Judo | –56 kg F |
| Israel Hernández | Judo | –65 kg M |

## Referències

* ↑ «Resultados de Cuba en los Juegos Olímpicos de Barcelona 1992» Arxivat 2009-05-03 a Wayback Machine.. Sports-Reference.com (SR/Olympic Sports) (anglès)
* ↑ «Cuba en los Juegos Olímpicos» Arxivat 2008-09-25 a Wayback Machine.. Sports-Reference.com (SR/Olympic Sports) (anglès)
# HMY Victoria and Albert II

HMY Victoria and Albert II va ser un vaixell de vapor de 300 peus. Posat en marxa el 16 de gener de 1855, va funcionar com a iot real de la sobirania del Regne Unit fins a l'any 1901, era propietat i estava operat per la Marina Real Britànica. Tenia una capacitat de 2479 tones i podia arribar als 15 nusos de velocitat. A més, comptava amb 240 tripulants. El Victoria and Albert II va caure en desús al voltant del 1904. El Horria va ser construït amb les mateixes especificacions per Ismail Pasha, el Jedive d'Egipte el 1865 i és el més antic vaixell de vapor.

## Referències

* ↑ «Victoria and Albert II» (en anglès). National Maritime Museum Home. Arxivat de l'original el 2010-11-23. [Consulta: 19 desembre 2010].
# LuxX Index

El LuxX Index és el principal índex borsari de la borsa de Luxemburg, basat en la ciutat de Luxemburg. El LuxX és un índex ponderat de les companyies amb una major capitalització borsària d'aquest mercat -eren deu companyies fins al col·lapse de Fortis el 2008 que va ser substituït per dues noves firmes-.
L'índex va ser fixat en 1000 punts el 4 de gener de 1999: el primer dia de cotització a la borsa després de l'entrada de Luxemburg a l'euro.

## Composició

Les nou empreses que actualment participen en l'índex són:
| Grup | Sector d'activitats | País d'origen | Pes a l'índex |
| Aperam ne | Metalls | Luxemburg | 10,95% |
| Arcelor Mittal | Acer | Luxemburg | 20,00% |
| Brederode | Inversió | Luxemburg | 4,04% |
| Luxempart | Inversió | Luxemburg | 2,85% |
| Reinet Investments | Inversió | Luxemburg | 20,00% |
| RTL Group | Mitjans de comunicació | Luxemburg | 20,00% |
| SES | Telecomunicacions | Luxemburg | 20,00% |
| Socfinaf | Extracció de recursos | Luxemburg | 0,94% |
| Socfinasia | Extracció de recursos | Luxemburg | 1,23% |
| Font: Arxivat 2015-07-05 a Wayback Machine., a 28 d'octubre de 2014 ||||

## Cotització històrica

| Final de l'any | Tancament | Canvi anual (%) |
| Inici | 1,000 | - |
| 1999 | 1,397 | +39,7% |
| 2000 | 1,388 | –0,7% |
| 2001 | 1,116 | –19,6% |
| 2002 | 790 | –29,2% |
| 2003 | 1,019 | +29,0% |
| 2004 | 1,292 | +26,8% |
| 2005 | 1,637 | +26,7% |
| 2006 | 2,177 | +33,0% |
| 2007 | 2,419 | +11,1% |
| 2008 | 981 | –59,4% |
| 2009 | 1,371 | +40,0% |
| 2010 | 1,542 | +12,4% |
| 2011 | 1,135 | -26,4% |
| 2012 | 1,248 | +10,0% |
| 2013 | 1,451 | +16,1% |
| Font: Luxembourg Stock Exchange |||

## Referències

* 1 2 «Luxembourg LuxX Index». [Consulta: 4 juliol 2015].
# Pedro Alonso (desambiguació)

«Pedro Alonso» té aquests significats:
* Pedro Alonso (n. 1971), actor gallec.
* Pedro Alonso (governador) (s. XVIII), governador colonial de Cuba de 1760 a 1761.
* Pedro Alonso Arbeleche (1910-2016), jugador de bàsquet cubà.
* Pedro Alonso Carrasco (1509-1572), conqueridor espanyol i comanador del Perú.
* Pedro Alonso Galeas (1516-1598), conqueridor espanyol.
* Pedro Alonso López (n. 1948), assassí en sèrie colombià.
* Pedro Alonso Pablos (n. 1979), productor de cinema espanyol.
* Pedro Alonso Pérez (1907-1990), arquitecte espanyol.
* Pedro Alonso de los Ríos (1641-1702), escultor barroc espanyol.
* Pedro Alonso-Morgado Tallafer (1888-1962), poeta espanyol i secretari de l'Ajuntament de Sevilla.
* Pedro Luis Alonso (n. 1959), epidemiòleg espanyol.

## Vegeu també

* Peralonso Niño (c.1468- 1502), navegant i descobridor espanyol.
# Grandreefita

La grandreefita és un mineral de la classe dels sulfats. Rep el seu nom de la mina Grand Reef, a l'estat nord-americà d'Arizona, on va ser descoberta.

## Característiques

La grandreefita és un sulfat de fórmula química Pb₂(SO₄)F₂. És un rar sulfat fluorur de plom secundari, descompost per l'aigua. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 1988, i publicada per primera vegada un any després. Cristal·litza en el sistema monoclínic. A la seva localitat tipus acostuma a trobar-se en forma de cristalls prismàtics aïllats. La seva duresa a l'escala de Mohs és 2,5. Els exemplars que van servir per a determinar l'espècie, el que es coneix com a material tipus, es troben conservats al Museu d'Història Natural del Comtat de Los Angeles i al Museu Nacional d'Història Natural de Washington.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la grandreefita pertany a «07.B - Sulfats (selenats, etc.) amb anions addicionals, sense H₂O, amb cations grans només» juntament amb els següents minerals: sulfohalita, galeïta, schairerita, kogarkoïta, caracolita, cesanita, aiolosita, burkeïta, hanksita, cannonita, lanarkita, itoïta, chiluïta, hectorfloresita, pseudograndreefita i sundiusita.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a la mina Grand Reef, situada al Canó Laurel, prop de Klondyke, localitat que pertany al comtat de Graham, a Arizona (Estats Units). Sol trobar-se associada a altres minerals com: galena, fluorita, quars i anglesita. També ha estat descrita a la mina Megala Pefka No. 28, al districte miner de Lavrion, a Grècia. Són els dos únics indrets d'arreu del planeta a on ha estat trobada aquesta espècie.

## Referències

* ↑ «Grandreefite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 9 juliol 2017].
# Carrer Cap de la Costa

Carrer Cap de la Costa és una obra del municipi de Cercs (Berguedà) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta d'un carrer amb habitatges tradicionals, la majoria de les cases són fetes amb maçoneria i pedra menuda, trobant-se fins i tot elements de tàpia. Predominen els exemples de plantes baixes més dos pisos, tot i que trobem exemples de fins a tres nivells, alguns d'ells amb un original aprofitament del pronunciat relleu. Les teulades són totes a dues aigües i el carener és perpendicular a la façana principal, a excepció de les tres primeres de la banda esquerra pel començament de la part alta. Presència de balcons sortints i baranes tradicionals en alguns primers pisos.

## Història

El carrer comença a la part posterior de l'antic Ajuntament i, salvant un fort desnivell i una corba pronunciada, acaba connectant actualment amb la part inferior de la nova barriada de Sant Jordi.
Juntament amb el nucli d'El Pont de Rabentí, constitueix un dels nuclis actuals més antics i tradicionals del terme municipal de Cercs. L'expansió data del pas del segle xix al xx i coincideix amb l'època de desenvolupament de la mineria i, conseqüentment, del conjunt del municipi. No ha tingut l'expansió d'altres zones i forma actualment un conjunt d'habitatges en degradació, si bé cal esmentar alguns exemples força reeixits de restauració i condicionament.

## Referències

* 1 2 3 «Carrer Cap de la Costa». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 26 febrer 2016].
# Can Rumia

Can Rumia és una obra del municipi de Sant Julià de Vilatorta (Osona) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta d'un edifici civil. És una petita masoveria de planta rectangular coberta a dues vessants i amb el carener perpendicular a la façana, situada a migdia. Consta de planta baixa, pis i golfes. La façana presenta un gran portal rectangular de pedra picada i una finestreta amb reixa forjada a la planta; dues finestretes al primer pis i una a les golfes, totes de totxo. Adossat a la part esquerra del portal hi ha un cos cobert a una vessant (seguint la de la casa), construït amb totxo. A ponent s'hi adossa un altre cos cobert a dues vessants i també al nord, el qual presenta dues obertures.
És construïda amb pedra basta unida amb morter de calç, i portal de pedra i totxo que determina les parts de construcció més recents.

## Història

El nom d'aquesta masia remet al de les properes de Can Goules, també anomenada Can "Pensatibé" i de Can "Discorre".

## Referències

* 1 2 3 4 «Can Rumia». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 11 febrer 2016].
# LuxConnect

LuxConnect és una empresa privada creada per iniciativa del govern de Luxemburg el 2006. La seva seu es troba a Bettembourg, que està a uns 20 km al sud de la ciutat de Luxemburg.

## Objectius

Els seus objectius principals són:
* la millora de la fibra òptica nacional de la xarxa;
* la construcció i operació estatal de la tècnica dels centres de dades.
Les missions de LuxConnect són per enfortir la infraestructura de TIC del país i per donar suport a la connectivitat internacional d'internet de Luxemburg a través de les connexions amb l'estranger amb punts d'intercanvi d'internet.

## Productes
### Fibra òptica

LuxConnect posseeix i opera una xarxa de fibra òptica que consta de 1.000 km de cable a través de Luxemburg per connectar de forma redundant tots els centres de dades comercials. Aquesta xarxa troncal permet als operadors de telecomunicacions implementar solucions de connectivitat alternatives per interconnectar des de i cap al país a través de 13 països, desblocatges a Alemanya, França i Bèlgica.

### Centre de càlcul

LuxConnect actualment opera tres centres de dades neutrals portadors a tot el país, proporcionant més de 9.150 m² de superfície neta de TIC dedicat a les sales de servidors. Dos d'aquests centres de dades es troben a Bettembourg i un altre a Bissen. Està construint un quart centre de càlcul també situat en la zona de Bettembourg.
L'empresa aplica una política de medi ambient verd que incorpora les últimes tecnologies per maximitzar l'eficiència energètica i reduir el consum d'aigua. Opera el primer centre de dades verd a Luxemburg, on el refredament s'aconsegueix pel mig d'un refrigerador d'absorció que utilitza la calor residual d'una planta de cogeneració.

## Referències

* ↑ «Jean-Louis Schiltz soutient le développement des autoroutes de l'information au Luxembourg». gouvernement.lu. [Consulta: 1r novembre 2015].
* ↑ «Luxconnect speeding up the information highways» (en francès). Paperjam, 09-10-2006. Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 1r novembre 2015].
* ↑ Des datacenters de pointe Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine., Lëtzebuerger Gemengen, 28/10/2010
* ↑ «Luxconnect construit un quatrième datacentre», 08-10-2013. [Consulta: 1r novembre 2015].
* ↑ «Green datacenter von Luxconnect eingeweiht». Luxemburger Wort, 15-05-2012. [Consulta: 1r novembre 2015].
# Grandrupt

Grandrupt és un municipi francès, situat al departament dels Vosges i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 89 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Grandrupt era de 89 persones. Hi havia 36 famílies, de les quals 4 eren unipersonals (4 dones vivint soles i 4 dones vivint soles), 16 parelles sense fills i 16 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 77 habitatges, 36 eren l'habitatge principal de la família, 35 eren segones residències i 6 estaven desocupats. 68 eren cases i 9 eren apartaments. Dels 36 habitatges principals, 31 estaven ocupats pels seus propietaris i 5 estaven llogats i ocupats pels llogaters; 1 tenia dues cambres, 5 en tenien tres, 11 en tenien quatre i 19 en tenien cinc o més. 34 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 15 habitatges hi havia un automòbil i a 18 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Grandrupt el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 4 |
| 0 | 80 a 84 | 4 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 0 | 65 a 69 | 0 |
| 8 | 60 a 64 | 0 |
| 0 | 55 a 59 | 8 |
| 0 | 50 a 54 | 4 |
| 4 | 45 a 49 | 0 |
| 4 | 40 a 44 | 0 |
| 0 | 35 a 39 | 0 |
| 4 | 30 a 34 | 12 |
| 0 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 8 | 15 a 19 | 0 |
| 4 | 10 a 14 | 4 |
| 4 | 5 a 9 | 8 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 57 persones, 41 eren actives i 16 eren inactives. De les 41 persones actives 32 estaven ocupades (17 homes i 15 dones) i 9 estaven aturades (5 homes i 4 dones). De les 16 persones inactives 11 estaven jubilades, 2 estaven estudiant i 3 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 4 establiments que hi havia el 2007, 2 eren d'empreses d'hostatgeria i restauració, 1 d'una empresa immobiliària i 1 d'una empresa de serveis.
L'any 2000 a Grandrupt hi havia 3 explotacions agrícoles.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Grandrupt a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Grandrupt a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Curets

«Curets» té aquests significats:
* Curets (divinitats), personatges de la mitologia grega, guardians de Zeus en la seva infantesa
* Curets (poble etoli), poble de la mitologia grega que habitava a Etòlia, amb capital a Pleuró, i enemics dels calidonis