OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Torrecuadradilla

Torrecuadradilla és un municipi de la província de Guadalajara, a la comunitat autònoma de Castella-La Manxa.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 81 | 76 | 60 | 51 |

## Referències

* ↑ «Provincia de Guadalajara (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 2 maig 2021].
# Quentin Griffin

Quentin LaVell Griffin (nascut el 12 de gener de 1981 a Houston, Texas) va ser un jugador de futbol americà i actual entrenador que jugà en la posició de corredor. Griffin va estudiar a l'Intitut Nimitz High School, de Houston. Durant la vida estudiantil va jugar amb l'Oklahoma, amb qui el 2000 va guanyar el campionat nacional universitari.
El 2003 Griffin va fer el Draft i va anar als Denver Broncos de la National Football League. A allà hi va jugar dues temporades, en les que va aconseguir 179 corregudes, 656 iardes i dos touchdowns. Al març del 2006, va fitxar pels Kansas City Chiefs. El 2007 va anar a jugar a l'equip alemany de la NFLE Hamburg Sea Devils. I finalment, la temporada 2008 ha firmat un contracte amb l'equip de la Canadian Football League canadenca, Saskatchewan Roughriders de Regina, que no el va renovar.
En juliol de 2013 va fitxar per l'equip de la lliga alemanya Kiel Baltic Hurricanes (GFL1). El 2016 va deixar de jugar per convertir-se en entrenador.

## Referències

* 1 2 «Foord could be a find» (en anglès). Canada.com, 21-06-2008. [Consulta: 20 juliol 2012].
* ↑ «The Broncos hoard running backs like squirrels store nuts. That hasn't left a lot of room for Quentin Griffin to develop» (en anglès). Houston Chronicle, 08-11-2005. [Consulta: 28 juliol 2012].
* ↑ «Florida State Seminoles Vs. Oklahoma Sooners» (en anglès). Sun Sentinel, 03-01-2001. Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 29 juliol 2012].
* ↑ «Riders Sign Quentin Griffin» (en anglès). oursportscentral.com, 29-02-2008. [Consulta: 1r agost 2012].
# L'Auró

L'Auró és una masia al terme de les Llosses inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. L'actual casa de l'Auró data del 1774, per bé que ha estat reformada en successives ocasions. Talment les construccions adossades a ponent, pel redós del 1850, foren les reformes que més va afectar la fesomia de la casa. L'accés és difícil i manca de llum. Actualment és una masoveria, que ocupa la part noble de la casa, mentre que l'edifici del 1850 -concebut com a masoveria- està abandonada. És destacable la decoració del menjador, al primer pis, malgrat el seu deteriorament.
És una casa pairal de planta quadrada amb teulada de teula àrab i de doble vessant. Consta de planta baixa, dos pisos i golfes. L'accés a l'interior es fa per la façana de llevant. Té una façana amb balcons a la part sud, lloc on s'hi ha afegit, fins al nivell de primer pis, un cobert. A la part de ponent hi ha una construcció adossada que data del segle xix. A llevant hi ha un terrat per sota a través d'un estret corredor amb volta de mig punt enrajolada. Mentre la planta baixa és destinada a pagès, el primer i segon pis constitueixen l'habitatge.

## Referències

* 1 2 «Mas l'Auró». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 24 agost 2014].
# Aigua de València

Aigua de València és un còctel a base de cava (o xampany), suc de taronja, vodka i ginebra. En general se serveix en gerres de diverses racions i es beu en copes amples de còctel. Fou creat l'any 1959 pel pintor Constante Gil (1926-2009) al Cafè Madrid de València.
En aquella època freqüentaven la cerveseria un grup de viatjants bascos que acostumaven a demanar «aigua de Bilbao», que referia al millor escumós de la casa. Cansats de demanar sempre el mateix, digueren al propietari que els oferira alguna cosa nova i ell els proposà de beure l'«aigua de València». Van accedir a tastar el còctel que Gil va preparar en aquell moment i ja no van deixar de prendre'l en altres visites. Durant una dècada, la beguda fou coneguda només per un petit grup de clients i no va ser fins als anys setanta quan va començar a conéixer-se a la nit valenciana. Des d'aleshores, s'ha convertit en una beguda molt popular.
Constante Gil va deixar la cerveseria l'any 2000 i aleshores es va dedicar exclusivament a pintar les seues «Tertúlies de Cafè» com a homenatge a les seues vivències entre Aigües de València i Rocafulls.
D'ençà que va ser creada, el seu ús s'ha anat estenent. Convertint-se en la beguda més típica per a joves per a festes del poble. Es pot trobar aquesta beguda en festivitats com Sant Vicent o en Paelles en la Plana Baixa. Una curiositat sobre l'ús de L'aigua de València en aquest tipus de festa és que es sol preparar en gran quantitats (poals de 25 litres), ja que sol ser per a grups grans que volen fer-ho durar el màxim possible.
L'aigua de València es prepara afegint una ampolla de cava semi-sec i una copa de vodka i ginebra a un got de suc de taronja, després s'hi posa sucre segons el gust i es deixa refredar tot al frigorífic.
Una altra recepta àmpliament utilitzada consta de la següent mesura: Per cada ampolla de cava, un litre de suc de taronja i un gotet xicotet (dels del tallat) de vodka i un altre de ginebra. El sucre es fica al gust. És important pensar que si es va a beure molt és recomanable no fer la beguda massa dolça, o resultarà embafadora.

## En les arts

* Carranza Font, Andreu. Aigua de València. Barcelona: Columna, 1993.

## Referències

* ↑ «Agua de Valencia» (en neerlandès). Colruyt, s.d. [Consulta: 16 febrer 2018].
* ↑ AA.VV. «Aigua | 20. Aigua de València». A: Diccionari normatiu valencià. València: Acadèmia valenciana de la Llengua, 2018.
* ↑ «Aigua de València». Begudes de la terra, s.d. Arxivat de l'original el 2018-02-20. [Consulta: 16 febrer 2018].
* ↑ «La historia del Agua de Valencia y de su creador: Constante Gil Rodríguez» (en castellà). Valencia bonita, 08-09-2016.
* ↑ Efe «Fallece Constante Gil, inventor del ´Agua de Valencia´» (en castellà). La Opinión, 08-06-2009.
* ↑ Arazo, María Ángeles. Valencia, noche (en castellà). Barcelona: Plaza & Janés, 1978.
* ↑ G., S «Muere el ´padre´ del Agua de Valencia» (en castellà). Levante EMV, 09-06-2009.
Gastronomia dels territoris catalanoparlants :
Companatges i condiments :
# Ifrane

Ifrane (en àrab إفران, Ifrān; en amazic ⵉⴼⵔⴰⵏ; sobrenomenada ‘Petita Suïssa’) és un municipi i estació d'esquí de la província d'Ifrane, a la regió de Fes-Meknès, al Marroc. Segons el cens de 2014 tenia una població total de 14.659 persones. És a 1.650 m d'altitud i forma part de la regió Meknès-Tafilalet. En tamazight ifran significa ‘coves'.
Desenvolupada pels francesos durant l'era de protectorat per a la seva administració a causa del seu clima alpí, aquesta ciutat marroquina té un estil europeu notable, com si fos un poble alpí. A causa de la seva elevació, la ciutat gaudeix de la neu durant els mesos d'hivern i un clima fresc durant l'estiu. Ifrane és també el lloc on s'ha enregistrat la temperatura més baixa a l'Àfrica, -23 °C el 1935. Un dels animals que s'hi pot trobar és el macaco. Entre les espècies d'arbres destaquen el cedre de l'Atles, el roure, l'alzina i el plàtan (introduït).
A la vora hi ha el cedre de l'Atles més antic del món, anomenat cedre Gouraud.

## Referències

* ↑ «Population légale d'après les résultats du RGPH 2014 sur le Bulletin officiel N° 6354». Arxivat de l'original el 26 de desembre 2018. [Consulta: 19 novembre 2015].
# Tossal de Mas Llat

El Tossal de Mas Llat és una muntanya de 684 metres al municipi de Veciana, a la comarca de l'Anoia.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Tessy Scholtes

Tessy Scholtes (Ciutat de Luxemburg, 1 de juny de 1981) és una karateca i política luxemburguesa. El 2002, es va posicionar com a subcampiona en els campionats del món de la categoria de kumite + 60 kg. Va guanyar el títol d'esportista luxemburguesa de l'any. El 7 de desembre de 2009 va anunciar la seva retirada per raons personals.
És membre del Partit Popular Social Cristià (CSV). En les eleccions de 2009 va ingressar a la Cambra de diputats, per la circumscripció del Centre. Va acabar desena tercera en la llista de CSV.

## Resultats

| Resultat | Any | Prova | Categoria | Competició | Ciutat o seu |
| 3 | 2001 | +60 kg | Juniors | Campionat Europeu de Karate juniors i cadets de 2001 | Nicòsia (Xipre) |
| 2 | 2001 | Individual open | Sèniors | Campionat Europeu de Karate de 2001 | Sofia (Bulgària) |
| 2 | 2001 | +60 kg | Sèniors | Jocs Mundials de 2001 | Akita (Japó) |
| 1 | 2002 | +60 kg | Juniors | Campionat Europeu de Karate juniors i cadets de 2002 | Coblenza (Alemanya) |
| 3 | 2002 | +60 kg | Sèniors | Campionat Europeu de Karate de 2002 | Tallinn (Estònia) |
| 2 | 2002 | Individual open | Sèniors | Campionat Mundial de Karate de 2002 | Madrid (Espanya) |
| 3 | 2003 | +60 kg | Sèniors | Campionat Europeu de Karate de 2003 | Bremen (Alemanya) |

## Referències

* ↑ (en inglés)« 28th European Karate Cadet & Junior Championships Arxivat 2007-10-12 a Wayback Machine. », Fédération européenne de karaté.
* ↑ (en inglés) « 36th European Karate Seniors Championships Arxivat 2007-08-19 a Wayback Machine. », Fédération européenne de karaté.
* ↑ « Jeux Mondiaux 2001 - 18.08.2001 - 19.08.2001 », Karate Records.
* ↑ (en inglés)« 29th European Karate Championships Arxivat 2007-09-28 a Wayback Machine. », Fédération européenne de karaté.
* ↑ (en inglés) « 37th European Karate Seniors Championships Arxivat 2007-09-28 a Wayback Machine. », Fédération européenne de karaté.
* ↑ (en inglés) « 16th World Championships (2002) Arxivat 2007-09-27 a Wayback Machine. », Fédération mondiale de karaté.
* ↑ (en inglés) « 38th European Karate Seniors Championships Arxivat 2007-10-12 a Wayback Machine. », Fédération européenne de karaté.
# Ratpenat cuallarg gegant africà

El ratpenat cuallarg gegant africà (Tadarida ventralis) és una espècie de ratpenat de la família dels molòssids que es troba a la República Democràtica del Congo, Eritrea, Etiòpia, Kenya, Malawi, Moçambic, Sud-àfrica, el Sudan, Tanzània, Zàmbia i Zimbàbue.

## Subespècies

* Tadarida ventralis africana
* Tadarida ventralis ventralis

## Referències

* ↑ Distribució (anglès)

## Enllaços externs

* The Taxonomicon (anglès)
Espècies vivents de molòssids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera · Superfamília: Molossoidea :
Subfamília Molossinae :
Subfamilia Tomopeatinae :
# L'Avanç

L'Avanç, informació lliure, fou un periòdic quinzenal que va nàixer a la ciutat de València l'any 1999 i que es va deixar de publicar l'any 2008.
Considerat com un dels projectes més ambiciosos dels darreres anys en el camp de la comunicació alternativa al País Valencià, L'Avanç fou un tabloide d'entre 28 i 36 pàgines íntegrament en valencià que tenia distribució a través de quioscos a les comarques de València i Castelló. En 2002 apareix www.lavanc.com, l'edició digital del periòdic, amb una novetat important respecte al que eren les edicions digitals fins aleshores: la publicació lliure de continguts per part dels lectors, una proposta inspirada en l'èxit d'Indymedia i que va convertir a L'Avanç en la primera concreció al País Valencià del periodisme ciutadà. Al Consell de Redacció del diari hi figuraven David Segarra, Xavi Sarrià, Xavier Ginés, Miquel Ramos, Guillem Carreras, Vicent Gençà i Rubén Fernàndez entre d'altres.
Durant la seua existència, del 1999 fins al 2008, aconsegueix al voltant de 750 subscriptors i unes vendes en quiosc que s'acosten als 2.000 exemplars d'una tirada de 5.000. A més a més, el web va aconseguir ser la plataforma de caràcter informatiu i en valencià més visitada del País Valencià.

## Referències

* ↑ Ginés, Xavier. Comunicant la revolta. Moviments socials i mitjans de comunicació al País Valencià. València: Edicions 96, 2011, p. 272. ISBN 978-84-92763-72-6.
* ↑ López, Guillermo; García «Los medios valencianos en la red: orígenes, evolución y balance» (en castellà). Comunicación local y nuevos formatos periodísticos en Internet: cibermedios, confidenciales y weblogs. Publicacions de la Universitat de València [València], 2008, pàg. 15-34.
* ↑ Aguar, Joanjo «Els mitjans de dretes i ultracatòlics es fan amb la televisió valenciana». L'Avanç, 01-01-2006.
* ↑ «L'Avanç es reunirà amb el sots-delegat del govern espanyol per les amenaces que han rebut alguns lectors». VilaWeb, 12-09-2007.
* ↑ Martínez Sanchis, Josep. Periodisme local i comarcal: La comunicació valenciana de proximitat. València: Universitat de València, 2011, p. 139 (Educació. Laboratori de Materials). ISBN 9788437085876.

## Enllaços externs

* «número 98». L'Avanç.
# Alessandro de Tomaso

Alejandro de Tomaso, també conegut per la forma italiana del nom Alessandro de Tomaso (Buenos Aires, 10 de juliol de 1928 - Mòdena, 21 de maig de 2003), va ser un constructor de cotxes i pilot de curses automobilístiques argentí que va arribar a disputar curses de Fórmula 1.
De Tomasso va fundar la companyia De Tomaso l'any 1959 amb la seu a Mòdena i va començar a fabricar cotxes esportius de categoria, arribant a fabricar un monoplaça de F1 per Frank Williams l'any 1970.

## A la F1

Va debutar a la primera cursa de la vuitena temporada de la història del campionat del món de la Fórmula 1, la corresponent a l'any 1957, disputant el 13 de gener el GP de l'Argentina al Circuit Oscar Alfredo Galvez.
Alessandro de Tomaso va participar en dues curses puntuables pel campionat de la F1, disputades en dues temporades 1957 i 1959 aconseguint un novè lloc com a millor resultat i no assolí cap punt el campionat de pilots.

## Resultats a la Fórmula 1

| Any | Equip | Xassís | Motor | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | Posició | Punts |
| 1957 | Scuderia Centro Sud | Ferrari | Ferrari | ARG 9 | MON | 500 | FRA | GBR | ALE | PES | ITA | | - | 0 |
| 1959 | Automobili O.S.C.A. | Cooper | O.S.C.A. | MON | 500 | FRA | HOL | GBR | ALE | POR | ITA | USA Ret | - | 0 |

### Resum

| Curses: | Victòries: | Pòdiums: | Poles: | Voltes ràpides: | Punts: |
| 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

## Referències

* 1 2 3 «STATS F1:Alessandro de Tomaso» (en francès). [Consulta: 5 juny 2022].
* ↑ «Alejandro de Tomaso» (en anglès), 24-05-2003. [Consulta: 27 agost 2017].

## Enllaços externs

* De Tomaso, Web oficial Arxivat 2004-10-29 a Wayback Machine.
# Ronda Uruguai

El terme ronda fa referència a reunions entre països amb l'objecte de negociar la política aranzelària i la liberalització dels mercats a nivell mundial.
La Ronda Uruguai (anglès: Uruguay Round; castellà: Ronda Uruguay) és la vuitena en aquest sentit i va ser oberta a Punta del Este, Uruguai el 1986 i conclosa a Marràqueix el 15 de desembre de 1993. Un total de 117 països signaren un acord sobre la liberalització comercial, a més un dels punts de l'acord parla de la tyransformació del GATT en l'OMC.
Dos punts importants de la negociació varen ser l'opertura del mercat monetari i la major protecció de la propietat intel·lectual. Això beneficiava clarament les grans corporacions multinacionals.
La majoria dels acords de l'OMC són el resultat de les negociacions de la Ronda Uruguai, i se signaren a la Conferència Ministerial de Marràqueix d'abril de 1994. Existeixen uns 60 acords i decisions, que sumen unes 550 pàgines.
Les negociacions duites a terme des de llavors han generat texts jurídics addicionals, tals com l'acord sobre Tecnologia de la Informació, serveis i protocols d'adhesió. A la Conferència Ministerial celebrada a Doha el novembre del 2001, s'inicià una nova ronda de negociacions.

## Referències

* ↑ P. Gallagher, The First Ten Years of the WTO, 4
* ↑ The Uruguay Round, Organització Mundial de Comerç (anglès)
* ↑ A. Bredimas, International Economic Law, 16

## Enllaços externs

* Història de la Ronda Uruguai (anglès)
* Acta final de la Ronda Uruguai (anglès)
# Ifoghas

Ifoghas és una confederació tribal dels tuaregs formada per unes 17.000 persones al sud del Sàhara a l'extrem nord de Mali a les muntanyes Adrar i les valls perifèriques on el uadis baixen a l'època de pluges.
La regió estava habitada per tribus songhai que van deixar algunes poblacions les restes de les quals encara existeixen. Després fou disputada entre tuaregs, maures i songhai fins que el grup dels tuaregs ifoghas es van erigir en senyors del territori, que era un encreuament de pistes de caravanes cap al Níger (Gao i Agadès), i l'Ahaggar i els oasis del nord.
Els ifoghas parlen el tamahakk, un dialecte de l'amazic. No tenien ni guerrers ni tribus servils. Es mouen en petits grups amb les seves tendes de pell de cabra i els seus petits ramats d'ovelles i cabres.
Les úniques poblacions permanents són el palmerar de Tessalit, al nord-oest, i el centre administratiu de Kidal, al sud, on hi ha l'únic mercat (els botiguers són amazics del Mzab i àrabs).

## Referències

* ↑ Despois, J «Ifog̲h̲as». Encyclopaedia of Islam, Second Edition. Brill Online. Arxivat de l'original el 2014-12-07 [Consulta: 5 desembre 2014]. Arxivat 2014-12-07 a Wayback Machine.

## Bibliografia

* H. Bisuel, Les Touaregs de l'Ouest, Alger 1885
# Klamath

«Klamath» té aquests significats:
* Klamath, relatiu o pertanyent als klamaths, tribu índia lutuami (grup penutià), molt afí als modoc
* Llengua klamath, grup de llengua ameríndia del grup penutià dels turons que es va parlar al llac
* Klamath Falls, ciutat i seu del Comtat de Klamath (Oregon, EUA)
* Klamath Mountains, serralada de muntanyes del nord-oest de Califòrnia i del sud-oest d'Oregon als Estats Units
* Comtat de Klamath
* Llac Klamath
* Reserva índia Klamath, reserva índia atribuïda a les tribus klamath, abans tribu índia klamath d'Oregon, confederació d'amerindis dels EUA
# Tribàlia

Tribàlia era un territori otomà poblat per valacs i subdanubians que abraçava el sud del Danubi fins al Morava serbi i fins al Iantra búlgar.
A la meitat del segle xix el renaixement nacional serbi i búlgar va originar la idea d'una federació balcànica, que va rebre el suport del primer ministre romanès Mihail Kogălniceanu i del príncep Alexandru Ioan Cuza, que donaven suport als habitants del sud del Danubi de parla propera al romanès, coneguts com a Xops (a Sèrbia), Torvlacs (a Bulgària) o Kutzovalacs (a Romania). A la regió se la va conèixer com a Tribàlia.
El príncep romanès Cuza, el seu primer ministre Mihail Kogălniceanu, i el líder kutzovalac Vasile Cancea (exiliat a Vidin) van dissenyar una bandera nacional pel poble de Tribàlia, bandera que fou beneïda el 1863 en una església de Vidin i el 1864 fou usada per la Legió búlgara que Vasile Cancea havia format a Belgrad. El 1867 fou utilitzada pels nacionalistes de Tribàlia. Cancea fou executat pels otomans el 1873 i fou després un heroi nacional búlgar sota el nom (bulgaritzat) de Vassil Levski. El 1877 i 1878 fou utilitzada pels voluntaris Xops en la guerra de Sèrbia contra els otomans. I finalment es va usar per darrer cop el 1919 com a bandera reivindicativa dels drets del parlants de romanès del sud del Danubi durant la Conferència de París. Després els búlgars i serbis (iugoslaus) la van prohibir i només fou utilitzada clandestinament. El poble Xop o kutzovalac mai no fou reconegut a la Iugoslàvia de Tito, on totes les minories van trobar el seu lloc, i sembla que ja no hi havia parlants de romanès a l'est de Sèrbia a la segona meitat del segle xx. A Bulgària es van mantenir com a minoria però no consta que disposessin de drets culturals.
La bandera de Tribàlia es componia de cinc franges horitzontals en proporció 10:10:5:10:10. El color de la part de dalt era vermell (representant la llibertat nacional dels romanesos) i el de la part de baix era negra (que representava l'opressió en la que vivien els xops o Valacs del sud del Danubi); el mig era groc (simbolitzant la plana del Danubi) amb una franja més petita de color blau que simbolitzava el Danubi que dividia el pobles de parla romanesa.
# Test-and-set

En informàtica, la instrucció de prova i configuració és una instrucció que s'utilitza per escriure (establir) 1 a una ubicació de memòria i retornar el seu valor antic com una única operació atòmica (és a dir, no interrompuda). Aleshores, la persona que truca pot "provar" el resultat per veure si la trucada ha canviat l'estat. Si diversos processos poden accedir a la mateixa ubicació de memòria i si un procés està realitzant una prova i un conjunt, cap altre procés pot iniciar una altra prova i un conjunt fins que s'acabi la prova i conjunt del primer procés. Una unitat de processament central (CPU) pot utilitzar una instrucció de prova i configuració que ofereix un altre component electrònic, com ara la RAM de dos ports; una CPU mateixa també pot oferir una instrucció de prova i configuració.
Es pot construir un pany mitjançant una instrucció de prova i configuració atòmica de la següent manera:
Aquest codi suposa que la ubicació de la memòria es va inicialitzar a 0 en algun moment abans de la primera prova i configuració. El procés de trucada obté el bloqueig si el valor antic era 0, en cas contrari, el bucle while gira esperant per adquirir el bloqueig. Això s'anomena spinlock. En qualsevol moment, el titular del bloqueig pot simplement tornar a establir la ubicació de la memòria a 0 per alliberar el bloqueig per a l'adquisició per part d'un altre; això no requereix cap maneig especial, ja que el titular "és el propietari" d'aquesta ubicació de memòria. " Prova i prova i configura" és un altre exemple.
Maurice Herlihy (1991) va demostrar que test-and-set (comparació d'1 bit) té un nombre de consens finit i pot resoldre el problema de consens sense espera per a com a màxim dos processos concurrents. En canvi, compare-and-swap (comparació de 32 bits) ofereix una solució més general a aquest problema, i en algunes implementacions compare-i-swap (comparació de 64 bits) també està disponible per a una utilitat ampliada.

## Implementació de maquinari de test-and-set

Les instruccions de prova i configuració de DPRAM poden funcionar de moltes maneres. Aquí hi ha dues variacions, ambdues descriuen una DPRAM que proporciona exactament 2 ports, permetent l'accés de 2 components electrònics separats (com 2 CPU) a cada ubicació de memòria de la DPRAM.

## Implementació de programari de test-and-set

Alguns conjunts d'instruccions tenen una instrucció de llenguatge màquina de prova i establiment atòmic. Alguns exemples inclouen x86 i IBM System/360 i els seus successors (incloent z/Architecture). Els que no ho fan encara poden implementar una prova i un conjunt atòmics mitjançant una instrucció de lectura, modificació, escriptura o comparació i intercanvi.

## Referències

* ↑ Anderson, T. E. IEEE Transactions on Parallel and Distributed Systems, 1, 1, 01-01-1990, pàg. 6–16. DOI: 10.1109/71.80120. ISSN: 1045-9219.
* ↑ Herlihy, Maurice ACM Trans. Program. Lang. Syst., 13, 1, 01-01-1991, pàg. 124–149. DOI: 10.1145/114005.102808 [Consulta: 20 maig 2007].
* ↑ «BTS—Bit Test and Set» (en anglès). www.felixcloutier.com. [Consulta: 21 novembre 2016].
* ↑ «IBM Knowledge Center» (en anglès). www.ibm.com. [Consulta: 21 novembre 2016].
# Ratpenat cuallarg gros americà

El ratpenat cuallarg gros americà (Nyctinomops macrotis) és una espècie de ratpenat de la família dels molòssids que es troba a l'Argentina, Bolívia, el Brasil, Canadà (Colúmbia Britànica), Colòmbia, Cuba, República Dominicana, l'Equador, la Guaiana Francesa, Guaiana, Haití, Jamaica, Mèxic, el Paraguai, el Perú, Surinam, Estats Units (Arizona, Califòrnia, Colorado, Kansas, Minnesota, Nevada, Nou Mèxic, Oklahoma, Texas i Utah), Uruguai i Veneçuela.

## Referències

* ↑ Distribució (anglès)
* ↑ Nyctinomops macrotis a Mammal Species of the World (MSW) (anglès)

## Enllaços externs

* The Taxonomicon (anglès)
Espècies vivents de molòssids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera · Superfamília: Molossoidea :
Subfamília Molossinae :
Subfamilia Tomopeatinae :