OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Paloma Tortajada

Paloma Tortajada (Saragossa, 9 d'agost de 1969 - Madrid, 25 d'abril de 2019) va ser una periodista, locutora de ràdio i presentadora de televisió aragonesa.
Va iniciar la seva carrera a Antena 3 Radio i el 1992 va traslladar-se a Madrid per treballar a la Cadena SER on va treballar amb Iñaki Gabilondo al programa Hoy por hoy i amb José Antonio Marcos a Hora 14. El 2006 va deixar la ràdio per treballar a CNN+ i Cuatro, on va arribar a ser cap de societat.
Entre 2009 i 2011 va ser cap de premsa del Ministeri d'Educació amb el ministre Ángel Gabilondo. Posteriorment va treballar a la Cadena Cope i a Aragón TV, on presentava el programa Tal como somos.
Va morir a Madrid el 2019 amb 49 anys, com a conseqüència d'un càncer.

## Referències

* ↑ País, El «Muere Paloma Tortajada, una incansable de la radio, a los 49 años» (en castellà). El País [Madrid], 25-04-2019. ISSN: 1134-6582.
* ↑ «Muere Paloma Tortajada tras padaecer cáncer», 25-04-2019. [Consulta: 26 abril 2019].
* ↑ «Mor Paloma Tortajada, una de les veus icòniques de la ràdio espanyola», 25-04-2019. [Consulta: 26 abril 2019].
# PNF

PNF té els següents significats:
* Partit Nacional Feixista, partit polític històric d'Itàlia
* Parcs Nacionals de França, agència que gestiona el sistema de parcs nacionals de França
* Estirament PNF (de l'acrònim en anglès Proprioceptive Neuromuscular Facilitation), exercici físic pensat per al tractament dels músculs en entorns clínics
# Pandèmia de COVID-19 a Àustria

Es va confirmar l'expansió de la pandèmia per coronavirus de 2019-2020 a Àustria a partir del 25 de febrer 2020 quan es detectaren els dos primers casos a Innsbruck, un home i una dona de 24 anys que venien de la regió nord-italiana de Lombardia.
La primera víctima mortal va ser un home de 69 anys que va finar el 12 de març a Viena.
En data del 10 de maig es comptaven 15.775 persones infectades, 13.928 persones recuperades i 615 morts a Àustria.

## Cronologia

El 25 de febrer de 2020, Àustria va confirmar els dos primers casos de COVID-19 al país. Un home i una dona de 24 anys, nadius de la regió de Lombardia que havien anat al Tirol, estaven atesos en un hospital d'Innsbruck.
A partir de l'1 de març, les autoritats alemanyes, conjuntament amb les de diversos països nòrdics, començaren a sospitar que l'estació d'esquí tirolesa d'Ischgl era un focus principal de Covid-19. Uns quants centenars d'infeccions es remuntaven finalment a aquella localitat amb transmissions que havien aparegut a partir de la fi de febrer. Després de menysvalorar els riscos durant una estona, les autoritats locals finalment van decidir de posar tota la població en quarantena el 13 de març.
El 12 de març de 2020, el govern austríac anuncià la primera víctima mortal del virus, un home de Viena de 69 anys que havia mort a l'Hospital Kaiser-Franz-Josef de Viena.
El 27 de març, el ministre de Salut federal, Rudolf Anschober, va declarar que es preveia que el pic de l'epidèmia es produiria enter la meitat d'abril i de maig de 2020 a Àustria.
El 30 de març, el govern austríac anuncià que qualsevol persona que entri a una botiga haurà de portar una careta sanitària a partir del 6 d'abril.

## Dades estadístiques

Evolució del nombre de persones infectades amb COVID-19 a Àustria
Evolució del nombre de nous casos per dia a Àustria
Evolució del nombre de persones guarides del COVID-19 a Àustria
Evolució del nombre de morts del COVID-19 a Àustria

## Referències

* ↑ red, ORF at/Agenturen. «Coronavirus: Zwei Fälle in Tirol bestätigt» (en alemany), 25-02-2020.
* ↑ «The Austrian ski town that spread coronavirus across the Continent», 19-03-2020. [Consulta: 21 març 2020].
* ↑ «Austria Reports First Death from COVID-19 - Vindobona.org | Vienna International News». Vindobona.org. [Consulta: 15 març 2020].
* ↑ «Spitze zwischen 'Mitte April und Mitte Mai'». , 27-03-2020.
* ↑ «Regierung verschärft Maßnahmen». ORF, 30-03-2020.
COVID-19 i la Pandèmia de COVID-19 :
Als Països Catalans :
Salut :
# Pairac (Òlt)

Pairac (occità) o Payrac (francès) és un municipi al departament de l'Òlt (regió d'Occitània, França).

## Demografia

Evolució de la població Cassini i INSEE :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 1 017 | 909 | 1 160 | 1 786 | 1 809 | 1 911 | 1 253 | 1 267 | 1 265 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 1 290 | 1 320 | 1 255 | 1 240 | 1 222 | 1 185 | 1 179 | 1 136 | 1 069 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 980 | 960 | 968 | 846 | 816 | 719 | 687 | 646 | 580 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 523 | 512 | 456 | 448 | 492 | 564 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001-2008 | Bernard Choulet | PRG |
| 2008- | Jean-Pierre Favory | |

## Referències

* ↑ «Toponímia occitana», 2009. Arxivat de l'original el 2012-03-11. [Consulta: 29 octubre 2010].
# Parapercis binivirgata

Parapercis binivirgata és una espècie de peix de la família dels pingüipèdids i de l'ordre dels perciformes.

## Hàbitat i distribució geogràfica

És un peix marí, demersal i de clima subtropical, el qual viu al Pacífic sud-occidental: la plataforma continental sobre fons sorrencs d'Austràlia (Nova Gal·les del Sud) i Nova Zelanda.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* ↑ Waite, E. R., 1904. New records or recurrences of rare fishes from eastern Australia. Records of the Australian Museum, v. 5 (pt 4): 231-244, Pls. 25-26.
* ↑ McCulloch, A. R., 1930. A check-list of the fishes recorded from Australia. Memoirs of the Australian Museum 5(1–4): 1-534.
* ↑ Whitley, G. P., 1964. A survey of Australian Ichthyology. Proceedings of the Linnean Society of New South Wales 89(1): 11-127.
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ GBIF (anglès)

## Bibliografia

* Cantwell, G. E., 1964. A revision of the genus Parapercis, family Mugiloididae. Pacific Science, v. 18: 239-280.
* Richer De Forges, B., 2001. Electronic database of ORSTOM sampling on the Norfolk Ridge. ORSTOM.
* Wu, H.L., K.-T. Shao i C.F. Lai (eds.), 1999. Latin-Chinese dictionary of fishes names. The Sueichan Press, Taiwan.

## Enllaços externs

* AQUATAB (txec)
* BioLib (anglès)
# Orexa

Orexa és un municipi de Guipúscoa, de la comarca del Tolosaldea. Es troba a mitjan vessant de la forest Uli, a 421 m d'altitud. S'accedeix a través d'un camí veïnal que surt a l'esquerra de la carretera nacional N-240 (Tolosa-Pamplona), una vegada travessat el veí poble de Lizartza.

## Barris

El seu nucli urbà és molt reduït, limitant-se pràcticament a l'ajuntament, l'església parroquial i un frontó de recent construcció. Aquest petit nucli rep el nom de Errebote Plaza (Plaça del Rebot). La major part de la població d'Orexa viu en caserius disseminats pel terme municipal. Aquests caserius s'agrupen en diversos barris. El barri format pels caserius agrupats en una zona més alta que Errebote, al llarg de l'antic camí de Gaztelu i l'ermita de San Marcos reben el nom de Intxaurpe. Els situats en la zona més baixa del municipi reben el nom de Elbarrene. Altres petits barris formats per uns pocs caserius són Belizturri, Beorte, Legasa, Narbaitzu i Sarregi. En els últims anys s'ha construït Urrutxugain, un barri de cases noves pegat al nucli del poble. Orexa posseïx un petit enclavament de terreny muntanyós situat a l'est de la resta del terme municipal denominat Zotzune.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1900 | 1910 | 1920 | 1930 | 1940 | 1950 | 1960 | 1970 | 1981 | 1991 | 2000 | 2005 | 2007 |
| 223 | 220 | 205 | 199 | 181 | 181 | 198 | 145 | 108 | 78 | 80 | 89 | 115 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| 2003 | Aritz Luloaga Malkorra (Orexarrak Bidean) |
| 1999 | Miren Nekane Malkorra Beristain (Euskal Herritarrok) |
| 1995 | Joseba Imanol Elola Loidi (Independents) |
| 1991 | José Antonio Iturrioz (HB) |
| 1987 | Mikel Atxega Malkorra(HB) |
| 1983 | Francisco Javier Iturrioz (HB) |
| 1979 | Joxe Atxega (Agrupació d'electors) |

## Personatges il·lustres

* Nicolás Ormaetxea, Orixe, poeta en basc
# Palota

Palota és un poble i municipi d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Prešov, al nord del país.

## Història

La primera referència escrita de la vila data del 1330.
# Papa Lleó XI

Lleó XI és el nom que va prendre el cardenal Alessandro Ottaviano di Medici en esdevenir Papa. Pertanyia a una branca secundària de la gran família florentina i era nebot del Papa Lleó X.
El seu cosí, duc de la Toscana, el va nomenar ambaixador davant del Papa Pius V, i es mantingué en el càrrec 15 anys. El 1573 va ser nomenat bisbe de Pistoia i després de Florència. El 1596 Climent VIII el va enviar a Paris com a legat apostòlic, participant en la reconciliació d'Enric IV de França amb l'Església catòlica.
A la mort de Climent VIII els cardenals estaven dividits entre els espanyols, els francesos i els nomenats pel Papa. El cardenal Alessandro di Medici va ser escollit i recolzat per tots. Probablement hi va influir el fet que Enric IV, convertit en parent del Papa pel seu matrimoni amb Maria di Medici va enviar-li 300.000 ducats.
Lleó XI prengué l'escut dels anteriors Papes de la família Mèdici
El seu pontificat va durar 27 dies o 17, si com era tradició llavors, es comptava des del moment de la coronació i no el de l'elecció.
# Papa Lleó V

Lleó V (Ardea, ? – Roma, febrer de 904) va ser papa de l'Església Catòlica el 903.

## Orígens

Se'n tenen poques dades. Nadiu de Priapi, un petit lloc situat al districte d'Ardea.

## Pontificat

Encara que es desconeix la data d'elecció o la durada del pontificat, és probable que regnés durant l'agost del 903. Quan va ser elegit, no era cardenal bisbe de Roma, però estava vinculat a una alguna església de fora de la ciutat, raó per la qual, en alguns catàlegs contemporanis és anomenat presbiter forensis.
Auxili, un escriptor de l'època, diu que va estar al capdavant de la càtedra durant 30 dies i que va ser un home de Déu i de vida i santedat lloables. Tret que va emetre una Butlla eximint els canonges de Bolonya del pagament d'impostes, es desconeix res més que fes aquest papa.

## Mort

Les circumstàncies de la seva mort són tan desconegudes com la seva vida. En acabar el mes de mandat va ser capturat per Cristòfol, cardenal-bisbe de Sant Damas, i empresonat. L'intrús ben aviat va proclamar-se papa, però aviat va ser desplaçat per Sergi III. D'acord amb una única font, Sergi va tenir «pietat» dels dos pontífex empresonats i va fer que tots dos fossin morts. Tanmateix, sembla més probable que Lleó morís de mort natural a presó o a un monestir.

## Referències

* 1 2 3 4 Mann, Horace Kinder. «Pope Leo V». A: Catholic Encyclopedia (en anglès). vol. 9. Nova York: The Encyclopedia Press, 1913.
# Patricia Larqué Juste

Patricia Larqué Juste (Zuera, 2 de maig de 1992) és una futbolista espanyola que juga com a portera en l'Atlètic de Madrid de la Primera Divisió d'Espanya.

## Trajectòria

Va començar a jugar en el Transports Alcaine i després va passar pel Santa Teresa, però més endavant va tornar al Transports Alcaine. Va jugar tres anys en el Rayo Vallecano, una altra temporada en el Deportivo Alavés i des de 2023 juga en l'Atlètic de Madrid, que la va definir com «una portera àgil i ràpida sota pals, amb un gran joc de peus».
A més de com a jugadora ha exercit com a entrenadora durant els seus primers anys de carrera en categories inferiors del Transports Alcaine.

## Internacional

En 2019 va ser convocada per la selecció absoluta d'Espanya, per als partits classificatoris del Campionat d'Europa. Va disputar dos dels partits.

## Referències

* ↑ «El Deportivo Alavés incorpora a la guardameta Patricia Larqué» (en castellà), 12-07-2022. [Consulta: 3 agost 2023].
* ↑ Press, Europa. «Patricia Larqué refuerza la portería del Atlético», 16-07-2023. [Consulta: 3 agost 2023].
* ↑ «Patricia Larqué, refuerzo para la portería rojiblanca». Atlético de Madrid, 16-07-2023. [Consulta: 17 juliol 2023].
* ↑ VAVEL.com. «Patricia Larqué, nueva incorporación del Rayo Femenino» (en castellà), 08-06-2022. [Consulta: 3 agost 2023].
* ↑ Aragón, Heraldo de. «Un trío de aragonesas para alcanzar la Eurocopa» (en castellà). [Consulta: 3 agost 2023].
* ↑ González, Raúl. «La exrayista Patricia Larqué firma por el Deportivo Alavés» (en castellà), 15-07-2022. [Consulta: 3 agost 2023].

## Enllaços externs

* Perfil a SoccerWay
# Pandèmia de COVID-19 a Bhutan

La propagació de la pandèmia per coronavirus de 2019-2020 a Bhutan es va detectar el 6 de març de 2020 amb el cas d'un turista estatunidenc d'edat avançada. El mateix dia, el rei, Jigme Khesar Namgyel Wangchuck, va decretar aleshores el tancament de les fronteres del país als turistes estrangers per a frenar la progressió de l'epidèmia de Covid-19 al regne himalaienc.
En data del 19 de juliol el regne comptava 89 casos de persones infectades i 82 de guarides.

## Cronologia

El 6 de març del 2020, Bhutan va confirmar el seu primer cas de malalt de COVID-19, un ciutadà estatunidenc de 76 anys que havia arribat al país després de passar per l'Índia. El turista havia entrat en contacte directe amb 90 persones, i a conseqüència tota aquesta gent es veié sotmesa a una quarantena.
El regne va restringir immediatament l'entrada de turistes estrangers durant dues setmanes. Alhora les escoles de tres àrees, fins i tot a la capital Thimphu, es van tancar.
El turista nord-americà va ser evacuat cap als Estats Units el 13 de març.
El 20 de març es va informar d'un segon cas; la companyia de 59 anys del ciutadà estatunidenca va resultar positiva a la prova del COVID-19. Tot i que el conductor i el guia van obtenir resultats negatius, es va allargar la durada de llur quarantena inicial a títol preventiu. El 22 de març, el monarca Jigme Khesar Namgyel Wangchuck, va anunciar durant un discurs nacional que les fronteres terrestres de l'estat es tancarien hermèticament. Dos dies després, el 24 del mateix mes, el govern va vedar les importacions de nous d'areca i de fulles de bètel, i també de fruita, verdura i carn per a evitar l'expansió del coronavirus. Alhora es van tancar totes les fronteres amb l'Índia.
El 25 de març, es va informar d'un tercer cas confirmat; un estudiant bhutanès que havia tornat uns dies enrere del Regne Unit va tenir resultats positius a la prova de COVID-19.
El dia 29, segons informà el ministeri de Salut, un estudiant que havia tornat al país i estava en quarantena va obtenir resultats positius a les proves. El pavient fou endut al centre d'aïllament de Thimphu. El jove era el quart cas confirmat del país i el segon ciutadà bhutanès a patir una infecció de COVID-19. Alhora s'assabentà de la presència a Nova York d'un altre individu del regne muntanyenc amb infecció.

## Referències

* 1 2 «Bhutan confirms first coronavirus case». The Economic Times, 06-03-2020 [Consulta: 7 març 2020].
* ↑ Wangchuk, Kinga «Bhutan Confrms Second COVID-19 Case». The Journalist [Thimphu], 22-03-2020.
* ↑ «Bhutan detects 2nd confirmed COVID-19 case». BBS. Bhutan Broadcasting Service [Thimphu], 20-03-2020 [Consulta: 20 març 2020].
* ↑ Youten Tshedup «First Bhutanese to test positive for Covid-19». Kuensel [Thimphu], 27-03-2020 [Consulta: 27 març 2020].
* ↑ @PMBhutan. «Message from the Prime Minister», 29-03-2020.
COVID-19 i la Pandèmia de COVID-19 :
Als Països Catalans :
Salut :
# Partit de la Unitat de Nigèria

El Partit de la Unitat de Nigèria (Unity Party of Nigeria UPN) fou un partit polític nigerià que era dominant a Nigèria occidental durant la segona república (1978-1983). El partit girava entorn del lideratge polític de Obafemi Awolowo, un polèmic polític però un administrador eficaç. Tanmateix, la diferència principal del partit amb els seus competidors no va ser el dirigent sinó els ideals d'una democràcia social en què es fonamentava. L'UPN va heretar la seva ideologia de l'antic Grup d'Acció i es va veure com un partit per a tothom. Fou l'únic partit a promoure l'educació lliure i es va definir com un partit del benestar. Awolowo va competir el 1979 i 1983 per la presidència sense èxit, tot i que era força popular.
L'objectiu desitjat del govern militar d'Olusegun Obasanjo de construir partits polítics nacionals van comportar un debilitament gradual de política ètnica en la segona república. L'UPN així com les el Partit de la Redempció dels Pobles (PRP) va presentar el pla més coherent d'acció durant la campanya electoral de 1979. El partit va rebutjar construint una coalició confortable en un entorn polític polaritzat però va buscar formes de cooperació en els partidaris del socialisme democràtic.
Més tard el Congrés d'Acció de Nigèria va ser considerat com a successor natural al Grup d'Acció i de l'UPN, tot i el seu origen en grups diversos.
La bandera del partit conservava els colors del Grup d'Acció (negre, vermell i verd en horitzontal) però va canviar l'emblema que ara era un mapa de Nigèria verd amb una vora blanca; al peu dret del mapa hi havia una espelma blanc encesa amb una flama de colors vermell i groc; la flama té a l'entorn un semicercle de rajos grocs, un per cada estat. Es va recuperar en la quarta república el 1999 i ratificat el 2012 per la Comissió Electoral Nacional Independent (Independent National Electoral Comission INEC), però amb poca incidència electoral.

## Referències

* Larry Diamond, Cleavage, Conflict, and Anxiety in the Second Nigerian Republic, The Journal of Modern African Studies > Vol. 20, No. 4 Dec., 1982
* C. S. Whitaker, Jr, Second Beginnings: The New Political Framework, Issue: A Journal of Opinion > Vol. 11, No. 1/2 (Spring, 1981)
* Rotimi T. Suberu, The Struggle for New States in Nigeria, 1976-1990, African Affairs > Vol. 90, No. 361 (Oct., 1991), pp. 499-522
# Perdiguera (Saragossa)

Perdiguera és un municipi enquadrat a la comarca dels Monegres, a la província de Saragossa d'Aragó. El 2023 tenia 553 habitants.

## Referències

* ↑ «Aragón (Spain): Municipalities in Provinces» (en anglès), 3 gener 2024. [Consulta: 11 febrer 2024].
# Perdiguera (planta)

Perdiguera (Helianthemum apenninum), és una espècie d'heliantem. La seva distribució és holàrtica: mediterrània, submediterrània, atlàntica cap al nord fins al sud d'Anglaterra al sud fins al Magrib. És una espècie autòctona als Països Catalans; a les Balears només es troba a la serra de Tramuntana de Mallorca.

## Descripció

Planta perenne camèfita de 10 a 50 cm d'alt. Pètals blancs o de color de rosa; fulles de 5-30 x 1-6 mm, amb el marge més o menys revolut (com les fulles del romaní) linears o oblongo-linears. És una mata tomentosa més o menys grisenca. Les flors es disposen en cima simple de 3 a 15 flors que fan uns 30 mm de diàmetre, pentàmers (amb cinc pètals). Floreix de març a juliol. Fruits en càpsula subglobosa pubescent.

## Hàbitat

Pastures seques, brolles, timonedes. Viu des del nivell del mar a 1.750 metres d'altitud.

## Subespècies i varietats

* subsp. apenninum
** var. roseum
** var. tomentellum
** var. apenninum amb pètals de color rosa, es troba a Mallorca i part de Catalunya
** var. caralti
* subsp. pilosum
* subsp. violacum

## Referències

* ↑ Bolòs i Vigo Flora dels Països Catalans

## Enllaços externs

* Helianthemums.co.uk for further information on Helianthemums
# Passadumkeag

Passadumkeag és una població dels Estats Units a l'estat de Maine (EUA). Segons el cens del 2000 tenia 441 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Passadumkeag tenia 441 habitants, 172 habitatges, i 129 famílies. La densitat de població era de 7,4 habitants/km².
Dels 172 habitatges en un 32,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 66,9% hi vivien parelles casades, en un 5,8% dones solteres, i en un 25% no eren unitats familiars. En el 21,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 9,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,56 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,94.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,3% tenia menys de 18 anys, un 7,3% entre 18 i 24, un 29,7% entre 25 i 44, un 21,8% de 45 a 60 i un 15% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 100,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 35.250 $ i la renda mediana per família de 40.625 $. Els homes tenien una renda mediana de 38.194 $ mentre que les dones 22.083 $. La renda per capita de la població era de 15.812 $. Entorn del 8,8% de les famílies i l'11,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Passadumkeag». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 10 de febrer 2020. [Consulta: 7 d’agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Passadumkeag». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Papamosques ullgroc

El papamosques ullgroc (Melaenornis ardesiacus) és una espècie d'ocell de la família dels muscicàpids (Muscicapidae). És endèmic de la selva montana de la falla Albertina i es troba en els següents països: Uganda, Ruanda, Burundi i l'est de la República Democràtica del Congo. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.

## Referències

* ↑ Fundació Barcelona Zoo; Institut Català d’Ornitologia; TERMCAT, Centre de Terminologia. «papamosques ullgroc». Diccionari dels ocells del món. TERMCAT. [Consulta: 28 desembre 2021].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 696. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Yellow-eyed Black-flycatcher. Melaenornis ardesiacus» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2016. [Consulta: 29 desembre 2021].
# Pau II de Constantinoble

Pau II de Constantinoble (en llatí: Paulus, en grec antic: Παυ̂λος Β') va ser patriarca de Constantinoble.
Va ser prevere i després ecònom de l'església de Constantinoble. En quedar sol al tron Constant II, després del desterrament del seu col·lega Heraclones, el patriarca Pirros de Constantinoble va ser deposat i nomenat al seu lloc Pau II. Va ser consagrat a l'octubre del 642.
Va ser acusat de ser Monotelisme i d'haver estat l'inductor de l'edicte imperial promulgat l'any 648 que prohibia tota discussió sobre si en Crist hi havia una o diverses voluntats. Un concili fet a Roma convocat pel Papa Teodor I, al mateix any, el va declarar heretge i el va deposar, sentencia confirmat per un concili convocat al Laterà el 649 dirigit pel Papa Martí I, que no tenia medis per fer complir aquesta decisió. Pau es va mantenir al front de la seu fins a la seva mort el 652. Abans de morir encara va aconseguir que l'emperador deposés al papa Martí i l'enviés a l'exili al Quersonès on el papa va morir. Es diu que abans de la seva mort, Pau Ii es va penedir del mal que havia fet.
Va deixar escrits:
* Επιστολὴ Θεοδὼρῳ, Epistola Theodoro
* Επιστολὴ Θεοδώρῳ, Epistola ad Theodorum
* Επιστολὴ πρὸς ̓Ιάκωβον, Epistola ad Jacobum

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Paulus». A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. [Consulta: 30 juny 2023].
# Pedro Álvarez de Toledo y Acuña

Pedro Álvarez de Toledo y Acuña (Nàpols, 29 de setembre de 1847 - Castell de l'Orfraisière, Indre i Loira, 5 de desembre de 1896) fou un aristòcrata i polític espanyol. Des del 29 de desembre de 1878 detenia el títol de 9è Marquès de Casafuerte, cedit pel seu oncle el marquès de Bedmar. El 1872 es casà amb l'aristòcrata italiana Flavia Lefèbvre y Doria. Fou elegit diputat del Partit Conservador pel districte de Palma de Mallorca a les eleccions generals espanyoles de 1884.

## Referències

* ↑ «grandesp.org.uk» (en anglès). [Consulta: 19 gener 2024].
* ↑ «Fitxa al congreso». [Consulta: 19 gener 2024].