OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Eleccions legislatives de São Tomé i Príncipe de 1991

Les eleccions legislatives de São Tomé i Príncipe de 1991 van tenir lloc en 20 de gener de 1991. Van ser les primeres eleccions multipartidistes per a l'Assemblea Nacional, després d'un referèndum l'any anterior. El resultat va ser una victòria per al Partit de Convergència Democràtica - Grup de Reflexió, qui va obtenir 33 dels 55 escons, derrotant fins aleshores partit únic, el Moviment per l'Alliberament de São Tomé i Príncipe/Partit Socialdemòcrata. La participació electoral fou del 76.7%.

## Antecedents i resultat de les eleccions

Els principals partits polítics a les eleccions foren l'antic partit únic Moviment per l'Alliberament de São Tomé i Príncipe/Partit Socialdemòcrata (MLSTP-PSD), el Partit de Convergència Democràtica - Grup de Reflexió (PCD-GR), un partit format per una coalició de dissidents del MLSTP, independents, i joves professionals. Alguns dels partits més petits que van participar en a les eleccions van ser els CDF, o Front Democràtic Cristià i la Coalició Democràtica de l'Oposició (CODO), creat per la fusió de tres moviments d'oposició al'exili.
Les eleccions, considerades transparents, lliures i justes van tenir com a resultat la victòria de la PCD-GR, i la derrota MLSTP, atribuïda al problemes econòmics del país. En febrer es va instal·lar un govern transitori liderat per Daniel Daio a l'espera de les eleccions presidencials que s'havien de celebrar el maig de 1991.

## Resultats

| Partit | Vots | % | Esconss |
| Partit de Convergència Democràtica - Grup de Reflexió | 21,535 | 59.33 | 33 |
| Moviment per l'Alliberament de São Tomé i Príncipe/Partit Socialdemòcrata | 12,090 | 33.31 | 21 |
| Coalició Democràtica de l'Oposició | 2,071 | 5.72 | 1 |
| Front Democràtic Cristià | 598 | 1.65 | 0 |
| Nuls/blancs | 3,311 | – | – |
| Total | 39,605 | 100 | 55 |
| Font: Romana ||||

## Referències

* 1 2 Heitor Alberto Coelho Barras Romana (1997) São Tomé e Príncipe: Elementos para uma análise antropológica das suas vulnerabilidades e potencialidades, p186
* ↑ Sao Tome and Principe: Elections held in 1991 Inter-Parliamentary Union
# Llista de Gardiner (Q)

El Grup Q de la llista de Gardiner és un dels 26 subgrups de jeroglífics egipcis que l'egiptòleg britànic Alan Gardiner va realitzar en el seu llibre Gramàtica de la llengua egípcia. En aquest grup hi ha 7 jeroglífics amb temes referents a mobles.

## Taula de jeroglífics

| Codi | Transl. | Objecte representat | Descripció |
| Q1 | st, ḥtm, ws, ỉst, ȝs | Tron, cadira | Ideograma de lloc, espai i d'Isis. Fonograma del so st, htm. |
| Q2 | st, ws | Cadira gestatòria, palanquí | Ideograma del déu Osiris. Fonograma del so us. |
| Q3 | p | Catifa, tamboret | Ideograma de catifa, tamboret, pedestal. Fonograma del so P. |
| Q4 | wrs | Coixí | Determinatiu de coixí. |
| Q5 | hn | Caixa | Determinatiu de caixa, bagul. |
| Q6 | ḳrsw, ḳrs | Taüt | Determinatiu i ideograma de taüt i enterrat. |
| Q7 | ḫt, tȝ, psy, srf | Recipient amb una flama, braser | Determinatiu de foc, calor, calent, cuinar. Abreviatura de temperatura (srf). |

## Bibliografia

* Collier, Mark; Manley, Bill. How to Read Egyptian Hieroglyphs (en anglès). The British Museum Press, 1998. ISBN 978-0520239494.
* Gardiner, Alan. Egyptian Grammar (en anglès). Griffith Institute, 1973 (3 ed), p. 682. ISBN 0900416351.
* Faulkner, Raymond O. A concise dictionary of Middle Egyptian (en anglès). Griffith Institute, 1962, p. 334. ISBN 0900416327.
* Wallis Budge, E. A. An Egyptian Hieroglyphic Dictionary (vol 1) (en anglès). Dover Publications, 1978, p. 748. ISBN 978-0486236155.
* Wallis Budge, E. A. An Egyptian Hieroglyphic Dictionary (vol 2) (en anglès). Dover Publications, 1978, p. 722. ISBN 978-0486236162.
# Tossal del Postillon

El Tossal del Postillon és una muntanya de 685 metres que es troba entre els municipis de Montmaneu a l'Anoia i de la Ribera d'Ondara i de Sant Guim de Freixenet a la Segarra.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Nguyễn Du

Nguyễn Du (el nom complet és Nguyen-du Thanh-hien; el seu pseudònim era To Nhu) (Bích Câu, Thăng Long, Vietnam, 1766 o 1765−Hue (Vietnam), 10 d'agost de 1820) fou un escriptor vietnamita, considerat el pare de la literatura vietnamita i conegut per la seua obra poètica Truyện Kiều. Va nàixer en una família mandarina, en la qual el pare serví com a ministre d'alt rang durant la dinastia Lê.
Quan tenia 19 anys va passar els exàmens mandarins i en el temps es convertí en un militar amb una posició modesta. Serví a la dinastia Le fins i tot quan aquesta caigué el 1787. Després d'un curt temps després del canvi de dinastia, deixà de servir als Le retirant-se a les muntanyes Hong Linh (prop del seu poble natal).
El 1802 el nou governant de la dinastia Nguyen, Gia Long, unificà Vietnam i cridà Nguyen Du a la cort. N. Du li va fer cas sense ganes i aconseguí posicions com a oficial.
Treballant a Quang Binh (nord del Vietnam) el 1813 aconseguí el rang de Columna de l'Imperi i fou enviat com a cap de la delegació d'ambaixadors a Beijing (Xina) eixe mateix any. Allí traduí una novel·la xinesa donant a lloc a la seua obra més famosa.
Es creu que va escriure Truyện Kiều com a penediment per haver treballat per a la dinastia que havia tirat de la seua feina al seu anterior mestre.
L'enviaren més tard a altres dos missions com a ambaixador a Beijing. La segona missió no va poder ni iniciar-la perquè emmalaltí i morí després de negar-se a rebre tractament.

## Obres

* Truyện Kiều (1815)
* “Paraules d'un venedor de barrets jove” un poema curt
* Chieu hon (“Adreçat als morts”)
També va escriure altres poemes, aquests en xinès.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 «Nguyen Du». Britannica, 2006. [Consulta: 7 novembre 2017].
* ↑ Dingwall, Alastair. Traveller's literary companion to South-east Asia. Brighton: In Print, 1994, p. 202. ISBN 9781873047255.
* 1 2 «The Tale of Kiều». World Digital Library. Library of Congress i UNESCO. [Consulta: 7 novembre 2017].
* ↑ «The Tale of Kiều». World Digital Library. Library of Congress i UNESCO. [Consulta: 7 novembre 2017].
* ↑ Levine, C. «The Great Unwritten: World Literature and the Effacement of Orality». Modern Language Quarterly, 74, 2, 2013, pàg. 229. DOI: 10.1215/00267929-2072998.
# Nus de pescador doble

El nus de pescador doble és un nus utilitzat per a empalmar dos trossos de corda. Aquest nus i la versió nus de pescador triple són les més utilitzats en escalada, arboricultura, i recerca i rescat. El nus s'obté en fer un doble nus simple, que dona una ballestrinca o nus de pardal, amb cada extrem al voltant de la secció dreta de la part oposada.
S'utilitza en escalada per empalmar cordes d'equip d'escalada o com suport d'un nus crític, tal com un nus de fixació de l'arnès o de línies de ràpel simples. En aquest ús, es lliga l'extrem lliure al voltant de l'extrem fix de la soga, de manera que no pugui lliscar a través del nus. Aquest nus, juntament amb el nus de pescador simple poden ser utilitzats per lligar els dos extrems d'una línia d'un collaret. Els dos nusos simples dobles són armats en forma separada, i d'aquesta manera la longitud del collaret pot ser ajustada sense deslligar o desarmar el collar.
Quan s'utilitzen certes cordes modernes fetes de polietilè a massa molecular altíssima que tenen una lubricitat elevada, la capacitat de travat del nus es degrada i fàcilment es desfà. El problem es resol en utilitzar el nus de pescador triple.

## Lligat

* Forma de línia
* Forma en extrem

## Notes

* ↑ conegudes amb l'abreviació UHMWPE de l'anglès Ultra high molecular weight polyethylene.

## Referències

* ↑ Roca. «Els nusos més utilitzats». Treballem l'expressió plàstica. Palafrugell: Xarxa Telemàtica Educativa de Catalunya (XTEC. [Consulta: 1r abril 2015].
* ↑ Moyer, Tom; Tusting, Paul; Harmston, Chris «Comparative Testing of High Strength Cord (Test comparatiu de soga extra fortes)» (pdf) (en anglès). , 2000 [Consulta: 1r abril 2015].

## Enllaços externs

* Film animat que ensenya la manera de fer el nus: «Double Fisherman's, or Grapevine, Bend» (en anglès). Animated knots by Grog, 24 novembre 2014 (2014-11-24). [Consulta: 1r abril 2015].
# Laia Estruch

Laia Estruch (Barcelona, 1981) és una artista catalana.

## Biografia

Nascuda a Barcelona, es va llicenciar en Belles Arts per la Universitat de Barcelona. Posteriorment va ampliar els seus estudis a la universitat Cooper Union de Nova York.
Com a artista, la seva pràctica s'inscriu en el marc de la performance. Els seus projectes fan audibles, a través de la veu, continguts textuals o gràfics procedents d'arxius diversos, per crear-ne de nous, a partir de la composició de partitures i l'enregistrament de so.
Destaquen els seus projectes Serendipity, Arts visuals 2011 (Sala d'Art Jove de la Generalitat de Catalunya), Jingle (Espai Cub, BCN Producció 2011, La Capella), En lloc d'actuar fabulo, projecte deslocalitzat, La Villarroel (BCN Producció 2012), Moat, Artistas en Residencia 2017 (La Casa Encendida i el CA2M).
La seva obra es troba present en col·leccions privades i públiques, com la col·lecció del Banc Sabadell, la col·lecció del Centre d'Art Fundació Palau i la col·lecció Patrim, de la Universitat de Belles Arts de Barcelona.
Durant la pandèmia de la COVID-19, es va incorporar a la farmàcia de la seva família a Nou Barris de Barcelona.
El setembre de 2022 va fer una intervenció artística a La Roca dels Moros.
L'estiu del 2023 va instal·lar Trena a la Sala Oval del Museu Nacional d'Art de Catalunya. Es tracta d'una peça tubular de 33 metres de llargada que convida al Visitant a entrar-hi. Durant l'estiu del mateix any hi va realitzar diverses performances en el marc d'aquesta instal·lació.

## Exposicions destacades

* 2018—’Sibina’. Cicle Una força vulnerable. Capella de Sant Roc. Valls.
* 2015— /fu:d/. SIS Galeria. Travessia de la Borriana 6. Sabadell.
* 2013— Solo Project. ‘Performance al teatre’. Arte Santander. Art Fair Santander.
* 2012— Jingle. Programa Blind Dates Rita McBride’s Arena. Oferta Pública de Rita McBride. MACBA. Museu d'Art Contemporani de Barcelona.
* 2011— Jingle. BCN Producció’11. Espai Cub. La Capella, Barcelona. Spain

## Premis i reconeixements

* Premi Ciutat de Barcelona 2021

## Referències

* ↑ «Laia Estruch | Hangar». [Consulta: 14 setembre 2019].
* ↑ «rocaumbert | f.a. – Laia Estruch». Arxivat de l'original el 2021-10-28. [Consulta: 14 setembre 2019].
* ↑ Palau, Maria «“En el meu treball, la ‘performance’ ho posa tot al límit”». El Punt Avui [Barcelona], 28-12-2020.
* ↑ «L'art contemporani dialoga amb el patrimoni cultural al projecte "Passat/ Present"» (en anglès). [Consulta: 26 setembre 2022].
* ↑ Tur, Antoni Ribas. «¿Canonades gegants de colors a la Sala Oval del MNAC?», 10-07-2023. [Consulta: 11 juliol 2023].
* ↑ «Laia Estruch». MACBA. [Consulta: 13 setembre 2019].
* ↑ «La Veronal, Bachcelona, Reteena i Laia Estruch, Premis Ciutat de Barcelona 2021». [Consulta: 26 gener 2022].
# El Feixar

El Feixar, més que una serralada, és un sector força accidentat i amb molt pendent del vessant meridional de la Serra de Querol, entre la Tartera Gran del Puig de les Morreres i els Orriets.
Està situat al terme de Vilamantells, poble del municipi de Guixers, a la Vall de Lord (Solsonès). Forma part, per tant del massís del Port del Comte.

## Referències

* ↑ Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». www.gencat.cat. Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 01-01-2015.
* ↑ «El Feixar». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Llista de Gardiner (P)

El Grup P de la llista de Gardiner és un dels 26 subgrups de jeroglífics egipcis que l'egiptòleg britànic Alan Gardiner va realitzar en el seu llibre Gramàtica de la llengua egípcia. En aquest grup hi ha 11 jeroglífics referents a vaixells i parts de vaixells.

## Taula de jeroglífics

| Codi | Jerogl. | Transl. | Objecte representat | Descripció |
| P1 | | dpt, ỉmw, ˁḥˁw | Barca en l'aigua | Determinatiu de barca, navegar en barca (riu avall o amb rems). |
| P1A | | pnˁ | Barca bolcada | Determinatiu de bolcar. |
| P2 | | ḫnt | Barca amb les veles desplegades | Determinatiu de navegació riu amunt (amb les veles desplegades). |
| P3 | | wỉȝ nšmt ḏȝy | Barca amb Naos | Determinatiu i ideograma de barca sagrada. |
| P4 | | wḥˁ | Barca de pesca amb xarxa | Abreviatura de pescadors. |
| P5 | | ṯȝw, nfw, mḥyt | Pal amb vela | Determinatiu i ideograma de veles, mariners, vent i vent del nord. |
| P6 | | ˁḥˁ | Pal | Fonograma del so aha. |
| P7 | | ˁḥˁ | Pal amb un braç (combina P6 i D36) | Fonograma del so aha. |
| P8(H) | o | ḫrw, wsrw | Rem | Determinatiu i ideograma de rem. Ideograma de veu. Fonograma de jru. |
| P9 | | ḫrwy.fy | Rem i escurçó (combina P8 i I9) | Abreviatura de ... diu (en un text). |
| P10 | | ḫmw | Timó | Determinatiu de timó. |
| P11 | | mnỉt | Punt d'amarratge | Determinatiu d'embarcador. |
| P13 | | | | |

## Bibliografia

* Collier, Mark; Manley, Bill. How to Read Egyptian Hieroglyphs (en anglès). The British Museum Press, 1998. ISBN 978-0520239494.
* Gardiner, Alan. Egyptian Grammar (en anglès). Griffith Institute, 1973 (3 ed), p. 682. ISBN 0900416351.
* Faulkner, Raymond O. A concise dictionary of Middle Egyptian (en anglès). Griffith Institute, 1962, p. 334. ISBN 0900416327.
* Wallis Budge, E. A. An Egyptian Hieroglyphic Dictionary (vol 1) (en anglès). Dover Publications, 1978, p. 748. ISBN 978-0486236155.
* Wallis Budge, E. A. An Egyptian Hieroglyphic Dictionary (vol 2) (en anglès). Dover Publications, 1978, p. 722. ISBN 978-0486236162.
# RK Zagreb

El RK Croatia Osiguranje-Zagreb és un club d'handbol de la capital de Croàcia, Zagreb. Actualment competeix des del 1990 a la 1a Divisió de la Lliga croata d'handbol, si bé històricament ha estat el club més important d'aquest esport a l'antiga Iugoslàvia abans de la independència croata.
El seu títol més important és la Copa d'Europa d'handbol, la qual ha guanyat en dos ocasions consecutives els anys 1992 i 1993, si bé perdé 3 finals consecutives contra el FC Barcelona entre 1997 i 1999.

## Palmarès

* 2 Copa d'Europa: 1992 i 1993.
* 6 Lligues iugoslàves: 1957, 1962, 1963, 1965, 1989 i 1991.
* 19 Lligues croates: 1991, 1992, 1993, 1994, 1995, 1996, 1997, 1998, 1999, 2000, 2001, 2002, 2003, 2004, 2005, 2006, 2007, 2008 i 2009.
* 1 Copa de Iugoslàvia: 1962.
* 17 Copes de Croàcia: 1991, 1992, 1993, 1994, 1995, 1996, 1997, 1998, 1999, 2000, 2003, 2004, 2005, 2006, 2007, 2008 i 2009.

## Enllaços externs

* RK Zagreb - Lloc web oficial
# Ramal Besòs

Ramal Besòs :
El ramal Besòs és un ramal de ferrocarril que uneix les estacions de Sant Adrià de Besòs i la Sagrera. Fou construït arran de l'eliminació del ramal Marina que connectava Sant Adrià amb l'estació de les Rodalies (annexa a l'estació de França) per alliberar sòl al Poblenou per a la construcció de la Vila Olímpica.
Aquest ramal doncs permeté enllaçar de nou la línia del Maresme amb Barcelona a la dècada de 1990 tot i que en mapes de 1933 ja apareix com a proposta.

## Vegeu també

* Ramal Marina
* Ramal de les aigües
* Ramal Glòries

## Referències

* ↑ Fernàndez, Magda; i col. Passat i present de Barcelona (II): materials per l'estudi del medi urbà. Barcelona: Publ. Ed. Univ. de Barcelona, 1985. ISBN 84-7528-162-1.
# Lazise

Lazise és un comune (municipi) de la província de Verona, a la regió italiana del Vèneto, situat a uns 120 quilòmetres a l'oest de Venècia i a uns 20 quilòmetres al nord-oest de Verona.
A 1 de gener de 2020 la seva població era de 7.028 habitants.
Lazise limita amb els següents municipis: Bardolino, Bussolengo, Castelnuovo del Garda, Padenghe sul Garda, Pastrengo, Peschiera del Garda i Sirmione.

## Referències

* ↑ «Resident population on 1st january» (en anglès). ISTAT. [Consulta: 18 agost 2020].
# El Fener (Hortoneda)

El Fener és un paratge del terme municipal de Conca de Dalt, a l'antic terme d'Hortoneda de la Conca, al Pallars Jussà, en territori del poble d'Hortoneda.
Es troba al nord d'Hortoneda, al costat de ponent de la Roca Roia i al de migdia de l'Obaga de Montgai. També és a prop, al sud-est, dels Colladons i al nord de les Escomelles.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Lema (desambiguació)

«Lema» té aquests significats:
* Lema (heràldica), mot o frase sintètica que acompanya una divisa
* Lema (lingüística), frase curta que sintetitza una idea
* Lema (matemàtiques), proposició curta que hom usa per auxiliar la demostració d'un teorema
* Lema, frase que descriu l'objectiu d'una organització
# Ramal de Glòries

Ramal de Glòries :
El ramal de Glòries és un ramal de ferrocarril que es troba a Barcelona. Aquest ramal és la connexió que possibilita l'enllaç entre l'estació de Passeig de Gràcia i l'Estació de França. Aquest enllaç doncs possibilita la connexió entre les línies Barcelona-Tarragona i Barcelona-Portbou.
El ramal està format pel túnel que arriba fins a l'Estació de França i les bifurcacions corresponents:
* Bifurcació Aragó: connexió amb el túnel d'Aragó per anar/tornar de l'estació de Passeig de Gràcia.
* Bifurcació Clot: bifurcació a la sortida de l'Estació de França per anar a l'estació el Clot - Aragó, passant per la bifurcació Marina.
* Bifurcació Glòries: bifurcació a la sortida del Clot - Aragó per anar a l'Estació de França.
* Bifurcació Marina: connexió amb el túnel de Meridiana o el Clot - Aragó.

## Referències

* ↑ «8.450 millones para mejorar los enlaces ferroviarios de Barcelona». La Vanguardia, 22-11-1990, pàg. 7 [Consulta: 20 agost 2010].

## Vegeu també

* Ramal Besòs
* Ramal de les aigües
* Ramal de Marina
# Ruthy Tu

Ruthy Tu (Xinès: 杜光照; ?-1969, també coneguda com a Tu Guan-chiao o Rosie Du) va ser una aviadora xinesa entrenada al Regne Unit, i una de les pilots xineses més destacades en la dècada de 1930. L'any 1932, es va informar àmpliament que Ruthy Tu va ser la primera dona amb llicència de pilot a la Xina, o que va ser acceptada a l'exèrcit xinès.
Tu es va mudar més tard aTaiwan i es va convertir en la primera dona en aquest país a unir-se als Baha'í l'any 1952, al costat de dos homes. Va estar activa a l'Assemblea Baha'í de Taiwan fins a la seva mort a l'any 1969.

## Referències

* ↑ Sims, 1994, p. 15.
* ↑ Gully, 2007, p. 352.
* ↑ Centennial of Women Pilots, 2015.
* ↑ Millward, 2008, p. 32.
* ↑ Shayler i Moule, 2005, p. 23.
* ↑ Crippen, 2014.
* ↑ Mahanti, 2005, p. 22.
* ↑ Bahá'í Library Online, 2010.
* ↑ Sims, 1994, p. 15, 18, 20.

## Bibliografia

* «Column: Let's fly straight to the point - the pilot was a woman». Daily Globe [Worthington, Minnesota], 07-03-2014 [Consulta: 2 gener 2017]. Arxivat 2017-01-02 a Wayback Machine.
* Gully, Patti. Sisters of heaven: China's barnstorming aviatrixes : modernity, feminism, and popular imagination in Asia and the West. San Francisco, California: Long River Press, 2007. ISBN 978-1-59265-075-0.
* Mahanti, Subodh. Reaching for the stars: Kalpana Chawla and a brief history of space journey. Reprint. New Delhi, India: Publications Division, Ministry of Information and Broadcasting, Govt. of India, 2005. ISBN 978-8-123-01142-4.
* Millward, Liz. Women in British imperial airspace, 1922-1937. Montreal, Quebec, Canada: McGill-Queen's University Press, 2008. ISBN 978-0-7735-6051-2.
* Shayler, David J.; Moule, Ian A. Women in space—following Valentina. Berlín: Springer, 2005. ISBN 978-1-84628-078-8.
* Sims, Barbara R. [2 de gener de 2017]. Taiwan Bahá'í Chronicle: An Historical Record of the Early Days of the Bahá'í Faith in Taiwan. Tokyo, Japan: Baha'i Publishing Trust of Taiwan, 1994. OCLC 47443603.
* «Bahá'í Chronology: years 1950s», 2010. Arxivat de l'original el 5 de maig de 2016. [Consulta: 2 gener 2017].
* «Ruthy Tu». Vancouver, Canada: Institute for Women Of Aviation Worldwide, 24-07-2015. Arxivat de l'original el 10 de desembre de 2016.
# Radibor

Radibor (alt sòrab: Radwor) és un municipi alemany que pertany a l'estat de Saxònia. Es troba a uns 10 kilòmetres al nord de Bautzen, al cor de la zona d'assentament dels sòrabs, que són nombrosos al municipi (el cens d'Arnošt Muka deia que eren el 96% de la població en el segle XIX). Compta amb una escola primària i secundària sòrab, però l'institut d'ensenyament mitjà va tancar per falta d'alumnat.

## Districtes

* Bornitz (sorb. Boranecy), 124 h.
* Brohna (Bronjo), 82 h.
* Camina (Kamjenej), 117 h.
* Cölln (Chelno), 355 h.
* Droben (Droby), 88 h.
* Großbrösern (Wulki Přezdrěń), 44 h.
* Grünbusch (Haj)
* Kleinbrösern (Mali Přezdrěń), 9 h.
* Lippitsch (Lipič), 192 h.
* Lomske (Łomsk), 194 h.
* Luppa (Łupoj), 205 h.
* Luppedubrau (Łupjanska Dubrawka), 73 h.
* Luttowitz (Lutobč), 168 h.
* Merka (Měrkow), 143 h.
* Milkel (Minakał), 404 h.
* Milkwitz (Miłkecy), 101 h.
* Neu-Bornitz (Nowe Boranecy), 56 h.
* Neu-Brohna (Nowe Bronjo), 19 h.
* Quoos (Chasow), 158 h.
* Radibor (Radwor), 694 h.
* Schwarzadler (Čorny Hodler), 33 h.
* Teicha (Hat), 72 h.
* Wessel (Wjesel), 99 h.
# Banc Europeu d'Inversions

El Banc Europeu d'Inversions (BEI) és una institució i l'òrgan financer de la Unió Europea (UE). Va ser creat en el marc dels Tractats de Roma l'any 1958 i té la seu a la ciutat de Luxemburg, mantenint delegacions en ciutats com Brussel·les, París, Roma, Atenes, Berlín, Lisboa, Londres, Madrid o El Caire. Té per missió contribuir al desenvolupament equilibrat del territori comunitari a través de la integració econòmica i la cohesió social.
Els accionistes del BEI són els Estats que componen la Unió i és dirigit pel consell de Governadors, compost pels ministres d'Economia i Hisenda d'aquests estats. Fora de l'àmbit d'actuació directa el BEI dona suport les estratègies de preadmissió dels països candidats a formar part de la Unió i aplica l'apartat financer dels acords celebrats en el marc de les polítiques europees d'ajuda i cooperació al desenvolupament. Aquesta institució atorga un total de 43.000 milions d'euros a l'any en crèdits, i gaudeix d'un millor estat financer que el del Banc Mundial. El BEI no concedeix finançament general a un Estat, sinó que cofinança projectes concrets.

## Presidents del BEI

| Mandat | President | Estat |
| 1958-1959 | Pietro Campilli | Itàlia |
| 1959-1970 | Paride Formentini | Itàlia |
| 1970-1984 | Yves Le Portz | França |
| 1984-1993 | Ernst-Günther Bröder | Alemanya |
| 1993-1999 | Brian Unwin | Regne Unit |
| 2000-2011 | Philippe Maystadt | Bèlgica |
| 2012–actualitat | Werner Hoyer | Alemanya |

## Referències

* ↑ «Banc Europeu d'Inversions». ésAdir. [Consulta: 1r desembre 2023].
* ↑ Pérez de Lama, Ernesto (dir.). Manual del Estado Español 1999. Madrid: LAMA, 1998, p. 685. ISBN 84-930048-0-4.
* ↑ «Banc Europeu d'Inversions». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «El Banc Europeu d'Inversions donarà un crèdit de 125 MEUR a l'Ajuntament de Barcelona per construir habitatge públic». 324cat. CCMA, 16-05-2017. [Consulta: 26 novembre 2022].

## Enllaços externs

* (anglès) Portal del Banc Europeu d'Inversions
# Estadi Corregidora

L'Estadi Corregidora és un estadi de futbol de la ciutat de Querétaro, a Mèxic. Duu el nom de l'heroïna de la independència de Mèxic Josefa Ortiz de Domínguez ("La Corregidora").
Va ser inaugurat el 5 de febrer de 1985 i va ser seu de la Copa del Món de Futbol de 1986. Té una capacitat per a 34.130 espectadors.

## Referències

* ↑ Informació a World Stadiums
* ↑ «World Cup 1986». rsssf.com. [Consulta: 1r febrer 2022].
* ↑ «Gallos Blancos». www.gallos-blancos.com. Arxivat de l'original el 5 October 2017. [Consulta: 24 abril 2018].