OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Monegros Desert Festival

El Monegros Desert Festival és un festival de música electrònica que se celebrava a l'estepa dels Monegres, a la província d'Osca, entre les poblacions de Campdàsens i Fraga. Té lloc al mes de juliol de cada any i té una durada d'un dia. Això no obstant, el 7 de maig de 2015 s'acabà cancel·lant la seva darrera edició i, després de 8 anys, el festival tornà l'any 2022.
El festival està organitzat per la productora Enter Group, propietat de la família Arnau i amb seu a Barcelona, i se centra en oferir artistes de música electrònica com ara techno, house, drum and bass i schranz que triomfen a tot el món, i artistes de rap internacional.
El festival, que va començar com una reunió dels clients habituals de la discoteca Florida 135, es va celebrar per primera vegada el 1994 i actualment s'ha convertit en un dels esdeveniments més importants de la cultura electrònica europea. Amb una afluència mitjana en les edicions anteriors de 40.000 persones, és un esdeveniment positiu per a tota la regió incloent-hi ciutats com Lleida, Saragossa, Osca i d'altres poblacions del voltant, ja que les places d'hotel són reservades els dies de festival.

## Referències

* ↑ «Cancelado el Monegros Desert Festival» (en castellà). Heraldo, 07-05-2015. [Consulta: 7 maig 2015].
* ↑ «El Monegros Desert más multitudinario» (en castellà). Heraldo de Aragón, 30-07-2022. [Consulta: 24 agost 2022].
* ↑ Darío Nuñez, Rubén. «El operativo del Monegros Desert Festival se salda con 10 detenidos, 495 denuncias por drogas y 83 positivos en alcoholemia» (en castellà). Heraldo de Aragón, 02-08-2022. [Consulta: 24 agost 2022].
* ↑ Galindo, Jaime «BÚSCATE | El Monegros Desert Festival, en imágenes» (en castellà). El Periódico de Aragón, 02-08-2022.
# Baudette

Baudette és una població dels Estats Units a l'estat de Minnesota. Segons el cens del 2000 tenia 1.104 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Baudette tenia 1.104 habitants, 490 habitatges, i 271 famílies. La densitat de població era de 129,2 habitants per km².
Dels 490 habitatges en un 28% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 43,1% hi vivien parelles casades, en un 9,6% dones solteres, i en un 44,5% no eren unitats familiars. En el 41% dels habitatges hi vivien persones soles el 22,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,16 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,97.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,7% tenia menys de 18 anys, un 5,9% entre 18 i 24, un 23% entre 25 i 44, un 21,9% de 45 a 60 i un 24,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 42 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 82,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 31.281 $ i la renda mediana per família de 43.000 $. Els homes tenien una renda mediana de 32.500 $ mentre que les dones 22.500 $. La renda per capita de la població era de 16.653 $. Entorn del 6,5% de les famílies i el 9,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Baudette». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Baudette». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 7 agost 2010].
# Nobili (cràter)

Nobili és un cràter d'impacte que es troba prop del terminador oriental de la Lluna, donant-li una aparença reduïda quan es veu des de la Terra. El cràter es troba sobre la vora occidental del cràter lleugerament més gran Schubert X, i la vora oriental d'aquest cràter satèl·lit està superposat al seu torn per Jenkins, donant com a resultat una formació de cràter triple. Al sud es troba Gilbert.
Nobili és una formació de cràter circular amb una vora també circular, bastant desgastada. La paret de la vora és més petita en el costat oriental, on se superposa a Schubert' X'. Un petit cràter, Gilbert P, està unit al sud-oest, amb un petit trencament en el bord nord-est. El sòl interior manca de trets distintius, amb una petita formació de doble pic al centre.
Aquest cràter va ser designat prèviament Schubert Y, abans de ser designat amb el seu nom actual per la UAI.

## Vegeu també

* Llista de cràters lunars
* Selenografia

## Referències

* (WGPSN), IAU Working Group for Planetary System Nomenclature. «Gazetteer of Planetary Nomenclature. 1:1 Million-Scale Maps of the Moon» (en anglès). UAI / USGS, 13-02-2013. [Consulta: 6 abril 2016].
* Andersson, L. E.; Whitaker, E. A.,. NASA Catalogue of Lunar Nomenclature (en anglès). NASA RP-1097, 1982.
* Blue, Jennifer. «Gazetteer of Planetary Nomenclature» (en anglès). USGS, 25-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Bussey, B.; Spudis, P.. The Clementine Atlas of the Moon (en anglès). Nueva York: Cambridge University Press, 2004. ISBN 0-521-81528-2.
* Cocks, Elijah E.; Cocks, Josiah C.. Who's Who on the Moon: A Biographical Dictionary of Lunar Nomenclature (en anglès). Tudor Publishers, 1995. ISBN 0-936389-27-3.
* McDowell, Jonathan. «Lunar Nomenclature» (en anglès). Jonathan's Space Report, 15-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Menzel, D. H.; Minnaert, M.; Levin, B.; Dollfus, A.; Bell, B. «Report on Lunar Nomenclature by The Working Group of Commission 17 of the IAU» (en anglès). Space Science Reviews, 12, 1971, pàg. 136.
* Moore, Patrick. On the Moon (en anglès). Sterling Publishing Co, 2001. ISBN 0-304-35469-4.
* Price, Fred W. The Moon Observer's Handbook (en anglès). Cambridge University Press, 1988. ISBN 0521335000.
* Rükl, Antonín. Atlas of the Moon (en anglès). Kalmbach Books, 1990. ISBN 0-913135-17-8.
* Webb, Rev. T. W.. Celestial Objects for Common Telescopes, 6ª edición revisada (en anglès). Dover, 1962. ISBN 0-486-20917-2.
* Whitaker, Ewen A. Mapping and Naming the Moon (en anglès). Cambridge University Press, 2003. 978-0-521-54414-6.
* Wlasuk, Peter T. Observing the Moon (en anglès). Springer, 2000. ISBN 1-85233-193-3.

## Enllaços externs

* "Nobili (cràter)". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* «Digital Lunar Orbiter Photographic Atles of the Moon» (en anglès). [Consulta: 29 juny 2018].
* «LROC :: QuickMap - Targeting Mapa LROC» (en anglès). [Consulta: 29 juny 2018].
* «The-moon.wikispaces.com: Nobili» (en anglès). Arxivat de l'original el 2018-05-30. [Consulta: 29 juny 2018].
# Édouard Ngirente

Édouard Ngirente (Ruanda, 1973) és un economista i polític de Ruanda. És el primer ministre de Ruanda, des del 30 d'agost de 2017, nomenat pel president de Ruanda, Paul Kagame.
Va estudiar a la Universitat Nacional de Ruanda, on es va graduar amb una llicenciatura en economia i estadística. Va seguir amb un màster en economia de la mateixa institució. També té un doctorat en economia atorgat per la Universitat Catòlica de Lovaina a Bèlgica.
Va impartir conferències a la Universitat Nacional de Ruanda fins al 2010. Va ser nomenat director general encarregat de planificació al Ministeri de Finances i Planificació Econòmica. Va ser ascendit a conseller sènior en el mateix ministeri al cap d'un any. El 30 de març de 2011, el Consell de Ministres li va atorgar un permís indefinit per prendre una nomenament com a assessor sènior del director executiu del Banc Mundial a Washington. Va ser nomenat primer ministre el 30 d'agost de 2017.

## Referències

* 1 2 3 Kagire, Edmund. «President Kagame names little-known technocrat as PM». The EastAfrican, 30-08-2017. [Consulta: 30 agost 2017].
* 1 2 3 KT Press Team. «In Departure From Politics, Kagame Names Technocrat as Prime Minister». Kigali: Kigali Today Press (KT Press), 30-08-2017. [Consulta: 30 agost 2017].
* ↑ Gasore, William. «Kagame Appoints New Prime Minister Ngirente Edouard». Rwanda Eye, 30-08-2017. [Consulta: 30 agost 2017].

## Enllaços externs

* Oficina del Primer Ministre de Ruanda Arxivat 2012-11-25 a Wayback Machine.
# Sardhana (ciutat)

Sardhana és una ciutat i municipi del districte de Meerut a Uttar Pradesh. Es troba a uns 20 km de Meerut i a uns 85 de Delhi. Consta al cens del 2011 amb 58.290 habitants.
Fou capital del principat de Sardhana (1777-1836). Fou, després, capital del tehsil del mateix nom al districte de Meerut; i el 1901 tenia 12.467 habitants (el 1881 eren 13.313 a la ciutat i 152.422, al tehsil). La municipalitat es va formar el 1883.

## Vegeu també

* Sardhana (zamindari)

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.

## Enllaços externs

* Sardhana Project
# Koš

Koš és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Trenčín. La primera menció escrita de la vila es remunta al 1367.

## Referències

* ↑ «Trenčiansky kraj (Slovakia): Districts, Towns and Municipalities - Population Statistics, Charts and Map». [Consulta: 21 desembre 2021].
* ↑ «História obce». [Consulta: 24 desembre 2021].
# Platja dels Capellans (l'Ampolla)

La platja del Capellans, també anomenada Cala Montero, és una petita platja urbana del municipi de l'Ampolla (Baix Ebre), situada entre la platja de les Avellanes, a ponent, i la platja del Baconer, a llevant. Tot i trobar-se a tocar del nucli urbà, està rodejada de pins i penya-segats. Té una longitud e 104 metres i una amplada mitjana de 22 metres, formada per sorra, grava i còdols. No disposa de serveis. S'hi pot accedir fàcilment tant amb cotxe com a peu, pel sender GR 92.

## Referències

* ↑ «Playa Els Capellans / Cala Montero (L'Ampolla)». Mil Playas.
* ↑ «Fitxes Classificació - Departament de Territori». Generalitat de Catalunya, Departament de Territori i Sostenibilitat.
* ↑ «Mapa topogràfic de Catalunya». Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya.
* ↑ «Platja dels Capellans». Diputació de Tarragona.
* ↑ «Platges i dunes de Catalunya». Laboratori d'Anàlisi i Gestió del Paisatge, Universitat de Girona.
* ↑ «Els Capellans». Agència Catalana de Turisme.
# Bec de coral ratllat

El bec de coral ratllat (Ortygospiza atricollis) és un ocell de la família dels estríldids (Estrildidae) i única espècie de gènere Ortygospiza Sundevall, 1850.

## Hàbitat i distribució

Habita les praderies de l'Àfrica subsahariana.

## Referències

* ↑ «Bec de coral ratllat». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/03/2022(català)
# Édouard Roche

Édouard Roche (1820-1883) va ser un astrònom francès. L'any 1848 va estudiar l'efecte que exercia la gravetat dels planetes sobre els seus satèl·lits i va determinar que qualsevol matèria (satèl·lits o anells planetaris) situada a menys de 2,44 vegades el radi del planeta no es podria aglutinar per a formar un cos sòlid, i si ja era un cos (com un satèl·lit natural), es disgregaria arribant a trencar-se. Aquesta distància mínima es denomina límit de Roche. En el seu honor un dels cràters de Fobos, satèl·lit de Mart, duu el seu nom.

## Vegeu també

* Lòbul de Roche
* Límit de Roche
# 24è Festival Internacional de Cinema de Moscou

El 24è Festival Internacional de Cinema de Moscou va tenir lloc del 21 al 30 de juny de 2002. El Sant Jordi d'Or fou atorgat a la pel·lícula francoitaliana Resurrezione dirigida per Paolo i Vittorio Taviani.

## Jurat

* Txinguiz Aitmàtov (Kirguizstan – President)
* Fruit Chan (Hong Kong)
* Rakhshan Bani-E'temad (Iran)
* Jessica Hausner (Àustria)
* Dominique Borg (França)
* Jos Stelling (Països Baixos)
* Randa Haines (Estats Units)
* Karen Shakhnazarov (Rússia)

## Pel·lícules en competició

Les següents pel·lícules foren seleccionades per la competició:
| Títol original | Director(s) | País de producció |
| Aye zohaye zamin | Vahid Mousaian | Iran |
| Blue | Hiroshi Ando | Japó |
| Chekhovskie motivi | Kira Muratova | Rússia, Ucraïna |
| En kort en lang | Hella Joof | Dinamarca, Alemanya |
| Hengittämättä & nauramatta | Saara Saarela | Finlàndia |
| Jedermanns fest | Fritz Lehner | Àustria |
| Karu süda | Arvo Iho | Estònia, Rússia, Alemanya, Txèquia |
| Kukushka | Aleksandr Rogozhkin | Rússia |
| O 7os ilios tou erota | Vangelis Serdaris | Grècia |
| Odinotxestvo krovi | Roman Prygunov | Rússia |
| Resurrezione | Paolo i Vittorio Taviani | Itàlia, França |
| Suplement | Krzysztof Zanussi | Polònia |
| No good deed | Bob Rafelson | Estats Units, Canadà, Alemanya |
| Uma Vida em Segredo | Suzana Amaral | Brasil |
| Zatracení | Dan Svátek | Txèquia |

## Premis

* Sant Jordi d'Or: Resurrezione de Paolo i Vittorio Taviani
* Sant Jordi de Plata:
** Millor Director: Aleksandr Rogozhkin per Kukushka
** Millor Actor: Ville Haapasalo per Kukushka
** Millor Actriu: Mikako Ichikawa per Blue
* Premi Especial del Jurat: Aye zohaye zamin de Vahid Mousaian
* Premi Stanislavsky: Harvey Keitel
* Premi FIPRESCI: Kukushka d'Aleksandr Rogozhkin
* Menció Especial FIPRESCI: Suplement de Krzysztof Zanussi

## Referències

* ↑ «24th Moscow International Film Festival (2002)». MIFF. Arxivat de l'original el 28 març 2013. [Consulta: 30 març 2013].

## Enllaços externs

* Festival Internacional de Cinema de Moscou: 2002 a Internet Movie Database
# Serrat de Casilda

El Serrat de Casilda és un serrat de l'Alta Ribagorça, a l'antic terme del Pont de Suert, dins de l'antic enclavament de Cellers. Es troba arran del barranc de Cabossi.
# Pleioblastus kongosanensis

La Pleioblastus kongosanensis és una espècie de bambú, del gènere Pleioblastus de la família de les poàcies, ordre de les poals, subclasse Commelinidae, classe Liliopsida, divisió dels magnoliofitins. Alguns botànics, com amb altres pleioblastus, situen aquesta espècie en la família Arundinaria (Arundinaria kongosanensis).
Aquesta planta és nativa del Japó, per bé que se la cultiva en altres llocs. El seu nom procedeix del Mont Kongō, en la regíó d'Osaka.

## Variants cultivades

* Pleioblastus kongosanensis "Akibensis"
Descrita per (Makino et Nakai) S. Suzuki. De tipus corredor. Creix fins a assolir una alçada entre els 60 i els 120 cm. Suporta temperatures de -12 °C.
* Pleioblastus kongosanensis "Aureostriata"
Descrita per Makino. Fulles verdes amb -de vegades- ratlles daurades, amb l'anvers de la fulla cobert per pelets. Fa entre els 50 centímetres i el metre, encara que al Japó se'n coneixen exemplars de 2 metres. Suporta temperatures d'entre 12 i 18 graus Celsius sota zero. La darrera floració tingué lloc a finals dels 80. Sinònims: Pleioblastus kongosanensis "aureostriatus" Muroi et Yuk. Tanaka, Arundinaria auricoma gr. Kongosanensis cv. Aureostriata
* Pleioblastus kongosanensis "protrusus"
* Pleioblastus kongosanensis "xystrophyllus"
* El pleioblastus kongosanensis "Auricoma" és considerat un sinònim per Arundinaria viridistriata.

## Enllaços externs

* Arundinaria kongosanensis a la GrassBase (anglès)
* Fotografia i breu descripció del "Pleioblastus kongosanensis "Aureostriata" (alemany)
* Fotografia i breu descripció del "Pleioblastus kongosanensis "Aureostriata" Arxivat 2008-04-29 a Wayback Machine. (anglès)
* Fotografia i breu descripció del Pleioblastus kongosanensis "Akibensis" (anglès)
# Bec de coral melba

El bec de coral melba o pitília d'ales verdes (Pytilia melba) és una espècie d'ocell de la família Estrildidae àmpliament distribuïda a Àfrica. S'ha estimat que el seu hàbitat aconsegueix els 6.000.000 km². Mesura entre 12 i 13 cm.
El seu estat de conservació segons la Llista Vermella és de baix risc (LC).

## Referències

* ↑ «Bec de coral melba». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/03/2022(català)
# Lonchura

Lonchura és un gènere d'ocells de la família dels estríldids (Estrildidae).

## Taxonomia

Segons la Classificació del Congrés Ornitològic Internacional (versió 11.1, 2021) aquest gènere està format per 31 espècies:
* Lonchura oryzivora - maniquí galtablanc.
* Lonchura fuscata - maniquí de Timor.
* Lonchura tristissima - maniquí cap-ratllat.
* Lonchura leucosticta - maniquí espurnejant.
* Lonchura punctulata - maniquí escatós.
* Lonchura kelaarti - maniquí gorjanegre.
* Lonchura molucca - maniquí caranegre.
* Lonchura striata - maniquí de carpó blanc.
* Lonchura fuscans - maniquí fosc.
* Lonchura leucogastra - maniquí ventreblanc.
* Lonchura leucogastroides - maniquí de Java.
* Lonchura malacca - maniquí tricolor.
* Lonchura atricapilla - maniquí castany.
* Lonchura ferruginosa - maniquí rovellat.
* Lonchura maja - maniquí capblanc.
* Lonchura pallida - maniquí pàl·lid.
* Lonchura grandis - maniquí gros.
* Lonchura teerinki - maniquí pitnegre.
* Lonchura montana - maniquí muntanyenc occidental.
* Lonchura monticola - maniquí muntanyenc oriental.
* Lonchura vana - maniquí dels Arfak.
* Lonchura nevermanni - maniquí senil.
* Lonchura caniceps - maniquí gris.
* Lonchura spectabilis - maniquí encaputxat.
* Lonchura forbesi - maniquí de Nova Irlanda.
* Lonchura hunsteini - maniquí de Hunstein.
* Lonchura flaviprymna - maniquí de carpó groc.
* Lonchura quinticolor - maniquí multicolor.
* Lonchura castaneothorax - maniquí pitbrú.
* Lonchura stygia - maniquí negre.
* Lonchura melaena - maniquí de Nova Bretanya.
# (60558) Echeclus

(60558) Echeclus és un planeta menor del Sistema Solar exterior, descobert pel Spacewatch en 2000 i inicialment classificat com un asteroide amb la designació provisional 2000 EC98. Observat en 2001 per Rousselot i Petit en l'observatori Besançon a França no va mostrar evidències d'activitat com a cometa, però a la fi de desembre de 2005 se li va detectar una coma. A principis de 2006 el CSBN li va donar la designació cometaria 174P/Echeclus.

## Nom

Rep el seu nom del centaure Echeclus (en grec modern Έχεκλος) de la mitologia grega,
Echeclus és el segon cometa, després de Quiró, que és un altre centaure, que va ser anomenat com un asteroide.
A més de Quirón i Echeclus, existeixen altres tres objectes nomenats tant com a asteroides com a estels: (7968) Elst–Pizarro (133P/Elst–Pizarro), (4015) Wilson-Harrington (107P/Wilson-Harrington), i (118401) LINEAR (176P/LINEAR).

## Tros de 2005

El 30 de desembre de 2005, quan distava 13,1 ua del Sol, es va observar que es desprenia un tros bastant gran de Echeclus, causant un gran núvol de pols. Els astrònoms han especulat sobre si aquest núvol de pols va ser causada per un impacte o per una mescla explosiva de substàncies volàtils.

## Esclat de 2011

Echeclus sembla que va tenir una explosió novament el juny de 2011 quan estava a 8,5 UA del Sol.

## Òrbita

Echeclus aconseguirà el seu periheli en 2015.
Els centaures tenen vides dinàmiques curtes a causa de la seva forta interacció amb els planetes gegants. S'estima que Echeclus té una vida-mitjana orbital de prop de 610 kiloanys.

## Vegeu també

* Llista d'asteroides
* Planeta menor
* Cos menor del Sistema Solar

## Referències

* ↑ Afirmat a: Minor Planet Center Database.
* 1 2 3 4 5 6 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 12 novembre 2023].
* 1 2 3 4 5 6 7 8 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 27 febrer 2024].
* ↑ ««Homepage of the VdS-Fachgruppe Kometen»» (en alemany).
* ↑ «Dual-Status Objects» (en anglés).
* ↑ Hecht, Jeff (11 de abril de 2006).
* ↑ Giovanni Sostero & Ernesto Guido (1 de junio de 2011).
* ↑ Giovanni Sostero & Ernesto Guido (9 de junio de 2011).
* ↑ Horner, J.; Evans, N.W.; Bailey, M. E. (2004).

## Enllaços externs

* Jet Propulsion Laboratory. Dades orbitals (anglès)
* Elements i Efemèrides per 174P/Echeclus (IAU Minor Planet Center).
* BAA Comet Section: Estels descoberts en 2006.
* 60558 - 0174P/ Echeclus (8 de juny de 2011).
* El Cometa 174P Echeclus perseguit per l'Asteroide 2716 Tuulikki Arxivat 2016-02-13 a Wayback Machine. (Animació per Joseph Brimacombe).
# Acentronura gracilissima

Acentronura gracilissima és una espècie de peix de la família dels singnàtids i de l'ordre dels singnatiformes.
És ovovivípar i el mascle transporta els ous en una bossa ventral, la qual es troba a sota de la cua.
És un peix marí de clima temperat i associat als esculls de corall.
Es troba al Japó, Indoxina i l'Índic central i occidental.

## Referències

* ↑ Breder, C.M. i D.E. Rosen, 1966. Modes of reproduction in fishes. T.F.H. Publications, Neptune City (Estats Units). 941 p.
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Masuda, H.; Amaoka, K.; Araga, C.; Uyeno, T.; Yoshino, T. 日本産魚類大図鑑 (Enciclopèdia japonesa del peix) (en japonès). 1. 東海大学出版会 (Tokai University Press), 1984. ISBN 9784486050544.
* ↑ Masuda, H. i G.R. Allen, 1993. Meeresfische der Welt - Groß-Indopazifische Region. Tetra Verlag, Herrenteich, Melle. 528 p.
* ↑ Myers, R.F., 1999. Micronesian reef fishes: a comprehensive guide to the coral reef fishes of Micronesia. Coral Graphics, Barrigada, Guam. 330 p.
* ↑ Randall, J.E. i K.K.P. Lim (eds.), 2000. A checklist of the fishes of the South China Sea. Raffles Bull. Zool. Suppl. (8):569-667.
* ↑ Smith, J.L.B., 1969. Fishes of Inhaca. p. 131-136. A: W. Macnae i M. Kalk (eds.) A natural history of Inhaca Island, Moçambique. Witwatersrand University Press, Johannesburg.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Serranus sanctaehelenae

Serranus sanctaehelenae és una espècie de peix de la família dels serrànids i de l'ordre dels perciformes present a Guinea, Congo, Santa Helena i Cap Verd. Els mascles poden assolir els 75 cm de longitud total.

## Referències

* ↑ Cuvier G. Le Règne Animal distribué d'après son organisation pour servir de base à l'histoire naturelle des animaux et d'introduction à l'anatomie comparée. Les reptiles, les poissons, les mollusques et les annélides. 1816. Edition 1. Règne Animal (ed. 1) v. 2. i-xviii + 1-532.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P. i J. Cech.: Fishes: An Introduction to Ichthyology, 4a edició, Upper Saddle River, Nova Jersey, Estats Units: Prentice-Hall. Any 2000.
* Nelson, J.: Fishes of the World, 3a edició. Nova York, Estats Units: John Wiley and Sons. Any 1994.
* Smith, C.L., 1990. Serranidae. p. 695-706. A J.C. Quero, J.C. Hureau, C. Karrer, A. Post i L. Saldanha (eds.) Check-list of the fishes of the eastern tropical Atlantic (CLOFETA). JNICT, Lisboa; SEI, París; i UNESCO, París. Vol. 2.
* Wheeler, A.: The World Encyclopedia of Fishes, 2a edició, Londres: Macdonald. Any 1985.
# Luci Corneli Lèntul (cònsol 3 aC)

Luci Corneli Lèntul (en llatí: Lucius Cornelius L. f. Lentulus) va ser un magistrat romà del segle i aC. Era membre de la família dels Cornelis Lèntuls, una família d'origen patrici: probablement era fill de Luci Corneli Lèntul, cònsol el 38 aC, o d'un germà seu, i segurament tenia per germà Gneu Corneli Lèntul, cònsol el 18 aC.
Va ser elegit cònsol el 3 aC juntament amb Marc Valeri Messal·la Messal·lí. Smith el confon amb el seu pare, al qual atribueix el fet d'haver estat flamen de Mart i haver batut moneda l'any 20 aC, honors que cal atribuir al fill. Sembla que va ser procònsol a Àfrica l'any 4 dC.

## Referències

* 1 2 «Cornelius 198». A: Realencyclopädie der classischen Altertumswissenschaft.
* ↑ Smith, William (ed.). «36. L. Cornelius Lentulus». A: Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II. Boston: Little, Brown and Company, 1867, p. 733.
* ↑ Smith, William (ed.). «34. L. Cornelius Lentulus». A: Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II. Boston: Little, Brown and Company, 1867, p. 733.