OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Grove (cràter)

Grove és un petit cràter d'impacte lunar que es troba a la part nord del Lacus Somniorum, al sud-est de les restes del cràter Mason. Grove és una formació de cràters relativament circular amb l'aparença d'un simple cèrcol d'arestes vives. El material no consolidat al llarg de la paret interior s'ha desplomat fins al fons, formant un anell al voltant de la base relativament plana. La planta conté uns petits impactes, però d'altra banda manca d'altres trets distintius.

## Cràters satèl·lit

Per convenció, aquests elements són identificats als mapes lunars posant la lletra al costat del punt mitjà del cràter que està més prop de Grove.
| Cràters satèl·lit | Grove Coordenades Diàmetre I 37° 24′ N, 31° 42′ E﻿ / ﻿37.4°N,31.7°E﻿ / 37.4; 31.7﻿ (Grove Y) 3 km |

## Referències

* (WGPSN), IAU Working Group for Planetary System Nomenclature. «Gazetteer of Planetary Nomenclature. 1:1 Million-Scale Maps of the Moon» (en anglès). UAI / USGS, 13-02-2013. [Consulta: 6 abril 2016].
* Andersson, L. E.; Whitaker, E. A.,. NASA Catalogue of Lunar Nomenclature (en anglès). NASA RP-1097, 1982.
* Blue, Jennifer. «Gazetteer of Planetary Nomenclature» (en anglès). USGS, 25-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Bussey, B.; Spudis, P.. The Clementine Atlas of the Moon (en anglès). Nueva York: Cambridge University Press, 2004. ISBN 0-521-81528-2.
* Cocks, Elijah E.; Cocks, Josiah C.. Who's Who on the Moon: A Biographical Dictionary of Lunar Nomenclature (en anglès). Tudor Publishers, 1995. ISBN 0-936389-27-3.
* McDowell, Jonathan. «Lunar Nomenclature» (en anglès). Jonathan's Space Report, 15-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Menzel, D. H.; Minnaert, M.; Levin, B.; Dollfus, A.; Bell, B. «Report on Lunar Nomenclature by The Working Group of Commission 17 of the IAU» (en anglès). Space Science Reviews, 12, 1971, pàg. 136.
* Moore, Patrick. On the Moon (en anglès). Sterling Publishing Co, 2001. ISBN 0-304-35469-4.
* Price, Fred W. The Moon Observer's Handbook (en anglès). Cambridge University Press, 1988. ISBN 0521335000.
* Rükl, Antonín. Atlas of the Moon (en anglès). Kalmbach Books, 1990. ISBN 0-913135-17-8.
* Webb, Rev. T. W.. Celestial Objects for Common Telescopes, 6ª edición revisada (en anglès). Dover, 1962. ISBN 0-486-20917-2.
* Whitaker, Ewen A. Mapping and Naming the Moon (en anglès). Cambridge University Press, 2003. 978-0-521-54414-6.
* Wlasuk, Peter T. Observing the Moon (en anglès). Springer, 2000. ISBN 1-85233-193-3.
# Grove City (Florida)

Grove City és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Florida. Segons el cens del 2000 tenia 2.092 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Grove City tenia 2.092 habitants, 1.045 habitatges, i 659 famílies. La densitat de població era de 636 habitants/km².
Dels 1.045 habitatges en un 13,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 53,3% hi vivien parelles casades, en un 5,6% dones solteres, i en un 36,9% no eren unitats familiars. En el 30% dels habitatges hi vivien persones soles el 18,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,4.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 12,7% tenia menys de 18 anys, un 3,7% entre 18 i 24, un 17,3% entre 25 i 44, un 28,3% de 45 a 60 i un 38,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 58 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 96,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 32.104 $ i la renda mediana per família de 41.976 $. Els homes tenien una renda mediana de 22.685 $ mentre que les dones 17.177 $. La renda per capita de la població era de 21.602 $. Entorn del 4,9% de les famílies i el 9,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Grove City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 2 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Grove City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Grove City (Ohio)

Grove City és una ciutat dels Estats Units a l'estat d'Ohio. Segons el cens del 2000 tenia 27.075 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Grove City tenia 27.075 habitants, 10.265 habitatges, i 7.544 famílies. La densitat de població era de 749,4 habitants/km².
Dels 10.265 habitatges en un 37,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 59,5% hi vivien parelles casades, en un 10,3% dones solteres, i en un 26,5% no eren unitats familiars. En el 22,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 8,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,61 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,07.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,3% tenia menys de 18 anys, un 7,4% entre 18 i 24, un 31,6% entre 25 i 44, un 21,7% de 45 a 60 i un 11,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 35 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 89,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 52.064 $ i la renda mediana per família de 62.059 $. Els homes tenien una renda mediana de 40.599 $ mentre que les dones 30.399 $. La renda per capita de la població era de 22.305 $. Aproximadament el 3,3% de les famílies i el 4,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Grove City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Grove City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].
# Gigea

Gigea (en llatí Gygaea, en grec antic Γυγαίη), era filla del rei Amintes I de Macedònia i germana del rei Alexandre I de Macedònia.
El seu germà (rei del 498 aC al 454 aC) va concedir la seva mà al general persa Bubares a canvi d'aturar les investigacions que havia de portar a terme per ordre de Darios el Gran en resposta a l'assassinat dels enviats perses que anaven a demanar la submissió del país i als que Alexandre va fer matar. Bubares i Gigea van tenir un fill de nom Amintes, a qui Xerxes va donar la ciutat d'Alabanda a Cària.

## Referències

* ↑ Gygaea a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 316
# Gran Premi d'Alemanya del 1985

Resultats del Gran Premi d'Alemanya de Fórmula 1 de la temporada 1985, disputat al circuit de Hockenheimring el 4 d'agost del 1985.

## Resultats

| Pos | No | Pilot | Equip | Voltes | Temps/ Retirada | Pos. de sortida | Punts |
| 1 | 27 | Michele Alboreto | Ferrari | 67 | 1h 35' 31. 337 | 8 | 9 |
| 2 | 2 | Alain Prost | McLaren - TAG | 67 | + 11.661 s | 3 | 6 |
| 3 | 26 | Jacques Laffite | Ligier - Renault | 67 | + 51.154 s | 13 | 4 |
| 4 | 18 | Thierry Boutsen | Arrows - BMW | 67 | + 55.279 s | 15 | 3 |
| 5 | 1 | Niki Lauda | McLaren - TAG | 67 | + 1' 13.972 min. | 12 | 2 |
| 6 | 5 | Nigel Mansell | Williams - Honda | 67 | + 1' 16.820 min. | 10 | 1 |
| 7 | 17 | Gerhard Berger | Arrows - BMW | 66 | + 1 Volta | 17 | |
| 8 | 3 | Stefan Bellof | Tyrrell - Renault | 66 | + 1 Volta | 19 | |
| 9 | 28 | Stefan Johansson | Ferrari | 66 | + 1 Volta | 2 | |
| 10 | 4 | Martin Brundle | Tyrrell - Ford | 63 | + 4 Voltes | 26 | |
| 11 | 29 | Pierluigi Martini | Minardi - Motori Moderni | 62 | Motor | 27 | |
| 12 | 6 | Keke Rosberg | Williams - Honda | 61 | Frens | 4 | |
| Ret | 23 | Eddie Cheever | Alfa Romeo | 45 | Turbo | 18 | |
| Ret | 11 | Elio de Angelis | Lotus - Renault | 40 | Motor | 7 | |
| Ret | 24 | Huub Rothengatter | Osella - Alfa Romeo | 32 | Caixa canvi | 25 | |
| Ret | 19 | Teo Fabi | Toleman - Hart | 29 | Embragatge | 1 | |
| Ret | 12 | Ayrton Senna | Lotus - Renault | 27 | Transmissió | 5 | |
| Ret | 16 | Derek Warwick | Renault | 25 | Encesa | 20 | |
| Ret | 7 | Nelson Piquet | Brabham - BMW | 23 | Turbo | 6 | |
| Ret | 15 | Patrick Tambay | Renault | 19 | Virolla | 16 | |
| Ret | 8 | Marc Surer | Brabham - BMW | 15 | Motor | 11 | |
| Ret | 9 | Manfred Winkelhock | RAM - Hart | 8 | Motor | 22 | |
| Ret | 22 | Riccardo Patrese | Alfa Romeo | 8 | Caixa canvi | 9 | |
| Ret | 14 | Francois Hesnault | Renault | 8 | Embragatge | 23 | |
| Ret | 10 | Philippe Alliot | RAM - Hart | 8 | Pressió de l'oli | 21 | |
| Ret | 30 | Jonathan Palmer | Zakspeed | 7 | Alternador | 24 | |
| Ret | 25 | Andrea de Cesaris | Ligier - Renault | 0 | Col·lisió | 14 | |

## Altres

* Pole: Teo Fabi 1' 17. 429
* Volta ràpida: Niki Lauda 1' 22. 806 (a la volta 53)
# Glosas Emilianenses

* No s'ha de confondre amb Nota Emilianense.
Les Glosas Emilianenses són més de mil petites anotacions manuscrites fetes en diverses llengües —llatí, romanç i èuscar—, entre línies o en els marges d'alguns passatges del còdex llatí Aemilianensis 60; segons els diversos estudiosos que les han investigades, es poden datar entre finals del segle x i finals del segle xi.
La seva importància va ser advertida per Manuel Gomez Moreno el 1911, quan va transcriure totes les glosses i va enviar-les a Ramón Menéndez Pidal.
La intenció del monjo copista era probablement la d'aclarir el significat d'alguns passatges del text llatí.
Tradicionalment, es considera el text en castellà més antic, la qual cosa va dur a considerar San Millán de la Cogolla, i La Rioja en general, el bressol del castellà. Tanmateix, l'adscripció de les gloses com de llengua castellana és controvertida i, en general, els filòlegs consideren que en realitat pertanyen al romanç navarroaragonès.
També són el text no epigràfic més antic en llengua basca, tot i que la traducció dels passatges a l'èuscar actual no és gaire segura.

## Exemple d'una glosa en romanç

Cono aiutorio de nuestro dueno dueno Christo, dueno salbatore, qual dueno get ena honore et qual duenno tienet ela mandatione cono patre cono spiritu sancto enos sieculos delo siecu los. Facanos Deus Omnipotes tal serbitio fere ke denante ela sua face gaudioso segamus. Amen.

## Glosses en èuscar

* jzioqui dugu ("hem encès", "ens alegrem"?)
* guec ajutuezdugu ("nosaltres no ens aboquem", "no tenim adient"?)

## Referències

* ↑ La datación y procedencia de las glosas emilianenses y silenses
* ↑ Glosas Emilianenses (PDF) (en castellà). Ministerio de Educación y Ciencia, 1977, p. 9-14 [Consulta: 28 agost 2022].
* ↑ «¿Cuál es la cuna del castellano?» (en castellà). Valpuesta, agost 2008. [Consulta: 28 agost 2022].
* ↑ «El monasterio de San Millán de la Cogolla, en La Rioja, el lugar donde se escribieron las "Glosas Emilianenses", las primeras frases que se conservan en castellano» (en castellà). BBC News, 19-09-2017. [Consulta: 28 agost 2022].
* ↑ Jürgen Wolf, Heinz. Las Glosas Emilianenses, otra vez (en castellà), p. 598.
* ↑ Vernal, Samuel. «El Códice 60, primer testimonio escrito del euskera» (en castellà), 29-06-2017. [Consulta: 28 agost 2022].
# Graţianita

La graţianita és un mineral de la classe dels sulfurs. Rep el nom en honor de Graţian Cioflica (1927–2002), professor de mineralogia i dipòsits minerals a la Universitat de Bucarest (Romania).

## Característiques

La graţianita és una sulfosal de fórmula química MnBi₂S₄. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 2013, sent publicada per primera vegada el 2014. Cristal·litza en el sistema monoclínic.
L'exemplar que va servir per a determinar l'espècie, el que es coneix com a material tipus, es troba conservat a les col·leccions mineralògiques del Museu Victoria, a Melbourne (Austràlia), amb el número de registre: g33937.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta al dipòsit Antoniu, situat al districte miner de Băiţa del municipi de Nucet (Bihor, Romania), on es troba associada a altres minerals com la tetradimita, la cosalita, la calcopirita i la bismutinita. També ha estat descrita a la mina Hagidaira, situada a Seta, a la localitat de Midori (Gunma, Japó). Aquests dos indrets són els únics de tot el planeta on ha estat descrita aquesta espècie mineral.

## Referències

* ↑ «Graţianite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 4 novembre 2021].
# Gražina (cràter)

Gražina és un cràter d'impacte en el planeta Venus de 16,5 km de diàmetre. Porta el nom d'un antropònim lituà, i el seu nom va ser aprovat per la Unió Astronòmica Internacional el 1994.

## Referències

* ↑ «Gražina». Gazetteer of Planetary Nomenclature. United States Geological Survey. [Consulta: 1r juliol 2017].

## Vegeu també

* Llista de cràters de Venus
# Gunn-Rita Dahle Flesjå

Gunn-Rita Dahle Flesjå (Stavanger, 10 de febrer de 1973) és una ciclista noruega especialista en ciclisme de muntanya en la modalitat de cross-country olímpic (XCO) i en la de marató (XCM). Ha participat en cinc edicions dels Jocs Olímpics, guanyant la medalla d'or al 2004. També ha obtingut nombrosos campionats del món i d'Europa. En la seva carrera professional, fou una de les ciclistes més rellevants a la UCI Mountain Bike World Cup XCO.

## Palmarès en ciclisme de muntanya

* 2002
** Campiona del món en Camp a través
** Campiona d'Europa en Camp a través
* 2003
** Campiona d'Europa en Camp a través
** 1a a la Copa del món en Camp a través
* 2004
** Medalla d'or als Jocs Olímpics del 2004 en Ciclisme de muntanya
** Campiona del món en Camp a través
** Campiona del món en Marató
** Campiona d'Europa en Camp a través
** 1a a la Copa del món en Camp a través
* 2005
** Campiona del món en Camp a través
** Campiona del món en Marató
** Campiona d'Europa en Camp a través
** 1a a la Copa del món en Camp a través
* 2006
** Campiona del món en Camp a través
** Campiona del món en Marató
** Campiona d'Europa en Marató
** 1a a la Copa del món en Camp a través
* 2008
** Campiona del món en Marató
* 2009
** Campiona d'Europa en Marató
* 2011
** Campiona d'Europa en Camp a través
* 2012
** Campiona d'Europa en Camp a través
* 2013
** Campiona del món en Marató
* 2015
** Campiona del món en Marató

## Palmarès en carretera

* 1998
** Vencedora d'una etapa al Gran Bucle
* 1999
** Vencedora d'una etapa a la Volta a Turíngia

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
# Gunnar

«Gunnar» té aquests significats:
* Gunnar, al Cant dels Nibelungs, fill de Cremilde, els seus germans són Gudrun i Hogni el seu mig germà és Gutthorm.
* Gunnar Asmussen (Århus, 1944), ciclista danès
* Gunnar Bakke (1959), polític noruec del Partit del Progrés
* Gunnar Eriksson (Mora, 1921 - 1982), esquiador de fons suec que destacà a la dècada del 1940
* Gunnar Gren, futbolista suec i entrenador de futbol
* Gunnar Gunnarson, escriptor islandès
* Gunnar Hökmark, polític suec i membre del Parlament Europeu
* Gunnar Myrdal (Gagnef, 1898 - Danderyd, 1987), economista, polític i professor universitari suec
* Gunnar Nilsson, pilot de curses automobilístiques suec que va arribar a disputar curses de Fórmula 1
* Gunnar Nordahl (Hörnefors, 1921 - L'Alguer, 1995), futbolista suec i entrenador de futbol
* Gunnar Setterwall (Estocolm, Suècia, 1881 - 1928), tennista suec
* Gunnar Sköld (Västerås, 1894 - 1971), ciclista suec
* Gunnar Thoroddsen, primer ministre islandès
* Gunnar Vingren, missioner evangelista pentecostal suec
* Gunnar Gundersen (Bordeus, 1882 - Melbourne, 1943), mestre d'escacs australià
* Bengt Gunnar Ekelöf, escriptor suec
* Erik Gunnar Asplund (1885 – 1940), arquitecte suec
* Nils Gunnar Lindström (Eksjö, 1896 - 1951), llançador de javelina suec
* Frans Gunnar Bengtsson (Tåsjö, Escània, 1894 - Estocolm, 1954), escriptor suec
* Ole Gunnar Solskjær (Kristiansund, Noruega, 1973), futbolista noruec que ocupava la posició de davanter
* Per-Gunnar Andersson (Årjäng, Suècia, 1980), pilot de ral·lis suec
# Gos d'atura aranès

El gos d'atura aranès (can aranés tath bestiar en llengua occitana) és un gos pastor. És una raça de reduït efectiu i no està reconeguda per la Federació Cinològica Internacional.

## Descripció

* Cua curta per naixement.
* Mucoses clares.
* Trufa negra.
* Pelatge variant, però generalment clar.
* Orelles caigudes.
* Ulls clars.
* Pèl llarg.

## Comportament

Com tots els gossos ramaders, el gos d'atura aranès té una excepcional capacitat per vigilar i conduir els ramats amb gran intel·ligència i vivacitat. També són extraordinàriament adaptables a tota mena d'ambients durs (per ambient i per orografia) i per poder resistir temperatures molt baixes.

## Origen

Probablement l'actual gos d'atura aranès té el seu origen en el Chien de Berger des Pyrénées à poil long.
Al sentir dels ramaders aranesos, antany existia un altre tipus de gos, similar a l'actual aranès, si bé més petit i de pèl més curt, i normalment també escuat de naixement, i el caràcter, més dòcil que l'actual.

## Bibliografia

* Còts, P. (2002). Evolucion deth Bestiar e er Amontanhatge ena Val d'Aran pendent era Darrèra Decada. IBIX, Annals del Centre d'Estudis Comarcals del Ripollès, 2000-2001: 247-278.
* Gómez-Toldrà, S. (1993). El Gos d'Atura Català. Ediciones Cinófilas. Barcelona.
* Parés i Casanova, Pere-Miquel; Francesch i Vidal, Amadeu; Jordana i Vidal, Jordi; Such i Martí, Xavier: Catalans de pèl i ploma. Races domèstiques autòctones de Catalunya. Lynx Edicions, Bellaterra, 2006. ISBN 84-96553-02-7, planes 60-61.

## Notes

* ↑ "En un sègle, i a hagut ua fòrta baishada der oelham, qu'a estat provocada pera dificultat de trapar pastors e, pes madeishes causes qu'an provocat era crisi des moviments d'amontanhantge en tot eth Pirenèu." (P. Còts).
# Gos da Serra de Aires

El Gos da Serra d'Aires és una raça de gos autòctona de Portugal. Es creu que el seu origen es remunta als gossos de Pastor de Brie que va portar a Portugal el comte de Castro Guimaraes al començament del segle xix. Altres autors assenyalen el pastor català com a origen d'aquesta raça lusitana. De caràcter fort, aquest gos destinat a cura de ramats es mostra igualment intel·ligent i vivaç.

## Referències

* ↑ «O nome da raça» (en portuguès de Portugal). Clube Português do Cão da Serra de Aires. [Consulta: 1r maig 2022].
* ↑ «Origem do Cão da Serra de Aires» (en portuguès de Portugal). Clube Português do Cão da Serra de Aires. [Consulta: 1r maig 2022].
* ↑ «A via terrestre» (en portuguès de Portugal). Clube Português do Cão da Serra de Aires. [Consulta: 1r maig 2022].
* ↑ «Cão da Serra de Aires» (en portuguès de Portugal). Clube Português de Canicultura. [Consulta: 1r maig 2022].
# Gurgaon

Gurgaon (hindi गुड़गांव, panjabi ਗੁੜਗਾਂਵ) és una ciutat d'Haryana, Índia, capital del districte de Gurgaon i satel·lit de Delhi de la que es troba a uns 30 km. El seu nom deriva de l'ancestral poble del guru Dronacharya, el mestre dels pandaves i kauraves al Mahabharata. Està situada a 28° 28′ N, 77° 02′ E﻿ / ﻿28.47°N,77.03°E﻿ / 28.47; 77.03. La població segons el cens del 2001 és de 228.820 habitants.

## Història

Era una petita vila que fou escollida com a capital de districte el 1816. Vers 1995 es van començar a establir zones residencials i comercials a la ciutat per descongestionar Delhi, a càrrec de l'Haryana Urban Development Authority.

## Llocs importants

* Parc Nacional de Sultanpur a 15 km, àrea protegida per a ocells.

## Enllaços externs

* Gurgaon Arxivat 2008-06-02 a Wayback Machine.
* Història de Gurgaon (districte)
* Gurgaon Arxivat 2010-11-27 a Wayback Machine.
# Halichoeres iridis

Halichoeres iridis és una espècie de peix de la família dels làbrids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 11,5 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a les costes de l'Àfrica oriental fins a KwaZulu-Natal (Sud-àfrica). També a Madagascar i a les Seychelles.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Helfman, G., B. Collette i D. Facey: The diversity of fishes. Blackwell Science, Malden, Malden, Massachusetts (Estats Units), 1997.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A.: The World Encyclopedia of Fishes, 2a edició, Londres: Macdonald (1985).
# Gremilly

Gremilly és un municipi francès situat al departament del Mosa i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 25 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Gremilly era de 25 persones. Hi havia 8 famílies, de les quals 4 eren parelles sense fills i 4 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 15 habitatges, 11 eren l'habitatge principal de la família i 4 estaven desocupats. 14 eren cases i 1 era un apartament. Dels 11 habitatges principals, 6 estaven ocupats pels seus propietaris, 3 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 2 estaven cedits a títol gratuït; 1 tenia tres cambres, 2 en tenien quatre i 8 en tenien cinc o més. 8 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 6 habitatges hi havia un automòbil i a 5 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Gremilly el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 0 | 65 a 69 | 0 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 4 | 45 a 49 | 0 |
| 0 | 40 a 44 | 4 |
| 4 | 35 a 39 | 0 |
| 0 | 30 a 34 | 4 |
| 0 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 4 |
| 4 | 10 a 14 | 4 |
| 8 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 17 persones, 13 eren actives i 4 eren inactives. De les 13 persones actives 11 estaven ocupades (7 homes i 4 dones) i 2 estaven aturades (2 dones i 2 dones). De les 4 persones inactives 1 estava jubilada, 2 estaven estudiant i 1 estava classificada com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

L'any 2000 a Gremilly hi havia 3 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Gremilly a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Gremilly a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Gremiàtxinsk

Gremiàtxinsk (en rus: Гремячинск) és una ciutat de Rússia, es troba al territori de Perm. El 2023 tenia 8.100 habitants. Es troba a 112 km al nord-est de Perm i a 5 km a l'est de l'estació Bàskaia.

## Història

Gremiàtxinsk fou fundada el 1941 com una ciutat minera connectada a l'explotació de carbó. Rebé l'estatus d'assentament urbà el 1942 i el de ciutat el 1949.

## Referències

* ↑ «Recensements et estimations de la population depuis 1897». — «Office fédéral de statistiques, Recensement de la population russe de 2010». — arxiu comprimit «Population résidente par municipalité de la fédération de Russie au Plantilla:1er janvier 2012». — arxiu comprimit «Population résidente par municipalité de la fédération de Russie au Plantilla:1er janvier 2013».