OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Magtens Korridorer

Magtens Korridorer és un grup de música de rock alternatiu danès creat l'any 1995 a Copenhaguen. La banda es descriu com una mescla de música rock i post-punk i està constituïda per Johan Olsen (veus), Rasmus Kern (guitarra, sintonitzador, mostrejador i altres teclats), Niklas Schneidermann (guitarra), Terkel Møhl (baix) i Anders Ramhede (bateria).

## Història

L'any 1996 la banda feu una cinta de demostració, el qual incluí la cançó "Hestevisen", presentada en el popular programa Tæskeholdet de l'emissora de ràdio DR P3. Aquest fet propulsà la banda a la fama malgrat no haver enregistrat un àlbum encara.
L'any 1998 enregistrà el seu àlbum de debut, Bagsiden Af Medaljen, però l'àlbum fracassà a nivell comercial. Pels següents set anys, no se sentí gaire de la banda fins que Terkel, Niklas i Anders decidiren reunir-la de nou. L'any 2005, captà l'atenció de Karrierekanonen, un programa per a descobrir nous talents musicals de Dinamarca. Aquell mateix any, la banda publicà un nou àlbum, Friværdi, el qual fou un èxit crític i comercial. Posteriorment, diversos senzills foren publicats, com ara "Lorteparforhold", "Pícnic (på Kastellet)", "Nordhavn Estació" i "Sara har...". L'any 2006, la banda inaugurà el Festival de Roskilde.
El cantant Johan Olsen també és un doctorat en biologia molecular i professor a la Universitat de Copenhaguen, mentre que Johan Olsen, durant l'estiu de 2007, participà en un programa de ràdio a la DR P3 anomenat Sommerskolen.

## Referències

* ↑ «Karrierekanonen - Magtens Korridorer» (en danès). DR.dk. [Consulta: 22 novembre 2018].
* ↑ «Friværdi anmeldelse» (en danès). Gaffa.dk. Arxivat de l'original el 2012-02-07. [Consulta: 22 novembre 2018].
* ↑ «Interview med Johan Olsen - biolog og forsanger i et band» (en danès). Arxivat de l'original el 28 setembre 2007. [Consulta: 22 novembre 2018].
* ↑ «Sommerskolen» (en danès). Arxivat de l'original el 29 juliol 2007. [Consulta: 22 novembre 2018].

## Enllaços externs

* Magtens Korridorer - Lloc web oficial (danès)
# Longechaux

Longechaux és un municipi francès situat al departament del Doubs i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2007 tenia 55 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Longechaux era de 55 persones. Hi havia 20 famílies de les quals 4 eren unipersonals (4 dones vivint soles i 4 dones vivint soles), 8 parelles sense fills i 8 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 27 habitatges, 22 eren l'habitatge principal de la família, 2 eren segones residències i 3 estaven desocupats. 25 eren cases i 1 era un apartament. Dels 22 habitatges principals, 19 estaven ocupats pels seus propietaris i 3 estaven llogats i ocupats pels llogaters; 1 tenia tres cambres, 4 en tenien quatre i 17 en tenien cinc o més. 21 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 12 habitatges hi havia un automòbil i a 10 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Longechaux el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 8 | 65 a 69 | 8 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 0 | 45 a 49 | 4 |
| 4 | 40 a 44 | 0 |
| 4 | 35 a 39 | 0 |
| 4 | 30 a 34 | 4 |
| 0 | 25 a 29 | 4 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 4 | 15 a 19 | 0 |
| 4 | 10 a 14 | 0 |
| 8 | 5 a 9 | 4 |
| 8 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 30 persones, 27 eren actives i 3 eren inactives. De les 27 persones actives 25 estaven ocupades (13 homes i 12 dones) i 2 estaven aturades (2 homes). De les 3 persones inactives 2 estaven estudiant i 1 estava classificada com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 3 establiments que hi havia el 2007, 2 eren d'empreses de comerç i reparació d'automòbils i 1 d'una empresa immobiliària.
L'únic servei als particulars que hi havia el 2009 era un electricista.
L'any 2000 a Longechaux hi havia 9 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999 (francès)
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Longechaux a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Longechaux a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Mahadeopahar

Mahadeopahar és un grup de muntanyes al districte d'Hoshangabad a Madhya Pradesh, aïllades de la serralada de Satpura per diversos rius o rierols i encerclades pels rius Denwa i Sonbhadra que s'uneixen al nord de la vall. Hi ha l'estació de muntanya de Pachmarhi, a uns 1.200 metres a l'altiplà de Mahadeopahar a uns 50 km de l'estació de tren de Piparia.

## Referències

* ↑ Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Líssie Gori

Líssie Gori (en rus: Лысые Горы) és un poble (un possiólok) de l'óblast de Saràtov, a Rússia, segons el cens del 2021 tenia 6.959 habitants.

## Referències

* ↑ PROвинциальный TOURистъ. «Посёлок Барсучий, Лысогорский район» (en rus). Яндекс Дзен, 2020. Arxivat de l'original el 2020-11-30. [Consulta: 22 novembre 2020].
* ↑ «Об утверждении реестра административно-территориального деления Саратовской области (с изменениями на 12 апреля 2019 года), Постановление Правительства Саратовской области от 29 октября 2015 года №545-П» (en rus). docs.cntd.ru. Arxivat de l'original el 2020-11-13. [Consulta: 13 novembre 2020].
# Marc Vestí Àtic

Marc Vestí Àtic (en llatí Marcus Vestinus Atticus) va ser un magistrat romà del segle i.
Era cònsol romà l'any 65 quan es va desenvolupar la conspiració de Pisó contra Neró. Era un home de caràcter ferm i tenia grans dots naturals. Va ser amic de Neró, però sembla que ja havia tingut mostres del seu odi, sobretot perquè no dissimulava el menyspreu que li va arribar a tenir. Era innocent, i no va participar en la conspiració, però va ser condemnat a mort per Neró acusat d'omissió i potser com a revenja perquè s'havia casat amb Messal·lina Estatília tot i saber que era amant de l'emperador.

## Referències

* ↑ Tàcit. Annals XV, 48, 52, 68, 69
# Macrognathus guentheri

Macrognathus guentheri és una espècie de peix pertanyent a la família dels mastacembèlids.

## Descripció

* Fa 26 cm de llargària màxima (normalment, en fa 20).

## Hàbitat

És un peix d'aigua dolça, bentopelàgic i de clima tropical.

## Distribució geogràfica

Es troba a Àsia: l'Índia.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Lacépède B. G. E., 1800. Histoire naturelle des poissons. Hist. Nat. Poiss. v. 2. i-lxiv + 1-632.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Day, F., 1865. On the fishes of Cochin, on the Malabar coast of India. Part I. Acanthopterygii. Proceedings of the General Meetings for Scientific Business of the Zoological Society of London 1865 (pt 1): 2-40.
* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 3 4 FishBase (anglès)
* ↑ Talwar, P.K. i A.G. Jhingran, 1991. Inland fishes of India and adjacent countries. Volum 2. A.A. Balkema, Rotterdam.
* ↑ Gopalakrishnan, A. i A.G. Ponniah, 2000. Cultivable, ornamental, sport and food fishes endemic to Peninsular India with special reference to Western Ghats. p. 13-32. A: A.G. Ponniah i A. Gopalakrishnan (eds.) Endemic Fish Diversity of Western Ghats. NBFGR-NATP Publication. National Bureau of Fish Genetic Resources, Lucknow, U.P., Índia. 1, 347 p.
* ↑ Kapoor, D., R. Dayal i A.G. Ponniah, 2002. Fish biodiversity of India. National Bureau of Fish Genetic Resources Lucknow, Índia. 775 p.
* ↑ Rema Devi, K. i T.J. Indra, 2000. Freshwater ichthyofaunal resources of Tamil Nadu. p. 77-97. A: Ponniah, A.G. i A. Gopalakrishnan. Endemic Fish Diversity of Western Ghats. NBFGR-NATP Publication. National Bureau of Fish Genetic Resources, Lucknow, U.P., l'Índia. 1, 347 p.
* ↑ Sathyanarayanappa, S.N., G.P.S. Rao i Vasudev, 2000. Cultivable, sport and ornamental fishes of the Karnataka hilly region. P. 223-225. A: Ponniah, A.G. i A. Gopalakrishnan (eds.). Endemic Fish Diversity of Western Ghats. NBFGR-NATP Publication. National Bureau of Fish Genetic Resources, Lucknow, U.P., l'Índia. 1,347 p.
* ↑ Shaji, C.P., P.S. Easa i A. Gopalakrishnan, 2000. Freshwater fish diversity of Western Ghats. p. 33-35. A: Ponniah, A.G. i A. Gopalakrishnan. (eds.). Endemic Fish Diversity of Western Ghats. NBFGR-NATP Publication. National Bureau of Fish Genetic Resources, Lucknow, U.P., Índia. 1, 347 p.

## Bibliografia

* Museu Suec d'Història Natural. Base de dades de la col·lecció d'ictiologia. Secció d'Ictiologia, Departament de Zoologia de Vertebrats. Estocolm, Suècia, 1999.
* Wu, H.L., K.-T. Shao i C.F. Lai (eds.), 1999. Latin-Chinese dictionary of fishes names. The Sueichan Press, Taiwan.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Margarida de Saxònia (electriu de Brandenburg)

Margarida - Margarette (alemany) - (1449, Weimar - 13 de juliol del 1501, Spandau) va ser una princesa de Saxònia i electriu consort de Brandenburg.
Margarida fou filla del duc de Saxònia Guillem el Valent (1425-1482) fruit del seu matrimoni amb Anna (1432-1462), filla del Rei dels Romans Albert II.
Després de la ruptura del matrimoni dels seus pares, Margarida va continuar vivint a la cort del seu pare, que també va dur a terme les negociacions del seu matrimoni. Després de la seva mort, el Landgraviat de Turíngia va passar als cosins de Margarida, els ducs Albert i Ernest de Saxònia. Les seves vagues reivindicacions sobre els territoris del seu avi Albert II ja havien fracassat en la persona dels seus pares. En la guerra contra Àustria, però, Frederic el Gran va presentar al·legacions al Reichstag de Frankfurt el febrer de 1757, en què justificava les reclamacions al Regne de Bohèmia basant-se en la descendència de Margarida.
Margarida es va casar el 25 d'agost del 1476 a Berlín amb el posterior elector de Brandenburg Joan Ciceró (1455-1499). La data del casament s'havia ajornat diversos cops per dificultats de pagament. El dot de Margarida no es va poder pagar fins al 1492.
En el seu testament, Joan havia promès a la seva dona les ciutats de Spandau, Küstrin, Wriezen, Bötzow, Liebenwalde i Saarmund com a dot i va designar el castell de Spandau com a casa seva, on es va retirar cada cop més.

## Descendència

Margarida va tenir els següents fills del seu matrimoni amb Joan:
* Tochter (1480–1482)
* Wolfgang (*/† 1482)
* Joaquim Néstor (1484–1535), elector de Brandenburg
    ⚭ 1502 Princesa Elisabet de Dinamarca (1485–1555)
* Elisabet (*/† 1486)
* Anna (1487–1514)
    ⚭ 1502 Rei Frederic I de Dinamarca (1471–1533)
* Úrsula (1488–1510)
    ⚭ 1507 Duc Enric V de Mecklenburg (1479–1552)
* Albert (1490–1545), arquebisbe de Magdeburg. Arquebisbe i elector de Magúncia, cardenal

## Bibliografia

* Ernst Daniel Martin Kirchner, Die Churfürstinnen und Königinnen auf dem Throne der Hohenzollern ..., Volume 1, S. 185 ff.
* Julius Mebes, Beiträge zur Geschichte des Brandenburgisch-Preussischen Staates ..., Volume 1, S. 783

## Notes

* ↑ Eduard Duller: Maria Theresia und ihre Zeit, Wiesbaden 1844, S. 28
# Manzini Wanderers FC

El Manzini Wanderers és un club de futbol swazi de la ciutat de Manzini.

## Palmarès

* Lliga swazi de futbol:
** 1983, 1985, 1987, 1999, 2002, 2003
* Copa swazi de futbol:
** 1984
* Charity Cup swazi de futbol:
** 2002, 2003, 2005
* Trade Fair Cup swazi de futbol:
** 1984, 1985, 1986, 1993, 1996, 2000

## Referències

* ↑ «Swaziland (eSwatini) - List of Champions». RSSSF.
* 1 2 3 «Swaziland (eSwatini) - List of Cup Winners». RSSSF.
# Marasmiàcies

Marasmiaceae és una família de fongs basidiomicets els quals tenen les espores blanques. Tenen la capacitat de recuperar-se després d'un període sec. Hi pertany el fong comestible Lentinula edodes, (shiitake). Segons estimació de l'any 2008, aquesta família conté 54 gèneres i 1.590 espècies
La família Omphalataceae, descrita per A. Bresinsky el 1985 com una família segregada de Tricholomataceae, actualment es considera sinònim amb Marasmiaceae. Alguns gèneres inclosos anteriorment dins la família Tricholomataceae com són: Anthracophyllum, Gymnopus, Lentinula, Marasmiellus, Mycetinis, Rhodocollybia i Omphalotus actualment es classifiquen dins Marasmiaceae.

## Gèneres

| Amyloflagellula Anastrophella Anthracophyllum Aphyllotus Baeospora Calathella Calyptella Campanella Cephaloscypha Chaetocalathus Clitocybula Connopus Crinipellis | Cymatella Cymatellopsis Deigloria Epicnaphus Fissolimbus Gerronema Glabrocyphella Gymnopus Henningsomyces Hispidocalyptella Hydropus Hymenogloea Lactocollybia | Lecanocybe Lentinula Macrocystidia Manuripia Marasmiellus Marasmius Megacollybia Metulocyphella Moniliophthora Mycetinis Neocampanella Neonothopanus Nochascypha | Nothopanus Omphalotus Phaeodepas Pleurocybella Pseudotyphula Rectipilus Rhodocollybia Setulipes Skepperiella Stipitocyphella Stromatocyphella Tetrapyrgos Trogia |

## Referències

* 1 2 Kirk et al., 2008, p. 481.
* ↑ Kirk et al., 2008, p. 401.
* ↑ Kämmerer A, Besl H, Bresinsky A. (1985). Omphalotaceae fam. nov. und Paxillaceae, ein chemotaxonomischer Vergleich zwier Pilzfamilien der Boletales. Pl. Syst. Evol. 150:101–17.
* Kirk PM, Cannon PF, Minter DW, Stalpers JA.. Dictionary of the Fungi. 10a edició. Wallingford: CABI, 2008. ISBN 978-0-85199-826-8.
# Maogamalcha

Maogamalcha fou una fortalesa de Mesopotàmia propera a Ctesifont que fou atacada i conquerida per Julià l'Apòstata. L'esmenta Zòsim. Estava fortificada i ben defensada.

## Referències

* ↑ The History of the Decline and Fall of the Roman Empire, Edward Gibbon, Penguin Classics, 2000 p.295
* ↑ Smith, William; Dictionary of Greek and Roman Geography, Londres, (1854)
# Marc Plauci Silvà

Marc Plauci Silvà és el nom dels següents personatges:
* Marc Plauci Silvà (tribú), tribú de la plebs el 89 aC
* Marc Plauci Silvà (cònsol 2 aC), cònsol el 2 aC
* Marc Plauci Silvà (fill d'Aulus), pretor
* Marc Plauci Silvà (pretor el 24), pretor el 24
* Marc Plauci Silvà (cònsol sufecte any 68), cònsol sufecte el 68
# Marc Plauci Silvà (cònsol 2 aC)

Marc Plauci Silvà (en llatí Marcus Plautius M. F. A. N. Silvanus) va ser un magistrat romà del segle i aC i el segle i. Formava part de la gens Plàucia, una gens romana d'origen plebeu.
Va ser cònsol l'any 2 aC. Després va servir amb distinció al costat de Tiberi quan encara no era emperador, a les guerres a Pannònia Dalmàcia i Il·líria i segons indica una inscripció va obtenir en premi els ornaments triomfals.

## Referències

* ↑ Dió Cassi. Historia Romana LV.34
* ↑ Dió Cassi. Historia Romana LVI.12
* ↑ Velleius Paterculus Historia Romana II.112
# Martina Franca

Martina Franca és un municipi italià, situat a la regió de la Pulla i a la província de Tàrent. L'any 2022 tenia 47.301 habitants. És un centre agrícola i comercial, conegut per a l'arquitectura barroca amb molts edificis civils i religioros.
Limita amb els municipis d'Alberobello (BA), Ceglie Messapica (BR), Cisternino (BR), Crispiano, Grottaglie, Locorotondo (BA), Massafra, Mottola, Ostuni (BR) i Villa Castelli (BR).
El nom de la ciutat prové del sant padró, Martí de Tours, l'epítet «franca» va ser afegit el 1310 quan Felip VI d'Anjou va atorgar diverses llibertats a la ciutat.

## Referències

* 1 2 «Martina Franca» (en italià). Enciclopedia Treccani. Treccani. [Consulta: 4 febrer 2023].
* ↑ «Popolazione residente al 1° gennaio» (en italià). Statistiche Istat. [Consulta: 5 febrer 2023].
* ↑ Dizionario di toponomastica : storia e significato dei nomi geografici italiani. 2a edició actulaitzada. Torino: UTET, 1997. ISBN 88-02-05761-3.
# Margaret River

Margaret River és una zona d'Austràlia situada a l'estat d'Austràlia Occidental, entre el Cap Naturalista i el Cap Leeuwin, a l'extrem sud-est de l'illa continent que es caracteritza per les seues platges de surf, les grutes, els boscos i per ser una regió vitivinícola.
# Mauro Azcona Pérez

Mauro Azcona Pérez (Fitero, 1903 - Moscou, 28 de febrer de 1982) va ser un director i guionista de cinema navarrès.
Fill d'un fotògraf ambulant navarrès, va intentar emigrar a Amèrica però es va quedar a Barakaldo. El 1924 va fer d'ajudant de direcció de Telesforo Gil del Espinar en la pel·lícula Edurne, modista bilbaína. El 1925 amb el seu germà Víctor Azkona va crear Producciones Azkona, que rodava documentals i produccions al pati de casa seva. El 1928 va rodar el llargmetratge El mayorazgo de Basterretxe, el seu major èxit. Tanmateix, l'arribada del cinema sonor els va obligar a tancar, ja que no podien assumir la forta inversió que suposava adaptar-s'hi. Després d'esetablir-se una temporada a París, on va treballar als estudis Joinville, el 1933 tornà i es va establir a Madrid, on va fundar la productora DASA, amb la que va dirigir la pel·lícula d'animació El amor de Juan Simón.
Durant la guerra civil espanyola va rodar pel·lícules propagantídtiques per la Secció Cinematogràfica del Regiment Pasionaria. Després de la guerra, va viure a Montevideo, on es va dedicar a la pintura i finalment es va exiliar a la Unió Soviètica. Va treballar als estudis Mosfilm fins que es va jubilar. Aleshores va ensenyar castellà a l'Institut d'Idiomes Estrangers a Moscou, on va morir d'una complicació amb la diabetis.

## Cinematografia
### Director

* La Cruz Roja Española (1936)
* Frente a frente (1936)
* El rival de Manolín (1930)
* El mayorazgo de Basterretxe (1929)
* Jipi y Tilín (1927)
* Los apuros de Octavio (1926)
* Vizcaya pintoresca (1925)
* Puerto de Bilbao (1924)

### Ajudant de direcció

* Edurne, modista bilbaína (1924)

### Guionista

* La Cruz Roja Española (1936)
* Frente a frente (1936)
* El mayorazgo de Basterretxe (1929)
* Los apuros de Octavio (1926)

## Referències

* ↑ Mauro Azkona, un pionero del cine en Euskadi, Deia, 18 de gener de 1920
* ↑ Mauro Azkona, Diccionari de la RAH
* ↑ Mauro Azcona Pérez a l'Auñamendi Eusko Entziklopedia
# Maur Esteva i Alsina

Maur Esteva i Alsina (nat amb el nom de Daniel; Viladomiu Nou, Gironella, 10 de juliol de 1933 - Monestir de Poblet, 14 de novembre de 2014) fou un monjo cistercenc català. Va ser abat del Monestir de Poblet de 1970 a 1998 i abat general de l'Orde Cistercenc de 1995 a 2010.

## Biografia

Maur Esteve va entrar al monestir de Poblet l'any 1958, i fou ordenat sacerdot el 1967. Va ser abat de Poblet durant la fi del franquisme i la restauració de la democràcia, del 1970 al 1998. Va aconseguir que el monestir fos reconegut Patrimoni de la Humanitat per la UNESCO, el 1991, i donà l'empenta definitiva a la restauració del monestir, amb obres al cimbori, les torres de les armes i de Sant Esteve o les cambres reials. També impulsà la renovació i catalogació de la biblioteca del monestir.
Maur Esteve va rebre la Distinció d'Honor de la Conca de Barberà, atorgada l'abril del 2014 pel Ple del Consell Comarcal de la Conca de Barberà.
Va publicar les obres següents: Poblet, escola de servei: sermons capitulars (1982) i El directori perpetu litúrgic de Poblet (1694) del P. Francesc Dorda (1983), del qual en feu l'estudi i l'edició.

## Referències

* 1 2 «Abat General Emèrit». Monestir de Poblet. [Consulta: 14 novembre 2014].
* 1 2 «Mor el Pare Maur Esteva, impulsor de la restauració de Poblet». Nació Digital. [Consulta: 14 novembre 2014].
* ↑ «Mor l'exabat de Poblet Maur Esteva, responsable de la restauració del monestir». Diari Ara, 14-11-2014. [Consulta: 15 novembre 2014].
* 1 2 «Maur Esteva i Alsina». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.

## Bibliografia

* Maurer, Pius. Generalabt Maurus Esteva Alsina O.Cist. (1933–2014). , in: Analecta Cisterciensia 65, 2015, pàg. 433-451 (alemany)

## Enllaços externs

* "El pare Maur Esteva Alsina", de Joaquim Nadal, El Punt Avui, 1/12/2012
* "Paraules de l'abat Esteva", d'Enric Juliana, La Vanguardia, 19/11/2012
* "En la mort de Maur Esteva". Benigne Rafart. L'Erol, Núm. 123, any 2015
* "Maur Esteva" al lloc web de la Biographia Cisterciensis (alemany)
# Maupihaa

Maupihaa (Maupiha’a en tahitià normalitzat), o també Mopelia, és un atol del grup d'illes de Sotavent de les illes de la Societat, a la Polinèsia Francesa. Depèn administrativament de la comuna de Maupiti que es troba a 160 km al nord.

## Geografia

L'atol és de forma rodona i consisteix en una profunda llacuna central rodejada d'esculls en tres quartes parts. El costat de sotavent és un illot estret amb una vegetació densa. La superfície total és de 3,6 km². És una reserva natural protegida on es reprodueixen les tortugues marines. No té una població permanent, però rep residents temporals per recollir cocos.

## Història

Maupihaa va ser descobert, el 1767, per l'anglès Samuel Wallis. El nom colonial de l'atol era Lord Howe. Existeixen algunes restes arqueològiques polinèsies. El 1917 va ser cedit a una companyia per produir copra i va ser replantat de cocoters i s'hi van portar porcs i gallines. Entre 1997 i 1998 va ser devastat per dos huracans.
# Mauro Gerosa

Mauro Gerosa (Oggiono, província de Lecco, 9 d'octubre de 1974) va ser un ciclista italià. Fou professional entre 2000 i 2006.

## Palmarès
### Resultats al Tour de França

* 2005. 137è de la classificació general

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 2000. 97è de la classificació general
* 2001. 77è de la classificació general
* 2002. 102è de la classificació general
* 2003. 79è de la classificació general
* 2004. 62è de la classificació general

### Resultats a la Volta a Espanya

* 2004. 95è de la classificació general
* 2005. 103è de la classificació general

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a procyclingstats.com
# Mauro Gianetti

Mauro Gianetti (Isone, 16 de març de 1964) és un ciclista suís, ja retirat, que fou professional entre 1986 i 2002. En retirar-se va continuar vinculat a aquest esport com a mànager de diferents equips. Actualment forma part de l'UAE Team Emirates.
Les principals victòries com a ciclista les aconseguí en guanyar l'Amstel Gold Race de 1995 i la Lieja-Bastogne-Lieja del mateix any. Va disputar la prova en ruta dels Jocs Olímpics d'Estiu de 2000 a Sydney.
El seu fill Noé Gianetti també fou ciclista professional.

## Palmarès

* 1986
** 1r al Gran Premi de Lugano
* 1988
** 1r al Tour of Britain
* 1989
** 1r a la Berner Rundfahrt
** Vencedor d'una etapa del Tour of Britain
* 1990
** 1r a la Coppa Placci
** 1r a la Milà-Torí
* 1994
** 1r a Chur-Arosa
* 1995
** 1r a l'Amstel Gold Race
** 1r a la Lieja-Bastogne-Lieja
* 1996
** 1r a Chur-Arosa
** 1r a la Klasika Primavera
** 1r a la Japan Cup
** Vencedor d'una etapa del Critèrium Internacional
** 2n al Campionat del món de ciclisme
* 1997
** 1r a la París-Camembert
* 1999
** 1r al Trofeo Melinda
* 2000
** 1r a la Volta al Japó i vencedor d'una etapa

### Resultats al Tour de França

* 1988. 115è de la classificació general
* 1990. 61è de la classificació general
* 1991. 98è de la classificació general
* 1992. Abandona (13a etapa)
* 1997. Abandona (16a etapa)

### Resultats a la Volta a Espanya

* 1995. 17è de la classificació general
* 1996. 13è de la classificació general

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 1992. 70è de la classificació general

## Referències

* ↑ «GIANETTI Mauro». [Consulta: 27 octubre 2023].
* ↑ «Mauro Gianetti - UAE team Emirates», 2018.
* ↑ ONLUS®, Museo del Ciclismo Associazione Culturale. «Museo del Ciclismo - Mauro GIANETTI» (en italià). [Consulta: 27 octubre 2023].
* ↑ «Olympedia – Mauro Gianetti». [Consulta: 27 octubre 2023].
* ↑ «Gianetti's son, Noè, joins Footon-Servetto», 27-11-2009.

## Enllaços externs

* Fitxa de Mauro Gianetti a sitiodeciclismo.net
* Mauro Gianetti a ProCyclingStats