OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Haswell

Haswell és una població dels Estats Units a l'estat de Colorado. Segons el cens del 2000 tenia 84 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Haswell tenia 84 habitants, 31 habitatges, i 24 famílies. La densitat de població era de 38,6 habitants per km².
Dels 31 habitatges en un 41,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 61,3% hi vivien parelles casades, en un 16,1% dones solteres, i en un 19,4% no eren unitats familiars. En el 19,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 9,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,71 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,04.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 33,3% tenia menys de 18 anys, un 8,3% entre 18 i 24, un 28,6% entre 25 i 44, un 16,7% de 45 a 60 i un 13,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 124 homes.
La renda mediana per habitatge era de 30.938 $ i la renda mediana per família de 32.500 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.875 $ mentre que les dones 9.750 $. La renda per capita de la població era de 15.638 $. Entorn del 25% de les famílies i el 27,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Haswell». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 18 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Haswell». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 18 juliol 2010].
# Stade Français

L'Stade Français és un club poliesportiu parisenc, a França.

## Història

El club es fundà el 13 de desembre de 1883 al Cafè Procope de Saint-Germain-des-Prés (París) per alumnes del liceu Saint-Louis, situat al boulevard Saint-Michel, al 6è arrondissement de París. Altres fonts situen la data de fundació el 1887 i el centre on nasqué el liceu Buffon (boulevard Pasteur, 15e arrondissement).
Les primeres seccions del club foren l'atletisme, el ciclisme, el rugbi i el tennis. D'elles, el rugbi esdevingué la més important. El primer títol nacional fou en camp a través el 1889. L'any 1890 participà en la creació de la Union des sociétés françaises de sports athlétiques, predecessora de les actuals federacions esportives. El 1901 s'instal·la a La Faisanderie dins el Parc de Saint-Cloud. Per iniciativa seva es construí l'estadi de Roland-Garros (en col·laboració amb el Racing Club de France) inaugurat el 1928. Aquest mateix any guanyà el campionat de França de futbol. Als anys 50 destacaren les seccions d'atletisme, tennis taula, o hoquei gel. També es crearen les d'handbol o voleibol.
Els anys 60 comença una època de declivi. La secció d'atletisme deixa Roland-Garros per instal·lar-se a l'estadi Géo-André. Els anys 70, una fusió amb el club de natació de Courbevoie portà a la creació del SFOC, amb excel·lents resultats. Als anys 80 destacaren algunes atletes femenines com Marie-José Perec, i les seccions d'handbol i bàsquet. Es crearen les de golf, esquaix o bàdminton. Als noranta la secció de rugbi del club es fusiona amb la del CASG creant l'Stade français CASG.
Els colors del club són el vermell i el blau. Actualment té 12.000 membres actius. Històricament, els seus atletes han guanyat més de 80 medalles olímpiques i més de 1.000 títols de campions de França individuals i més de 100 per equips.

## Seccions

L'Stade Français compta actualment amb 22 seccions esportives:

### Altres seccions

* Atletisme (des de 1883)
* Bàdminton
* Basquetbol
* Bridge
* Dansa
* Escacs
* Esgrima
* Esquí
* Esquaix
* Golf
* Gimnàstica
* Handbol
* Halterofília
* Hoquei herba
* Judo
* Natació
* Natació sincronitzada
* Patinatge
* Tennis
* Triatló
* Vela esportiva
* Voleibol

## Esportistes destacats
### Atletisme

* Géo André
* Alain Mimoun
* Laurence Bily
* Yves Brouzet
* Guy Drut
* Laurence Elloy
* Fabienne Fischer
* Jean Galfione
* Marcel Hansenne
* Jules Ladoumègue
* Odile Lesage
* Micheline Ostermeyer
* Marie-José Perec

### Basquetbol

* Patrick Cham
* Hervé Dubuisson
* Laurent Dorigo

### Esgrima

* René Monal

### Halterofília

* Charles Rigoulot

### Judo

* Patrick Roux

### Natació

* Maurice Lusien
* Jean Pommat

### Natació sincronitzada

* Maud Egond
* Jessie Porcher

### Patinatge

* Pierre Brunet
* Andrée Joly

### Tennis

* Blanche Amblard
* Suzanne Amblard
* Marcel Bernard
* Arthur Briggs
* Patrice Dominguez
* René Lacoste
* Simone Mathieu
* Pascal Portes

## Referències

* ↑ Voir www.ac-toulouse.fr/histgeo/monog/rugby/histrugb.htm .

## Enllaços externs

* Stade Français - Lloc web oficial
# Liptovský Peter

Liptovský Peter és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Žilina, al centre-nord del país.

## Història

La primera menció escrita de la vila es remunta al 1286.
# Katherine Langford

Katherine Langford (Perth, 29 d'abril de 1996) és una actriu australiana coneguda per interpretar a Hannah Baker en la sèrie estatunidenca de Netflix 13 Reasons Why.
Va començar els seus estudis d'actuació després de graduar-se de Perth Modern School, on era una nedadora reconeguda nacionalment. 13 Reasons Why és el seu primer paper important. Amb anterioritat a aquest, va aparèixer en el curtmetratge Filla que va debutar el 2016 en el Festival de cinema de Cannes.
Langford va ser triada com a protagonista de 13 Reasons Why (TH1RTEEN R3ASONS WHY) després que el projecte d'una pel·lícula es transformés, gràcies a Netflix, en una sèrie de televisió. La protagonista original seria l'actriu i cantant Selena Gómez, però Gómez va decidir participar de la sèrie com a productora executiva.

## Filmografia
### Pel·lícula

| Any | Títol | Paper | Notes |
| 2018 | The Misguided | Vesna | |
| 2018 | Love, Simon | Leah Burke | |
| 2019 | Avengers: Endgame | Vella Morgan Stark | Escena descartada |
| 2019 | Knives Out | Meg Cogombret | |
| 2020 | Spontaneous | Mara Carlyle | Postproducció |

### Televisió

| Any | Títol | Paper | Notes |
| 2017–2018 | 13 Reasons Why | Hannah Baker | Paper principal (temporades 1–2) |
| 2018 | Robot Chicken | Steffy (veu) | Episodi: "No Wait, He Has a Cane" |
| 2019 | RuPaul's Drag Race | D'ella mateixa | Dragracadabra |
| 2020 | Cursed | Nimue | Sèrie de televisió per estrenar |

## Referències

* ↑ «13 Reasons Why Star Katherine Langford Talks Teen Depression: 'It’s Not a Beautiful Tragedy, It's Hell'». People, 31-03-2017 [Consulta: 4 abril 2017].
* ↑ «13 reasons why Langford's star is rising». The Daily Telegraph, 14-01-2017 [Consulta: 4 abril 2017]. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2017-11-07. [Consulta: 18 abril 2017].
* ↑ «'13 Reasons Why': Get to Know Series Star Katherine Langford». Entertainment Weekly, 03-04-2017 [Consulta: 4 abril 2017].
# Pirros II

Pirros II (en llatí Pyrrhus, en grec antic Πύῤῥος) fou fill del rei Alexandre II de l'Epir i la seva dona i germanastra Olímpies o Olimpíada (amb la que va tenir un altre fill, Ptolemeu, i una filla, Ftia).
Alexandre II va morir cap a l'any 242 aC i la seva dona Olímpies va assolir la regència en nom dels dos fills mascles, mentre la filla Ftia es va casar amb Demetri (després Demetri II de Macedònia). Pirros es va morir de mort natural el 238 aC i l'altre fill Ptolemeu el 235 aC. Olímpies va morir de pena al cap de poc temps. Aquesta és la versió de l'historiador Justí. Però Ateneu de Nàucratis diu que Olímpies va ser enverinada per Pirros II en revenja perquè havia fet matar una dama de Lèucada de nom Tigris a qui Pirros estimava.
La successió, després de la mort del seu germà Ptolemeu, que havia assumit el tron, va recaure en el seu fill Pirros III.

## Referències

* ↑ 2.Olympias a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. III Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 23
# Ricardo Horneffer Mengdehl

Ricardo Horneffer Mengdehl (11 d'agost de 1957) és un filòsof mexicà, docent a temps complet en la Llicenciatura i Postgrau de la Facultat de Filosofia i Lletres de la UNAM i és membre de l'Associació Filosòfica de Mèxic. Va obtenir el grau de llicenciat amb la tesi: «La expresión, fundamento ontológico de la Dialéctica del hombre en la obra de Eduardo Nicol». I per al grau de doctor en filosofia va presentar la tesi titulada: «El problema del ser: sus aporías en la obra de Eduardo Nicol». És especialista en Metafísica i Fenomenologia.

## Pensament

El seu pensament està molt influenciat per Eduard Nicol, al qui considera el seu mestre, i és un factor determinant que ha marcat la seva forma d'entendre diversos aspectes fenomenológico-ontològics. Té diverses aportacions importants en la interpretació dels fragments d'Heràclit i també se'l pot considerar un especialista en Aristòtil i Heidegger.

## Llibres

* “Metafísica y expresión” en El ser y la expresión homenaje a Eduardo Nicol (1990) ISBN 968-36-1363-2
* “De la fragilidad del ser” en El futuro de la filosofía (2004) ISBN 968-859-551-9
* “¿Habitar sin Ethos? En Heidegger y la pregunta por la ética (2001) ISBN 968-36-9559-0

## Llibres com a coordinador

* Eduardo Nicol (1907-2007) Homenaje (2009) ISBN 978-607-02-0785-3

## Referències

* ↑ «TESIUNAM - Vista completa del registro». oreon.dgbiblio.unam.mx. Arxivat de l'original el 2017-12-12. [Consulta: 3 maig 2017].
* ↑ «TESIUNAM - Vista completa del registro». oreon.dgbiblio.unam.mx. Arxivat de l'original el 2017-12-12. [Consulta: 3 maig 2017].
* ↑ «Eduardo Nicol, maestro» (en anglès), 23-07-2013. Arxivat de l'original el 2019-02-02. [Consulta: 1r febrer 2019].
* ↑ Alvarado, Mario «Ricardo Horneffer: El problema del Ser: sus aporías en la obra de Eduardo Nicol Facultat de Filosofia i Lletres, UNAM, Mèxic, 2013, 225 pp.» (en anglès). Journal of Catalan Intellectual History, 0, 9&10, 19-10-2015, pàg. 119–123–123. DOI: 10.2436/jocih.v0i9&10.139231. ISSN: 2014-1564.
* ↑ Horneffer, Ricardo «Aristóteles. La metafísica como la ciencia de los hombres libres». En-claves del pensamiento, 2, 4, 2008, pàg. 91–100. ISSN: 1870-879X.
* ↑ Horneffer, Ricardo «En torno a la fenomenología de Heidegger». Revista de filosofía, 41, 124-125, 2009, pàg. 117–128. ISSN: 0185-3481.
# Synasellus meijersae

Synasellus meijersae és una espècie de crustaci isòpode pertanyent a la família dels asèl·lids.

## Distribució geogràfica

Es troba a la península Ibèrica: Espanya.

## Referències

* ↑ Braga, J. M., 1944. Note sur un genre d'Asellides nouveau du Portugal (Synasellus n. gen.) et description d'une sous-espèce nouvelle de ce genre. Publicaçoes do Instituto de Zoologia "Dr. Augusto Nobre" 17: 1–11.
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ A Pan-European Species directories Infrastructure (PESI) (anglès)
* ↑ Fauna Europaea Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ Fauna ibérica (castellà)

## Bibliografia

* Schotte, M., B.F. Kensley i S. Shilling, de 1995 en endavant. World list of Marine, Freshwater and Terrestrial Crustacea Isopoda. National Museum of Natural History Smithsonian Institution: Washington DC, els Estats Units.

## Enllaços externs

* ION (anglès)
* BioLib (anglès)
# Lønset

Lønset és un nucli de població pertanyent al municipi d'Oppdal, al comtat noruec de Sør-Trøndelag. El poble està situat a uns 13 quilòmetres a l'oest de Vognillan i prop de 20 quilòmetres del centre administratiu d'Oppdal.
Lønset gaudeix d'una pròpia capella. Està situat a 437 metres d'altitud.

## Referències

* ↑ «Lønset» (en noruec). yr.no. Arxivat de l'original el 2015-02-10. [Consulta: 10 febrer 2015].
# Stade Français Football

L'Stade Français Football és la secció de futbol del club esportiu Stade Français, a la ciutat de París, i que juga al suburbi de Vaucresson. Actualment la secció de futbol està a l'ombra de la de rugbi (Stade français CASG Paris), la més destacada actualment. El futbol, avui en dia, juga els campionats amateurs i regionals.

## Història

El club esportiu es fundà el 1883. La secció de futbol fou creada el 1900. Aquesta fou professional entre 1942 i 1968 i entre 1981 i 1985.
L'evolució del nom ha estat la següent:
* 1900-1942: Stade Français
* 1942-1943: Stade-CAP
* 1943-1944: Stade Français
* 1944-1945: Stade-Capitale
* 1945-1948: Stade Français
* 1948-1950: Stade Français-Red Star
* 1950-1966: Stade Français FC
* 1966-1968: Stade de Paris FC
* 1968-1981: Stade Français
* 1981-1985: Stade Français 92
* des de 1985 : Stade Français

## Palmarès

* Ligue 2: 1952
* Campionat DH Paris: 1926, 1928, 1979.
* Campionat USFSA Paris: 1909.

## Stade Français a Europa

| Temporada | Competició | Ronda | Club | Marcador |
| 1964/65 | Copa de les Ciutats en Fires | 1a ronda | Real Betis | 1-1, 2-0 |
| | | 2a ronda | Juventus FC | 0-0, 0-1 |
| 1965/66 | Copa de les Ciutats en Fires | 1a rona | FC Porto | 0-0, 0-1 |

## Jugadors destacats

| Internacionals amb França: Henri Arnaudeau Larbi Ben Barek Georges Carnus Raoul Chaisaz Robert Dauphin Edmond Delfour Jacques Dhur Marcel Domingo Jean Grégoire André Grillon | Louis Hon André Lerond Maryan Synakowski Jules Monsallier Henri Pavillard Robert Péri Pierre Ranzoni Yvon Ségalen Henri Skiba Édouard Stachowitz Jacques Wild | Altres: Alfred Aston (1947/48) Dominique Colonna (1949-1955) Helenio Herrera (1945-1948, jugador-entrenador) István Nyers (1946-1948) Joseph Ujlaki (1947/48) Simon Zimny (1958-1960) |

## Entrenadors

* Davidovitch
* Accard
* Rose
* Helenio Herrera (1945-1948)
* André Riou (1948-1950)
* J. Drugeon (1950)
* W. Wolf (1950-1951)
* Jean Grégoire (1951)
* Edmond Delfour (1952-1953)
* André Grillon (1953-1954)
* Joseph Mercier (1954-1961)
* Wadoux + Lerond (1961)
* Joseph Mercier (1961)
* Léon Rossi (1961-1963)
* Henri Priami (1963-1965)
* André Gérard (1965-1967)
* Alain Avisse (1975-1982)
* Claude Dusseau (1982-1984)
* Yves Todorov (1984-1985)

## Referències

* ↑ «Stade Français coaches on RSSSF». [Consulta: 24 maig 2007].

## Bibliografia

* Coll., Dictionnaire historique des clubs de football français, St-Maur, Pages de Foot, tome 2, 1999, p. 416-419 ISBN 2-913146-02-3

## Enllaços externs

* Web oficial Arxivat 2008-04-05 a Wayback Machine.
* Breu resum
* Història Arxivat 2011-07-20 a Wayback Machine.
# Kay Davies

Dame Kay Elizabeth Davies, DBE, FRS és una genetista d'humans britànica nascuda l'1 d'abril de 1951. Es graduà al Somerville College de la Universitat d'Oxford. És Professora Dr Lee d'Anatomia per la Universitat d'Oxford i companyera del Hertford College. És directora del MRC unitat funcional de genètica, una governadora del Wellcome Trust i, amb Frances Ashcroft i Peter Donnelly directora del Centre Oxford per la Funció del Gen.

## Referències

* ↑ «Kay Davies | Royal Society», 17-11-2015. Arxivat de l'original el 2015-11-17. [Consulta: 18 desembre 2021].
* ↑ «Davies, Dame Kay (Elizabeth), (born 1 April 1951), Professor of Genetics, since 2018, Deputy Director, MDUK Oxford Neuromuscular Centre, since 2018, and Associate Head (Development, Impact and Equality), Medical Sciences Division, since 2011, University of Oxford; Fellow of Hertford College, Oxford, since 1998» (en anglès). DOI: 10.1093/ww/9780199540884.001.0001/ww-9780199540884-e-13061. [Consulta: 18 desembre 2021].
* ↑ «Committee» (en anglès), 22-09-2020. [Consulta: 18 desembre 2021].
# Pessiane

Pessiane (en rus: Песьяне) és un poble de l'óblast de Vladímir, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 330 habitants. Pertany al districte de Kirjatx.

## Referències

* ↑ «Историко-статистическое описание церквей и приходов Владимирской епархии : Вып. 2-4 / сост. В. Добронравов. Вып. 4: Меленковский, Муромский, Покровский и Судогодский уезды. - 1897.». Arxivat de l'original el 2018-05-09.
# Retrat d'Elisa Casas

Retrat d'Elisa Casas és una pintura a l'oli de Ramon Casas feta el 1889, i pertany a una col·lecció privada.

## Història

Retrat d'Elisa Casas és una obra que l'artista va exposar a la Sala Parés el desembre de 1889 i que un any després va seleccionar per figurar al Salon de París, on havia exposat anteriorment dues teles tan destacades com Autoretrat i Entrada a la plaça de braus de Madrid.
Casas participava en les grans exposicions amb les seves millors obres; per aquesta mateixa raó, va tornar a exposar aquesta obra a París a l'Exposició Universal de 1900. El quadre va rebre elogis dels crítics d'art que valoraven els estudis del natural i reconeixien que Casas havia perfeccionat el seu estil. No van faltar algunes veus discrepants que criticaven la utilització de gammes de colors freds, que consideraven més pròpies dels pintors nòrdics. Aquesta obra és una de les millors obres del primer període de la seva carrera i, en definitiva, del conjunt de la seva producció.
Un any després de pintar el retrat de cos sencer de Montserrat, la seva germana més gran, Casas va fer, pràcticament amb el mateix format, aquest quadre en el qual representa la seva germana Elisa. A diferència de l'altre, en el qual la figura es retalla sobre un fons negre, en aquest el pintor situa la seva germana al pati posterior de la casa familiar del carrer Nou de sant Francesc de Barcelona, que va servir també d'escenari a obres posteriors. Encara que va pintar Elisa en diferents ocasions, destaquen principalment els tres retrats de dimensions similars que corresponen a tres moments de la vida de la retratada: el que ens ocupa, quan Elisa era encara fadrina, el que va pintar sis anys després, ja casada amb Josep Codina i, finalment, el que va realitzar el 1903, poc temps després de la mort del seu marit, en el qual la retratada vesteix de dol rigorós.
D'aquestes tres teles, és l'única pintada a l'aire lliure. Per fer aquesta obra, Casas va fer uns estudis: un oli de petites dimensions (24 × 14,5 cm), on hi figuren els elements del fons molt esbossats i un dibuix al carbó més elaborat. També poden considerar-se estudis per a aquesta obra les pintures d'aquesta mateixa època en les quals representa alguns racons de la terrassa de casa seva, on apareixen els grans tests que serveixen de fons a aquesta obra.

## Referències

* Doñate, Mercè; Mendoza, Cristina: Ramon Casas. El pintor del modernismo. MNAC. 2001. ISBN 84-8043-077-X.
# Daman i Diu

Daman i Diu (portuguès Damão e Diu, hindi: दमन और दीव) és un territori de la Unió Índia, que fins al 1987 va formar part de l'estat de Goa. Es troba al golf de Khambhāt (mar d'Aràbia), i comprèn dos districtes: l'illa de Diu i l'enclavament de Daman al sud de l'estat de Gujarāt.

## Geografia física

La part continental, situada al peu dels Sahyādri, forma la plana al·luvial del riu Daman, i ocupa 72 km². El clima és tropical i hi abunden els aiguamolls.

## Economia

L'economia es basa en la pesca i en el conreu de l'arròs, el mill i els llegums.

## Població

La població és majoritàriament de parla gujarati, (91,1%), mentre que l'ús del portuguès ha decaigut, ja que no compta amb reconeixement oficial i no és ensenyat a les escoles. Tot i així, el portuguès segueix sent parlat pel 10% de la població en Daman. Existeixen a més llengües criolles del portuguès com la Língua da Casa (llengua de casa) a Daman i la Língua dos Velhos (llengua dels vells) a Diu. Altres minories lingüístiques són l'hindi (3,6%) i marathi (1,2%)

## Història

Al principi del s. XVI s'hi establiren els portuguesos, que hi construïren una fortificació a Diu i convertiren Daman en una escala important de les rutes comercials de la mar d'Aràbia. Des del 1559 estigueren sota domini portuguès, dependents de la província d'ultramar de Goa. Incorporats a la Unió Índia quan foren ocupats el 1961, formaren l'estat de Goa, Daman i Diu fins al 1987, que fou creat el territori actual.

## Referències

* ↑ «Daman i Diu». Gran Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 3 setembre 2023].
* ↑ Everett-Heath, John. The Concise Dictionary of World Place-Names (en anglès). Oxford University Press, 2019-09-19. ISBN 978-0-19-260254-1.
* ↑ Loimeier, Roman. Muslim Societies in Africa: A Historical Anthropology (en anglès). Indiana University Press, 2013-06-05, p. 223. ISBN 978-0-253-00797-1.
* ↑ Cardoso, Hugo C. «Challenges to Indo-Portuguese across India». Proceedings of the FEL X, 2006, pàg. 23–30.
# Lourdes Vega

Lourdes Vega Fernández (Villanueva del Fresno, 1965) és una científica espanyola, especialista en física teòrica i desenvolupament sostenible. L'any 2013 va rebre el Premi Reial Societat Espanyola de Física atorgat per la Fundació BBVA. Ha publicat més de 300 articles científics, té cinc patents, i és autora d'un reconegut llibre de divulgació sobre els usos del CO2. Vega és membre dels consells d'administració d'Ercros i el Canal d'Isabel II.

## Referències

* ↑ Lorca, Noelia S. «La doctora Lourdes Vega Fernández ingresa en la Academia de las Ciencias de Granada» (en castellà), 06-10-2017. [Consulta: 8 febrer 2022].
* ↑ «Lourdes Vega» (en castellà). [Consulta: 8 febrer 2022].
* ↑ «Se presenta un nuevo libro sobre el CO2 y su uso en favor de la sostenibilidad» (en castellà). [Consulta: 8 febrer 2022].
* ↑ «Ercros S.A». [Consulta: 8 febrer 2022].
* ↑ DÍAS, CINCO. «Jaime García-Legaz entra en el consejo del Canal de Isabel II como independiente» (en castellà), 25-11-2020. [Consulta: 8 febrer 2022].
# Sou

«Sou» té aquests significats:
* sou, o salari, remuneració que obté algú per la seva feina
* Sou (moneda), unitat de compte del sistema carolingi que corresponia a la vintena part de la lliura i que es dividia en 12 diners i 24 òbols o malles
* Sou (pastís), pastís de pasta de full típic de la cuina xinesa
* Sou barcelonès