OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Proton Malaysian Open 2010

El Torneig de Kuala Lumpur 2010, oficialment conegut com a Proton Malaysian Open 2010, és un esdeveniment de tennis masculí disputat sobre pista dura que pertany a les sèries 250 de l'ATP. La 2a edició del torneig es va celebrar entre el 27 de setembre i el 3 d'octubre del 2010 al Bukit Jalil Sports Complex de Kuala Lumpur, Malàisia.

## Quadre individual masculí

| 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final | Final |
| 1 | R. Söderling | 6 | 6 | |
| | É. Roger-Vasselin | 0 | 1 | | 1 | R. Söderling | 3 | 2 | |
| | K. Anderson | 4 | 6$^4$ | | 8 | A. Gólubev | 6 | 6 | |
| 8 | A. Gólubev | 6 | 7 | | | | | | | 8 | A. Gólubev | 7 | 7 | |
| 3 | T. Berdych | 6 | 6 | | | | | | | 5 | D. Ferrer | 5 | 6$^4$ | |
| | D. Istomin | 4 | 3 | | 3 | T. Berdych | 6 | 5 | 4 | | | | | |
| WC | Y. Bhambri | 2 | 2 | | 5 | D. Ferrer | 4 | 7 | 6 | | | | | |
| 5 | D. Ferrer | 6 | 6 | | | | | | | | | | | | 8 | A. Gólubev | 7 | 2 | 6$^3$ |
| 6 | M. Bagdatís | 7 | 7 | | | | | | | | | | | | 4 | M. Iujni | 6² | 6 | 7 |
| | S. Giraldo | 5 | 5 | | 6 | M. Bagdatís | 7 | 5 | 1 | | | | | |
| | A. Dolhopòlov | 1 | 7 | 5 | 4 | M. Iujni | 6⁵ | 7 | 6 | | | | | |
| 4 | M. Iujni | 6 | 5 | 7 | | | | | | 4 | M. Iujni | 3 | 6 | 6 |
| 7 | S. Stakhovski | 7 | 6⁹ | 3 | | | | | | Q | Í. Andréiev | 6 | 0 | 2 |
| Q | M. Raonic | 6$^8$ | 7 | 6 | Q | M. Raonic | 1 | 6 | 3 | | | | | |
| Q | Í. Andréiev | 7 | 5 | 6 | Q | Í. Andréiev | 6 | 3 | 6 |
| 2 | N. Davidenko | 6⁵ | 7 | 3 | | | | | |

## Quadre doble masculí

| Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final |
| 1 | Mariusz Fyrstenberg Marcin Matkowski | 7 | 6 | |
| | Johan Brunström Scott Lipsky | 6⁵ | 4 | | 1 | Mariusz Fyrstenberg Marcin Matkowski | 6 | 6 |
| 3 | Marcelo Melo Bruno Soares | 6 | 6$^4$ | [5] | | Serhí Stakhovski Mikhaïl Iujni | 0 | 1 |
| | Serhí Stakhovski Mikhaïl Iujni | 4 | 7 | [10] | | | | | 1 | Mariusz Fyrstenberg Marcin Matkowski | 6$^3$ | 6⁵ |
| | Andrei Gólubev Denis Istomin | 6⁵ | 7 | [10] | | | | | 2 | František Čermák Michal Mertiňák | 7 | 7 |
| 4 | Eric Butorac Jean-Julien Rojer | 7 | 6$^3$ | [5] | | Andrei Gólubev Denis Istomin | 3 | 4 |
| | Stephen Huss Ross Hutchins | 7 | 1 | [5] | 2 | František Čermák Michal Mertiňák | 6 | 6 |
| 2 | František Čermák Michal Mertiňák | 5 | 6 | [10] | | | | |

## Enllaços externs

* Web oficial Arxivat 2017-05-24 a Wayback Machine. (anglès)
* Quadre individual masculí PDF
* Quadre doble masculí PDF
Kuala Lumpur :
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015 :
ATP World Tour 2010
< 2009
2011 > :
ATP World Tour Finals, Londres :
# Quint Juni Bles

Quint Juni Bles (en llatí Quinctus Junius Blaesus) va ser un magistrat romà que va viure al segle i. Formava part de la gens Júnia, i portava el cognomen de Bles.
Era governador de Pannònia, càrrec que exercia a la mort d'August l'any 14. En aquest any va esclatar a la província una gran revolta de les legions que amb prou feines va poder aturar Drus. La causa immediata de la revolta podria haver estat en la relaxació de la disciplina permesa per Bles, però les causes principals eren més profundes.
L'any 21 va obtenir el govern d'Àfrica per influència del seu oncle Sejà (Sejanus) el favorit de Tiberi. A l'Àfrica va derrotar a Tacfarines (any 22) i Tiberi li va donar les insígnies del triomf i el títol d'Imperator. Va ser la darrera vegada que aquest títol es va conferir a una persona privada. Vel·lei Patercul diu que també va servir a Hispània, i que no sabia si Bles era millor al Fòrum o davant dels exèrcits.
L'any 28 va ser cònsol sufecte, segons els Fasti, que també diuen que el seu agnomen era Quint. L'any 31 va ser arrossegat per la caiguda de Sejà, i va ser destituït dels càrrec religiosos que ocupava, destitució que es va estendre al seu fill, Juni Bles, però va aconseguir salvar la vida. Però quan el 36 Tiberi va donar els càrrec a altres persones, convençuts de que el seu final era proper, pare i fill es van suïcidar de mutu acord.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Londres: Walton and Maberly, 1841, p. 491-492.
# Quint Juni Marul

Quint Juni Marul (en llatí: Quintus Junius Marullus) va ser un cònsol designatus segons que diu Tàcit, que afirma que va ser cònsol (probablement sufecte) l'any 62. El seu nom no apareix als Fasti.

## Referències

* ↑ Tàcit. Annals XIV, 48
# Can Torroella (Palafrugell)

Can Torroella és un edifici al carrer de Sant Martí de Palafrugell (Baix Empordà), construït al segle xix i inclòs en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic Català.
Can Torroella és un edifici format per planta baixa, dos pisos i golfes, amb coberta de teula a dues vessants i torratxa superior. La façana presenta tres obertures per planta, totes elles emmarcades amb pedra; a la planta baixa hi ha la porta d'accés d'arc de mig punt i grans finestres als costats d'arc escarser. Als pisos primer i segon les obertures són amb llindes; la central del primer pis amb balcó i la resta amb ampit. Al pis de les golfes hi ha tres òculs circulars. El conjunt es completa amb una cornisa de coronament.
L'edifici fou bastit l'any 1853 per a la família Torroella, de Can Torroella de Fitor, grans propietaris de la zona de les Gavarres enriquits amb el suro. Hi pertanyia l'escriptor Miquel Torroella i Plaja (1858-1899) autor de novel·les sentimentals, reculls de llegendes i contalles de Fitor i les Gavarres i d'una Història de Palafrugell. Residí sovint en aquesta casa i s'integrà en la vida de Palafrugell on fundà el primer diari local El Palafrugellense.

## Referències

* ↑ Núm. 4213
* ↑ «Can Torroella». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 30 abril 2012].
* ↑ «Can Torroella». Pla Especial de Protecció i Intervenció en el Patrimoni Històric: Béns singulars p. 35-36. Ajuntament de Palafrugell. Arxivat de l'original el 11 de novembre 2013. [Consulta: 6 maig 2012].
# Can Torres (Súria)

Can Torres és una masia de Súria (Bages) protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

Conjunt d'edificacions amb un cos principal de planta rectangular allargada, a la que se li adossa per l'Oest una capella i pel Sud, al davant de la façana principal, un gran porxo.
Els paraments de la casa són de maçoneria irregular i la coberta és a doble vessant, amb teules pintades al ràfec amb el motiu decoratiu dentat. La inscripció més antiga que es troba a la casa es data en 1619 i està situada sobre l'antiga porta principal d'accés que avui està a l'interior, dins d'una estança. El bloc més antic de construcció sembla el del costat Oest de la massa construïda actual. Altres inscripcions en pedra, que parlen de diferents èpoques constructives i que estan inscrites a finestres i portes són: 1765, 1770 en un lateral, i una altra al lateral que diu "Nasi Torras lo ani 1777 / lo ha fet fer / Igo", 1783 a la porta principal i 1787 a la part posterior. A la casa hi ha dos grups de dos arcs dobles superposats, un es troba al costat dret del capcer de la façana principal i l'altre al lateral Oest. Aquests arcs presenten sengles pilastres quadrangulars centrals i els arcs escarsers de totxo.
La darrera reforma important és de l'any 1920 quan es van afegir les escales exteriors i balcó corregut al Sud i Est de l'edifici. La capella es dedicada a la Mare de Déu de la Concepció, construïda el 1885. Al costat de la capella hi ha la premsa de vi, la qual és de fus de ferro. A la casa hi ha un total de dinou tines, destacant un conjunt a l'Oest de l'edificació.

## Referències

* 1 2 3 «Can Torres». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 26 agost 2017].
# Ramon Basil i Burjó

Ramon Basil i Brujó (Figueres, Alt Empordà, Maig de 1873 – 3 d'abril de 1938) fou un director coral, pianista, músic de cobla i compositor de sardanes.
Estudià a l'Institut Ramon Muntaner. Va ser el pare i primer mestre de música de Francesc Basil i Oliveras. Dirigí la Coral Erato, de Figueres, i actuà amb la cobla-orquestra Mendoza, també de Figueres. Té dedicat un carrer a la ciutat. Havia treballat amb el notari Salvador Dalí, pare del pintor.
Algunes de les seves obres es conserven a l'arxiu "Erato Partitura Digital", de la Societat Coral Erato de Figueres i a la Partothèque del Musee des Instruments de Ceret.
L'any 2016 la cobla Ciutat de Girona publica un disc dedicat a aquest compositor, dins la seva col·lecció Fonoteca Arxivat 2016-03-05 a Wayback Machine. de la cobla. El disc conté 8 sardanes, 2 sardanes per a cor d'homes i 5 ballables en formació d'orquestra.

## Referències

* ↑ Carles Riera, Josep Maria Serracant, Josep Ventura Diccionari d'autors de sardanes i de música per a cobla Girona: SOM, 2002
* ↑ «Infosardana Circular 1278». Confederació Sardanista de Catalunya, 01-03-2016. Arxivat de l'original el 2016-03-07. [Consulta: 1r març 2016].

## Enllaços externs

* Llista de sardanes a Sardanista.cat
* Llista d'obres consultables a l'Erato Partitura Digital
* Llista d'obres consultables a la Partothèque del Musee des Instruments de Ceret Arxivat 2016-03-06 a Wayback Machine.
# Can Cues (Alella)

Can Cues és una obra d'Alella (Maresme) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Edificació principal de tres plantes de pedra amb morter de calç i amb un cos adossat de dues plantes del mateix material. Dins de la finca hi ha una zona enjardinada amb algunes plantes tropicals i arbre de diferents tipus que envolten l'edificació principal. També trobem diversos cossos d'una planta i un camp de tennis. Al voltant hi ha conreus de vinya.

## Referències

* ↑ «Can Cues». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 31 maig 2020].
# Publi Sulpici Galba (pretor 66 aC)

Publius Sulpici Galba (llatí: Publius Sulpicius Galba) va ser un magistrat romà. Formava part de la gens Sulpícia i era de la família dels Galba, d'origen patrici.
Va ser nomenat jutge en el cas de Verres el 70 aC, que havia estat acusat de corrupció i abús de poder, però Verres el va rebutjar. Ciceró el considerava honest però dur, i diu que el mateix any havia d'exercir alguna magistratura, però no diu quina. Sembla ser el mateix Galba que l'any 64 aC va competir amb Ciceró pel consolat. L'any 57 aC se'l menciona com a pontífex i el 49 aC com àugur. Un Galba va servir com a llegat de Sul·la a la guerra contra Mitridates VI Eupator, però no se sap si va ser el mateix personatge.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II. Londres: Taylor and Walton, 1846, p. 206.
# Publi Sulpici Rufus (pretor)

Publi Sulpici Rufus (llatí: Publius Sulpicius Rufus) va ser un magistrat romà. Era fill o potser net de Publi Sulpici Rufus i formava part de la gens Sulpícia.
Va ser legat de Juli Cèsar a la Gàl·lia i l'any 49 aC ho va tornar a ser també de Cèsar a Hispània en la campanya contra Luci Afrani i Petreu. L'any 48 aC el van recompensar amb la pretoria i en aquest mateix any dirigia la flota de Cèsar a Vibo quan va ser atacada per Gai Cassi. L'any 45 aC Ciceró li va escriure quan es trobava a Il·líria amb Vatrini.
El 42 aC fou censor (tot i no haver estat mai cònsol) juntament amb Gai Antoni Híbrida. Smith anomena el censor d'aquest any Publi Sulpici Quirí, i segons ell podria haver estat el pare de Quirini, el famós promotor del cens de Judea pel qual Josep i Maria hagueren d'anar a Betlem (Lluc 2:1).

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Volum III. Londres: John Murray, 1876, p. 946.
* ↑ «Sulpicius 93». A: Realencyclopädie der classischen Altertumswissenschaft.
* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Volum III. Londres: John Murray, 1876, p. 638.
# Canal Occidental del Yamuna

El Canal Occidental del Jamuna (Western Jumna Canal) és una important obra d'irrigació a Haryana que agafa l'aigua del costat occidental del Yamuna i rega districtes com Ambala, Karnal, Hissar, Rohtak, Patiala i Jind així com el territori de Delhi.
El canal es va originar el 1356 quan Firuz Shah Tughluk (1351-1388) va utilitzar el llit d'un torrent anomenat Chautang per portar aigua als jardins reials a Hissar i Hansi, però al cap de cent anys ja no hi corria gairebé aigua. El 1568 Akbar el Gran va reexcavar la zona i va portar aigua del Jumna a Chautang i per aquesta Hansi i Hissar. Ali Mardan Khan, enginyer de Shah Jahan, el 1626 hi va fer una presa i va portar aigua a Delhi a través de Panipat i Sonepat; per manca de manteniment l'aigua va deixar de córrer fins a Hissar i Hansi el 1707 i més àmpliament el 1720 i finalment va deixar de portar aigua a Delhi entre 1753 i 1760. Aquesta darrera branca fou reoberta el 1819 pels britànics i la braca d'Hansi el 1825, però era molt deficient i les filtracions provocaven problemes de salut i el 1846 es va decidir un arranjamnent. Entre 1870 i 1882 el canal fou remodelat en diversos llocs; la branca Sirsa es va obrir el 1888 i després es van fer diverses extensions.
L'inici del canal és a Tajewala al districte d'Ambala i durant 22,5 km corre per l'antic llit per després unir-se al riu Somb on hi ha una presa que dirigeix les aigües cap a Dadupur; després d'un curs de 61 km amb diversos canals menors es divideix en la branca de Sirsa, de 185 km, i una branca nova. Aquesta darrera es bifurca al cap de 50 km cap a les branques d'Hansi i Delhi. La primera té uns 75 km i origina la branca Butana; la branca de Delhi mesura uns 120 km fins a trobar el Okhla. La longitud total del canal principal és de 552 km i els distributaris majors i menors de 2893 km a més d'altres km de sortides i evacuacions. La superfície a regar s'ha anat incrementant progressivament.

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Calau de Mindanao

El calau de Mindanao (Penelopides affinis) és una espècie d'ocell de la família dels buceròtids (Bucerotidae) que habita boscos de Dinagat, Siargao, Mindanao i Basilan, a les Filipines.
# Calau de Nova Guinea

El calau de Nova Guinea o calau papú (Rhyticeros plicatus) és una espècie d'ocell de la família dels buceròtids (Bucerotidae) que habita boscos de les Moluques, Raja Ampat, Nova Guinea, Arxipèlag D'Entrecasteaux, illes Bismarck i Salomó.

## Referències

* ↑ «Calau de Nova Guinea». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 08/03/2013 (català)
# Calau de Narcondam

El calau de Narcondam (Rhyticeros narcondami) és una espècie d'ocell de la família dels buceròtids (Bucerotidae) que habita els boscos de Narcondam, a les illes Andaman.
# Pseudolabrus japonicus

Pseudolabrus japonicus és una espècie de peix marí de la família dels làbrids i de l'ordre dels perciformes.
Els adults poden assolir els 25 cm de longitud total. Es troba al Japó (Honshu), Corea del Sud, sud de la Xina, Taiwan i Hong Kong.

## Referències

* ↑ Russell, Barry C. «Revision of the labrid fish genus Pseudolabrus and allied genera» (en anglès), 15-07-1988. Arxivat de l'original el 2020-03-30. DOI: 10.3853/j.0812-7387.9.1988.95. [Consulta: 26 abril 2020].
* 1 2 Torres, Armi G.; Palomares, Analyn D. «Pseudolabrus japonicus (Houttuyn, 1782)» (en anglès). FishBase.
# Pseudolabrus miles

Pseudolabrus miles és una espècie de peix de la família dels làbrids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 27,2 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Nova Zelanda.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Pseudolabrus gayi

Pseudolabrus gayi és una espècie de peix de la família dels làbrids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 9,7 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba al sud-est del Pacífic.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Puig de Masvell

El Puig de Masvell és una muntanya de 547 metres que es troba al municipi d'Oliola, a la comarca catalana de la Noguera.
Al cim podem trobar-hi un vèrtex geodèsic (referència 264103001).

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Quadrangle Stanton

El quadrangle Stanton és un dels 62 quadrangles definits per la cartografia de Venus aprovats per la Unió Astronòmica Internacional.
En els mapes a escala 1 / 5.000.000 (identificat amb el codi V-38) inclou la porció de la superfície de Venus situada en latitud d'entre 0° a 25° S, i longitud entre 180° a 210° E.
Deu el seu nom al cràter Stanton.

## Referències

* ↑ USGS Astrogeology: Gazetteer of Planetary Nomenclature « Quadrangles de Venus a escala 1 / 5.000.000 »
* 1 2 Stanton, V-38
# Cantó de Quintin

El cantó de Quintin (bretó Kanton Kintin) és una divisió administrativa francesa situat al departament de Costes del Nord a la regió de Bretanya.

## Composició

El cantó aplega 8 comunes :
| Nom bretó | Nom francès | Nom gal·ló |
| Ar Fouilh | Le Fœil | --- |
| Al Leslae | Le Leslay | --- |
| Plenaod | Plaine-Haute | Plenautt |
| Kintin | Quintin | --- |
| Sant-Vedan | Saint-Brandan | Saent-Medan |
| Sant-Weltaz | Saint-Gildas | --- |
| Bourc'h-Kintin | Le Vieux-Bourg | --- |
| Sant-Bic'hi | Saint-Bihy | Saent-Mehy |

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit | Qualitat |
| 2001- | Marc Le Fur | UMP | |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Enllaços externs

* Resultats de les eleccions cantonals de 2007
# Cantó de Rabastens de Bigòrra

El cantó de Rabastens de Bigòrra és un cantó francès del departament dels Alts Pirineus, situat al districte de Tarba. Té 24 municipis i el cap cantonal és Rabastens de Bigòrra.

## Municipis

* Ansòst
* Barbashen
* Baselhac
* Bolh Davant
* Buson
* Los Condaus
* Gençac
* La Cassanha
* Hlamiac
* Lescurri
* Liac
* Mançan
* Mingòt
* Montfaucon
* Montmolós
* Peirun
* Rabastens de Bigòrra
* Sent Sever
* Sarriac
* Lo Segalàs
* Senac
* Tostac
* Trolei e la Barta
* Unhoans

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1988-1994 | Roger Larré | MRG |
| 1994-2008 | Pierre Lalanne | PS |
| 2008- | Roland Dubertrand | Sense etiqueta |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 4.365 | 4.229 | 4.123 | 4.496 | 4.518 | 4.470 | 4.754 |
# Canon RF 70-200 f/4L IS USM

El Canon RF 70-200mm f/4L IS USM és un teleobjectiu zoom de la sèrie L amb muntura Canon RF.
Aquest, va ser anunciat per Canon el 4 de novembre de 2020, amb un preu de venda suggerit de 1939,99€.
S'utilitza sobretot per la fotografia de fauna i d'esport.

## Característiques

Les seves característiques més destacades són:
* Distància focal d'entre 70 i 200mm
* Obertura f/4 - 32
* Motor d'enfocament USM (Motor d'enfocament ultrasònic, ràpid i silenciós)
* Estabilitzador d'imatge de 5 passes
* Distància mínima d'enfocament de 60cm
* Rosca de 77mm

## Construcció

* La muntura i part interior són metàl·liques, mentre que la resta de parts són de plàstic.
* El diafragma consta de 9 fulles, i les 16 lents de l'objectiu estan distribuïdes en 11 grups.
* Conté dues lents de fluorita (per resistir la brutícia), quatre lents d'ultra baixa dispersió i un revestiment d'esfera d'aire que ajuda a reduir els efectes fantasma.

## Accessoris compatibles

* Tapa E-77 II
* Parasol ET-83G
* Filtres de 77mm
* Tapa posterior RF
* Funda LP1319
* Muntura per a trípode de tipus anell E (WIII)

## Objectius similars amb muntura Canon RF

* Canon RF 70-200mm f/2.8L IS USM

## Referències

* 1 2 «Canon RF 70-200 F4L IS USM Specs» (en anglès). Dpreview.
* ↑ «Canon RF 50 mm f/1,8 STM y RF 70-200 mm f/4L IS USM, la familia de ópticas RF para CSC full frame se amplía con dos clásicos» (en castellà). Xataka foto.
* ↑ «Canon RF 70-200mm f/4L» (en anglès). Kenrockwell.
* ↑ «Objetivo Canon RF 70-200mm F4L IS USM» (en castellà). Canon store.
* ↑ «Canon RF 70-200mm F2.8L IS USM Specs» (en anglès). Dpreview.
# Cantons de la Cruesa

Els Cantons de la Cruesa (Llemosí) són 27 i s'agrupen en dos districtes:
# Purulia

Purulia (bengalí পুরুলিয়া) a vegades Puruliya és una ciutat i municipi de Bengala Occidental a la riba nord del Kangsabati (o Kasai) a 23° 20′ N, 86° 22′ E﻿ / ﻿23.33°N,86.37°E﻿ / 23.33; 86.37, capital del districte de Purulia. Segons el cens del 2001 té una població de 113.766 habitants.

## Història

Fou declarada capital del districte de Manbhum el 1838 en lloc de Manbazar. La municipalitat es va constituir el 1876.

## Referències

Wikipèdia en anglès

## Enllaços externs

* Purulia lloc oficial Arxivat 2008-04-14 a Wayback Machine.
# Puruixartha

Puruixartha (en sànscrit पुरुषार्थ, puruṣārtha) és un concepte del pensament indi que significa 'objectiu de l'existència humana'. En l'hinduisme, aquest objectiu se subdivideix en quatre etapes:
* Dharma: rectitud espiritual i ritual a nivell religiós, social i moral
* Artha: prosperitat material
* Kama: plaer material
* Mokxa: alliberament espiritual

## Referències

* ↑ The Sanskrit Heritage Dictionary de Gérard Huet
* ↑ «What is Purushartha? - Definition from Yogapedia» (en anglès). [Consulta: 22 setembre 2021].
# Purullena

Purullena és un petit municipi prop de Guadix, en el vessant nord de Sierra Nevada. El terme municipal és travessat pels rius Alhama i Fardes. La població del municipi es troba repartida entre dos nuclis: el cap de municipi, amb el 84% del total municipal i l'assentament secundari d'El Bejarín.