OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# SunOS

SunOS és una versió del sistema operatiu Unix desenvolupada per Sun Microsystems per les seves estaciós de treball i servidors. El nom SunOS és normalment només utilitzat per referir-se a les versions 1.0 a 4.1.4 de SunOS. Aquestes versions es basaven en BSD, mentre que la versió SunOS 5.0 i posteriors estan basades en UNIX System V Release 4, i són comercialitzats sota la marca Solaris.

## Història

| Versió SunOS | Data de sortida | Codi base | Descripció |
| Sun UNIX 0.7 | 1982 | UniSoft UNIX v7 | Subministrat amb el sistema Sun-1 basat en Motorola 68000 |
| SunOS 1.0 | 1983 | 4.1BSD | Suport als sistemes Sun-1 i Sun-2 basats en Motorola 68010 |
| SunOS 1.1 | Abr 1984 | 4.1BSD | |
| SunOS 1.2 | Gen 1985 | 4.1BSD | |
| SunOS 2.0 | Maig 1985 | 4.2BSD | Introduïda la capa de sistema de fitxers virtuals (VFS) i el protocol NFS |
| SunOS 3.0 | Feb 1986 | 4.2BSD + System V IPC | Va coincidir amb l'alliberament de la sèrie Sun-3 basada en el 68020. Cinta opcional System V va oferir utilitaris i llibreries de desenvolupament. |
| SunOS 3.2 | Sep 1986 | Igual que la 3.0, més un poc de 4.3BSD | Primer suport per la sèrie Sun-4 |
| SunOS 3.5 | Gen 1988 | Igual que la 3.0, més un poc de 4.3BSD | |
| SunOS 4.0 | Des 1988 | 4.3BSD amb System V IPC | Nou sistema de memòria virtual, vinculació dinàmica, muntador automàtic i STREAMS I/O de System V. Suport Sun386i. |
| SunOS 4.0.1 | 1988 | 4.3BSD amb System V IPC | |
| SunOS 4.0.2 | Set 1989 | 4.3BSD amb System V IPC | Només Sun386i |
| SunOS 4.0.3 | Maig 1989 | 4.3BSD amb System V IPC | |
| SunOS 4.0.3c | Jun 1989 | 4.3BSD amb System V IPC | Només SPARCstation 1 (Sun-4c) |
| SunOS 4.1 | Mar 1990 | 4.3BSD amb System V IPC | |
| SunOS 4.1e | Abr 1991 | 4.3BSD amb System V IPC | Només Sun-4e |
| SunOS 4.1.1 | Mar 1990 | 4.3BSD amb System V IPC | Subministrat amb OpenWindows 2.0 |
| SunOS 4.1.1B | Feb 1991 | 4.3BSD amb System V IPC | |
| SunOS 4.1.1.1 | Jul 1991 | 4.3BSD amb System V IPC | |
| SunOS 4.1.1_U1 | Nov 1991 | 4.3BSD amb System V IPC | Només Sun-3/3x |
| SunOS 4.1.2 | Des 1991 | 4.3BSD amb System V IPC | Suport per a sistemes multiprocessador (SPARCserver 600MP); primera versió només CD-ROM |
| SunOS 4.1.3 | Ago 1992 | 4.3BSD amb System V IPC | |
| SunOS 4.1.3C | Nov 1993 | 4.3BSD amb System V IPC | Només SPARCclassic/SPARCstation LX |
| SunOS 4.1.3_U1 | Des 1993 | 4.3BSD amb System V IPC | |
| SunOS 4.1.3_U1B | Feb 1994 | 4.3BSD amb System V IPC | Primera versió per a la qual pedaços per al problema de l'any 2000 van estar disponibles |
| SunOS 4.1.4 | Nov 1994 | 4.3BSD amb System V IPC | Darrera versió de SunOS 4 |
| SunOS 5.x | Jun 1992 - | SVR4 | Vegeu Solaris |

## Referències

* ↑ Salus, Peter. Addison-Wesley. A Quarter Century of Unix, 1994, p. 199–200. ISBN 0-201-54777-5.
* 1 2 3 4 5 «Solaris Operating System (Unix)» (en anglès). Operating System Documentation Project. [Consulta: 7 maig 2011]. Font per a SunOS 1.1 i 1.2, així com per a Sunos 2.0, 3.0, 3.2.

## Enllaços externs

* The Sun Hardware Reference (Overview) (anglès)
* SunOS & Solaris Version History (anglès)
# Dampierre

«Dampierre» té aquests significats:
* Dampierre (Alt Marne)
* Dampierre (Aube)
* Dampierre (Calvados)
* Dampierre (Jura), municipi de França al departament del Jura (regió del Franc Comtat)
* Dampierre-au-Temple, municipi francès al departament del Marne
* Dampierre-en-Bresse, municipi francès al departament de Saona i Loira
* Dampierre-en-Bray
* Dampierre-en-Burly
* Dampierre-en-Crot
* Dampierre-en-Graçay
* Dampierre-en-Montagne
* Dampierre-en-Yvelines
* Dampierre-et-Flée
* Dampierre-le-Château
* Dampierre-les-Bois
* Dampierre-lès-Conflans, municipi francès al departament d'Alt Saona (regió de Franc Comtat)
* Dampierre-Saint-Nicolas
* Dampierre-sous-Bouhy, municipi al departament de la Nièvre (regió de Borgonya)
* Dampierre-sous-Brou
* Dampierre-sur-Avre
* Dampierre-sur-Boutonne, municipi al departament del Charente Marítim (regió de Poitou-Charentes, França)
* Dampierre-sur-le-Doubs
* Dampierre-sur-Linotte
* Dampierre-sur-Moivre
* Dampierre-sur-Salon
* Cantó de Dampierre
* Cantó de Dampierre-sur-Salon, cantó francès al districte de Vesoul (departament de l'Alt Saona)
* Dommartin-Dampierre
* Gargilesse-Dampierre, municipi francès al departament de l'Indre (regió del Centre)
* Le Vieil-Dampierre, municipi francès al departament del Marne
* Senyoria de Dampierre, jurisdicció feudal de Xampanya
# Detall de l'antic forn del vidre de Cal Flo

El detall de l'antic forn del vidre de Cal Flo és una obra de Vallbona d'Anoia (Anoia) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Detall de l'antic forn de vidre de Cal Fló. Es troba en un edifici posterior que pel que veiem ha aprofitat la base d'aquesta antiga construcció.
Hi veiem, incís, un porró (alguns diuen que es un setrill) amb la data: 1671.

## Història

Sembla que aquest element amb data és posterior a la real existència del forn del vidre, doncs, mossèn Hoan Avinyó, ens parla de la família Badorc i d'un document que fa un pare al posar al seu fill d'aprenent de vidrier el 4 setembre de 1546. l'últim document que mossèn Avinyó trobà es datat el 7 d'agost de 1774. La indústria més antiga del vidre, dels Bador està documentada a ca l'Alerd.

## Referències

* 1 2 3 «Detall de l'antic forn del vidre de Cal Flo». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 26 octubre 2017].
# Tapacul de carpó bru

El tapacul de carpó bru (Scytalopus latebricola) és una espècie d'ocell de la família dels rinocríptids (Rhinocryptidae).

## Hàbitat i distribució

Habita el sotabosc de les selves pluvials de muntanya en la Sierra Nevada de Santa Marta, al nord-est de Colòmbia.

## Referències

* ↑ «Tapacul de carpó bru». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 10/06/2021(català)
# Tapacul de jalca

El tapacul de jalca (Scytalopus frankeae) és una espècie d'ocell de la família dels rinocríptids (Rhinocryptidae).

## Hàbitat i distribució

Habita vessants rocosos dels Andes al centre del Perú.

## Taxonomia

És una espècie descrita fa molt poc temps, arran treballs molts recents.

## Referències

* ↑ NK Krabbe, TS Schulenberg, PA Hosner, KV Rosenberg, TJ Davis, GH Rosenberg, DF Lane, MJ Andersen, MB Robbins, CD Cadena, T Valqui, JF Salter, AJ Spencer, F Angulo et J Fjeldså. 2020. Untangling cryptic avian diversity in the High Andes: revision of the Scytalopus [magellanicus] complex (Rhinocryptidae) in Peru reveals three new species. Auk 137: 1-20
# Diego López Breijo

Diego López (Montevideo, 22 d'agost de 1974) és un futbolista uruguaià amb nacionalitat espanyola, que ocupa la posició de defensa.

## Trajectòria

Es va formar al River Plate Montevídeo, on va militar al primer equip entre 1994 i 1996. Eixe any dona el salt a Europa quan s'incorpora al Racing de Santander, de la lliga espanyola. Milita dos anys en el conjunt càntabre, sent titular.
El 1998 fitxa pel Cagliari Calcio. Diego López s'ha convertit en un dels símbols de l'equip sard a l'haver militat més de deu anys i 200 partits. Ha ostentat la capitania del conjunt.

## Selecció

Diego López ha disputat fins a 32 partits amb la selecció de futbol de l'Uruguai, i hi ha marcat un gol. Ha format part del combinat del seu país que es va imposar a la Copa Amèrica de futbol 1995. També va participar en l'edició de 1999, en la qual el seu equip va perdre la final davant el Brasil.

## Enllaços externs

* Estadístiques a transfermarkt.de Arxivat 2009-09-23 a Wayback Machine. (alemany)
# Tendra és la nit

Tendra és la nit (títol original en anglès: Tender Is the Night) és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Henry King, estrenada el 1962, segons la novel·la Tender Is the Night de Francis Scott Fitzgerald. Ha estat doblada al català. L'any 1963 va estar nominada a l'Oscar a la millor cançó original per Sammy Fain (música) i Paul Francis Webster (lletra) per la cançó "Tender Is the Night".

## Argument

Finals dels anys 20. El doctor Richard, un prestigiós psiquiatre que treballa en una famosa clínica mental suïssa, comença a tractar l'atractiva Nicole Warren, una jove americana de classe alta que pateix greus trastorns emocionals.

## Repartiment

* Jennifer Jones: Nicole Diver
* Jason Robards: Doctor Richard 'Dick' Diver
* Joan Fontaine: Baby Warren
* Tom Ewell: Abe North
* Cesare Danova: Tommy Barban
* Jill St John: Rosemary Hoyt
* Bea Benaderet: Sra. McKisco
* Charles E. Fredericks: M. Albert Charles McKisco
* Sanford Meisner: Doctor Franz Gregorovious
* Mac McWhorter: Colis Clay
* Albert Carrier: Louis

## Producció

Primera versió cinematogràfica el 1962, de la darrera novel·la de F. Scott Fitzgerald, Oferta Tendra és la nit, va tenir un tractament generós (set milions de dòlars) en aquesta versió com a minisèrie britànico-australiano-americana. Situada a Europa en els tempestuosos anys Vint, la trama està centrada en el matrimoni tempestuós entre el fastiguejat psiquiatre Dick Diver (Jason Robards) i la social, bella i esquizofrènica Nicole Warren (Jennifer Jones). Un repartiment internacional va fer una feina excel·lent que imitava la "Lost Generation" de la qual Fitzgerald era el portaveu principal. El guió, d'Ivan Moffat (Destins encreuats, Gegant, El nen del dofí), es basava en la versió "cronològicament reeditada" de 1951 de la novel·la preparada per Malcolm Cowley. Primera emissió per la BBC2 de la Gran Bretanya en sis episodis de 55 minuts des del 23 de setembre fins al 28 d'octubre de 1985.

## Rebuda

* «Tot i que molt inferior al seu original literari, és un drama molt entretingut...Bona fotografia.» (Fernando Morales, El País).

## Referències

* ↑ Ésadir.cat. Tendra és la nit. Ésadir.cat.
* ↑ Nominacions i premis de la 35a gala dels Oscars Arxivat 2014-10-06 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ «Tender Is the Night». The New York Times.
* ↑ Morales, Fernando. El País. Tendra és la nit (en castellà). El País.
# Death

Death va ser una banda nord-americana, pionera del death metal. Gènere al qual van donar el nom juntament amb la demo Death Metal de Possessed.
Es va fundar el 1983 pel vocalista, guitarrista i compositor Chuck Schuldiner. La banda es va dissoldre després de la mort d'aquest a finals del 2001 a causa d'una pneumònia associada al càncer.
El 2013 els integrants de l'era del disc Human van tornar a ajuntar-se, per tributar al seu difunt líder Chuck Schuldiner i per fer concerts a favor de la Fundació Sweet Relief a Amèrica i Europa.

## Membres antics

Guitarra
* Rick Rozz (1983-1985, 1987-1989)
* Matt Olivio (1985)
* John Hand (1986)
* James Murphy (1990)
* Paul Masvidal (1990-1992)
* Andy LaRocque (1993)
* Ralph Santolla (1993)
* Bobby Koelble (1995)
Baix elèctric
* Scott Carlson (1985)
* Eric Brecht(1985)
* Steve Digiorgio (1986, 1991, 1993)
* Terry Butler (1987-1990)
* Scott Carino (1991-1992)
* Kelly Conlon (1995)
Bateria
* Kam Lee (1983-1985)
* Chris Reifert (1986-1987)
* Bill Andrews (1987-1990)
* Sean Reinert (1990-1992)
* Gene Hoglan (1993-1995)

## Discografia

LP
* 1987: Scream Bloody Gore
* 1988: Leprosy
* 1990: Spiritual Healing
* 1991: Human
* 1993: Individual Thought Patterns
* 1995: Symbolic
* 1998: The Sound of Perseverance
Directes
* 1984: Live in Florida - Infernal Live
* 1989: Live at Horst
* 1995: Symphonic Technicalogy (Live Bootleg in Japan)
* 2001: Live in L.A. (Death & Raw)
* 2001: Live in Eindhoven '98
Recopilatoris
* 1992: Fate: The Best of Death (1992)
* 2004: Chuck Schuldiner: Zero Tolerance (2004)
* 2004: Chuck Schuldiner: Zero Tolerance II (2004)
Demos
* 1984: Death by Metal (Mantas)
* 1984: Reign of Terror
* 1985: Infernal Death
* 1985: Back from the Dead
* 1985: Mutilation
Senzills
* 1989: "Born Dead"
* 1989: "Pull the Plug"
* 1990: "Altering the Future"
* 1991: "Lack of Comprehension"
* 1993: "The Philosopher"
* 1995: "Empty Words"
* 1995: "Sacred Serenity"
* 1995: "Crystal Mountain"
* 1998: "Scavenger of Human Sorrow"
* 1998: "Spirit Crusher"
* 1998: "Voice of the Soul"
DVD i VHS
* 1989: The Ultimate Revenge 2, VHS
* 1999: Picture Disc Boxset, Boxed Set
* 2001: Live in L.A. (Death & Raw), DVD
* 2001: Live in Eindhoven '98, DVD
# Darapsa

Darapsa o Drapsaca o Adraspa, és una ciutat de Bactriana esmentada per alguns autors clàssics entre els quals Estrabó.
Els erudits pensen que es tractaria de la moderna Kunduz.

## Bibliografia

* Alexander the Great and Bactria: the formation of a Greek frontier in Central Asia, de Frank Lee Holt, 1988
# Dimorphocrambus

Dimorphocrambus és un gènere monotípic d'arnes de la família Crambidae. Conté només una espècie, Dimorphocrambus espeletiae, que es troba a Veneçuela.

## Referències

* ↑ «GlobIZ search». [Consulta: 30 gener 2019].
# Dimorfita

La dimorfita és un mineral de la classe dels sulfurs. El nom prové del grec per a "dos" i "forma" ("di-" i "morf-" respectivament), en referència a les dues formes en què es troba el mineral.

## Característiques

La dimorfita és un sulfur de fórmula química As₄S₃. Cristal·litza en el sistema ortoròmbic. La seva duresa a l'escala de Mohs és 1,5. Segons la classificació de Nickel-Strunz, la dimorfita pertany a «02.FA: Sulfurs d'arsènic, àlcalis, sulfurs amb halurs, òxids, hidròxid, H₂O, amb As, (Sb), S» juntament amb els següents minerals: duranusita, pararealgar, realgar, alacranita, uzonita, laphamita, orpiment, getchellita i wakabayashilita.

## Formació i jaciments

La dimorfita és un sulfur d'arsènic bastant rar. A la natura, la dimorfita es forma principalment per deposició en fumaroles volcàniques a temperatures entre els 70 i els 80 graus centígrads. La dimorfita va ser descrita per primer cop en una fumarola propera a Nàpols (Itàlia), l'any 1849 pel mineralogista Arcangelo Scacchi. Des del seu descobriment, la dimorfita s'ha trobat prop de la mina Copiapó (Xile); també s'ha descrit prop del Cerro de Pasco (Perú) i al districte miner de Lavrion (Àttica, Grècia).

## Referències

* 1 2 «Dimorphite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 7 novembre 2015].
* ↑ Handbook of Mineralogy
# Dimorphotheca sinuata

Dimorphotheca sinuata és una espècie de planta ornamental de la família de les Asteràcies, originària del sud-est d'Àfrica.

## Descripció

És una planta anual que creix fins als 30 cm d'alçada. Les fulles són de color verd clar amb marges lobulats. Són primes, en forma de cullera, aconseguint mesurar fins a 8 cm de longitud. Les tiges són de color vermellós i normalment estan cobertes per les fulles. És una espècie particularment atractiva del gènere Dimorphotheca, ja que les seves flors són de color taronja i molt grans, amb els centres de color taronja (a vegades poden ser de color groc, depenent de la localitat). Necessiten ple Sol per obrir-se i sempre es posicionen de cara al Sol. L'època de floració és des de mitjans de hivern a mitjans de tardor. Les flors mesuren fins a 8 cm de diàmetre i es troben a la punta de cada branca. Estan disponibles per al cultiu en una varietat de colors com el taronja, crema, groc i salmó. Les llavors apareixen poc després que es marceixin les flors i són color marró. Són fàcilment arrossegades pel vent.

## Distribució i hàbitat

Creix naturalment a les àrees de pluges d'hivern d'Àfrica, generalment a llocs sorrencs a Namaqualand i també a Namíbia.

## Taxonomia

Dimorphotheca sinuata va ser descrita per Augustin Pyramus de Candolle i publicada a Prodromus Systematis Naturalis Regni Vegetabilis 6: 72. 1837[1838].

### Etimologia

* Dimorphotheca: nom genèric que ve del grec "dis", "morphe" i "theka", que significa "la fruita en forma de dos", fent referència al dimorfisme de les asteràcies, un tret inherent als membres de les Calenduleae.
* sinuata: epítet llatí que significa "amb el tall ondulat".

### Sinonímia

* Acanthotheca dentata DC.
* Acanthotheca integrifolia DC.
* Calendula tragus Curtis
* Dimorphotheca aurantiaca Hort.
* Dimorphotheca calendulacea Harv.
* Dimorphotheca calendulacea var. calendulacea
* Dimorphotheca dentata (DC.) Harv.
* Dimorphotheca integrifolia (DC.) Harv.
* Dimorphotheca pseud-aurantiaca Schinz & Thell.

## Referències

* ↑ «Dimorphotheca sinuata». Tropicos.org. Missouri Botanical Garden. [Consulta: 25 juny 2012].
* ↑ «Mhlonishwa D. Dlamini Witwatersrand National Botanical Gardens July 2002». Arxivat de l'original el 2017-01-18. [Consulta: 9 juliol 2017].
* ↑ A Epítetos Botánicos
* ↑ «Dimorphotheca sinuata a The Plant List» (en anglès). [Consulta: 9 juliol 2017].
# Terres altes (Madagascar)

Les terres altes, anomenades també altiplà del centre o altiplans, són una regió biogeogràfica muntanyosa situada al centre de Madagascar. Comprenen la part central de l'illa situada a més de 800 m d'altitud. Estan separades de l'Altiplà del Nord per una vall soma, la Finestra de Mandritsara, que sembla haver obstaculitzat la dispersió d'espècies d'una zona a l'altra, cosa que ha resultat en parells d'espècies com ara Voalavo gymnocaudus i Voalavo antsahabensis al nord i el centre de l'illa, respectivament. Les espècies animals endèmiques d'aquesta regió són els ratpenats Miniopterus manavi i Miniopterus sororculus; els rosegadors Brachyuromys betsileoensis i Monticolomys koopmani; els tenrecs Hemicentetes nigriceps i Oryzorictes tetradactylus; i el lèmur Cheirogaleus sibreei. A causa de l'hàbitat continu de la regió, hi ha pocs endemismes locals, a diferència dels altiplans del nord.

## Referències

* ↑ Goodman et al., 2005, pàg. 871
* ↑ Goodman et al., 2005, pàg. 872
* ↑ Goodman et al., 2009, pàg. 5
* ↑ Goodman et al., 2007, pàg. 1216
* 1 2 Musser i Carleton, 2005, pàg. 949
* ↑ Bronner i Jenkins, 2005, pàg. 76
* ↑ Garbutt, 2007, pàg. 44–45
* ↑ Garbutt, 2007, pàg. 104
* ↑ Goodman et al., 2006, pàg. 395

## Bibliografia

* G.N. Bronner i Jenkins, P.D. 2005. Order Afrosoricida. Pàg. 71–81 a Wilson, D.E. i Reeder, D.M. (editors). Mammal Species of the World: a taxonomic and geographic reference. 3a edició. Baltimore: The Johns Hopkins University Press, 2 volums, 2142 pàg. ISBN 9780801882210
* N. Garbutt, N. 2007. Mammals of Madagascar: A Complete Guide. Londres: A & C Black, 304 pàg. ISBN 978-0-7136-7043-1
* S.M. Goodman, D. Rakotondravony, H.N. Randriamanantsoa i M. Rakotomalala-Razanahoera. 2005. A new species of rodent from the montane forest of central eastern Madagascar (Muridae: Nesomyinae: Voalavo). Proceedings of the Biological Society of Washington 118(4):863–873.
* S.M. Goodman, C.J. Raxworthy, C.P. Maminirina i L.E. Olson. 2006. A new species of shrew tenrec (Microgale jobihely) from northern Madagascar. Journal of Zoology 270:384–398.
* S.M. Goodman, K.E. Ryan, C.P. Maminirina et al. B. 2007. Specific status of populations on Madagascar referred to Miniopterus fraterculus (Chiroptera: Vespertilionidae), with description of a new species. Journal of Mammalogy 88(5):1216–1229.
* S.M. Goodman, C.P. Maminirina, H.M. Bradman, L. Christidis i B. Appleton. 2009. The use of molecular phylogenetic and morphological tools to identify cryptic and paraphyletic species: Examples from the diminutive long-fingered bats (Chiroptera: Miniopteridae: Miniopterus) on Madagascar. American Museum Novitates 3669:1–34.
* G.G. Musser i M.D. Carleton. 2005. Superfamily Muroidea. Pàg. 894–1531 a Wilson, D.E. i Reeder, D.M. (editors). Mammal Species of the World: a taxonomic and geographic reference. 3a edició. Baltimore: The Johns Hopkins University Press, 2 volums, 2.142 pàg. ISBN 9780801882210
# Dirichlet (cràter)

Dirichlet és un cràter d'impacte que es troba en la cara oculta de la Lluna. S'insereix a la vora exterior sud del cràter Henyey. Al sud-sud-est apareix el cràter Tsander, d'una grandària molt superior.
Es tracta d'un cràter circular amb una vora afilada sense trets distintius significatius. Presenta unes lleugeres protuberàncies externes al llarg del costat oriental. Els costats de les parets interiors s'han enfonsat cap avall per a formar un anell amb forma de talús al llarg de la base.
Dirichlet es troba en el marge oriental de la Conca Dirichlet-Jackson.

## Cràters satèl·lit

Per convenció aquests elements són identificats en els mapes lunars posant la lletra en el costat del punt mitjà del cràter que està més prop de Dirichlet.
| Cràters satèl·lit | Dirichlet Coordenades Diàmetre E 12° 12′ N, 147° 48′ O﻿ / ﻿12.2°N,147.8°O﻿ / 12.2; -147.8﻿ (Dirichlet E) 26 km |

## Referències

* (WGPSN), IAU Working Group for Planetary System Nomenclature. «Gazetteer of Planetary Nomenclature. 1:1 Million-Scale Maps of the Moon» (en anglès). UAI / USGS, 13-02-2013. [Consulta: 6 abril 2016].
* Andersson, L. E.; Whitaker, E. A.,. NASA Catalogue of Lunar Nomenclature (en anglès). NASA RP-1097, 1982.
* Blue, Jennifer. «Gazetteer of Planetary Nomenclature» (en anglès). USGS, 25-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Bussey, B.; Spudis, P.. The Clementine Atlas of the Moon (en anglès). Nueva York: Cambridge University Press, 2004. ISBN 0-521-81528-2.
* Cocks, Elijah E.; Cocks, Josiah C.. Who's Who on the Moon: A Biographical Dictionary of Lunar Nomenclature (en anglès). Tudor Publishers, 1995. ISBN 0-936389-27-3.
* McDowell, Jonathan. «Lunar Nomenclature» (en anglès). Jonathan's Space Report, 15-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Menzel, D. H.; Minnaert, M.; Levin, B.; Dollfus, A.; Bell, B. «Report on Lunar Nomenclature by The Working Group of Commission 17 of the IAU» (en anglès). Space Science Reviews, 12, 1971, pàg. 136.
* Moore, Patrick. On the Moon (en anglès). Sterling Publishing Co, 2001. ISBN 0-304-35469-4.
* Price, Fred W. The Moon Observer's Handbook (en anglès). Cambridge University Press, 1988. ISBN 0521335000.
* Rükl, Antonín. Atlas of the Moon (en anglès). Kalmbach Books, 1990. ISBN 0-913135-17-8.
* Webb, Rev. T. W.. Celestial Objects for Common Telescopes, 6ª edición revisada (en anglès). Dover, 1962. ISBN 0-486-20917-2.
* Whitaker, Ewen A. Mapping and Naming the Moon (en anglès). Cambridge University Press, 2003. 978-0-521-54414-6.
* Wlasuk, Peter T. Observing the Moon (en anglès). Springer, 2000. ISBN 1-85233-193-3.
# Tauler de control (Windows)

* Per a altres significats, vegeu «tauler de control».
El tauler de control és una part de la interfície gràfica de Microsoft Windows que permet als usuaris que veure i que manipular ajustos i controls del sistema bàsic, com ara agregar nou maquinari, afegir o suprimir programes, comptes d'usuari i opcions d'accessibilitat entre altres opcions de sons i pantalla.
El tauler de control ha estat una part inherent del sistema operatiu de Microsoft Windows des del seu llançament (Windows 1.0), amb molts dels applet actuals agregats en les últimes versions. El tauler de control és un programa independent, no una carpeta com apareix, que està assolit del menú del començament, i s'emmagatzema en el directori system32 de la miniapplet Connexions de Xarxa, que té com a funció; instal·lar, configurar i reparar una xarxa domèstica o corporativa. També serveix per compartir fitxers i carpetes.
# Demòstenes (historiador)

Demòstenes (en llatí Demosthenes, en grec antic Δημοσθένης) va ser un historiador grec, nascut a Bitínia, que va escriure una història de la seva terra natal.
Esteve de Bizanci en menciona el llibre desè (s. vv. Κοσσός, Μαυσωωλοί; comp. s. vv. Τάρας, Ταρσός, Τευμησσός, Ἀλεξανδρεία, Ἀρτάκη; Etym. Mag. s. v. Ἠραία). També va escriure un llibre sobre fundació de ciutats (κτίσεις) igualment esmentat per Esteve. Euforió de Calcis va escriure un poema contra aquest historiador sota el títol de Δημοσθένης, del que se'n conserva un fragment.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Demosthenes». A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. [Consulta: 5 setembre 2022].