OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Xurra

La xurra (Pterocles orientalis) és una espècie d'ocell de l'ordre dels pteroclidiformes comú a la Catalunya occidental.

## Morfologia

* Fa 35 cm de llargària.
* Té les potes i la cua més curtes que la ganga.
* Ales punxegudes.
* El mascle té el cap de color gris groguenc, les parts superiors grisenques amb taques ataronjades, el coll castany, amb una taca negra a la gola, i el pit gris rosat amb una franja negra estreta.
* La femella és de color groguenc, amb el cap, les parts superiors i el coll molt tacats de negre, el coll groc i amb una ampla franja ocràcia al pit.
* Tant el mascle com la femella tenen el ventre negre.
* Posseeix unes plaques còrnies a la base de les potes i al ventre que serveixen d'aïlladors de la calor.

## Subespècies

* Pterocles orientalis aragonica
* Pterocles orientalis arenarius
* Pterocles orientalis bangsi
* Pterocles orientalis orientalis

## Reproducció

Fan un niu en una lleugera concavitat a terra, mínimament folrada, i hi ponen 2-3 ous a l'abril-juny. Els dos pares escalfen els ous: a la nit ho fa el mascle, mentre que la femella -de plomatge molt més críptic- ho fa durant les hores més compromeses del dia). En l'alimentació dels pollets també intervenen tots dos pares, essent el pare l'encarregat de portar aigua.

## Distribució geogràfica

La subespècie Pterocles orientalis orientalis viu als terrenys esteparis de l'Àfrica del Nord, de la península Ibèrica, de les Illes Canàries, Turquia, Xipre i Israel, mentre que Pterocles orientalis arenarius ho fa al Kazakhstan, l'oest de la Xina i el nord del Pakistan (aquesta darrera subespècie també hiverna al Pakistan i al nord de l'Índia).

## Hàbitat

Viuen en terrenys oberts, secs i pedregosos, amb vegetació escassa o un xic densa, com els que es poden trobar a la part occidental de la Depressió Central (Baix Cinca, la Noguera i el Segrià). La població que habita aquest indret és la continuació de la que existeix a la Depressió de l'Ebre.
Pertany a la categoria d'ocells estèpics.

## Costums

Són sedentàries i gregàries.

## Referències

* ↑ Lalueza i Fox, Jordi: El llibre dels ocells de Catalunya. Editorial De Vecchi - Edicions Cap Roig. Barcelona, 1987, plana 61. ISBN 84-315-0434-X

## Enllaços externs

* Estudi de la població d'aquest ocell al Principat de Catalunya. (català)
* La xurra a l'Encyclopedia of Life. (anglès)
* Taxonomia d'aquesta espècie. (anglès)
# Exposició a la radiació (desambiguació)

«Exposició a la radiació» té aquests significats:
* Exposició (radiació), causada per fotons ionitzants, és a dir, raigs X i raigs gamma; o partícules ionitzants, generalment partícules alfa, neutrons, protons o electrons
* Els humans que estan sotmesos a un risc de radiacions ionitzants, sigui per irradiació o contaminació
* En radiologia moderna i en articles científics de principis del segle xx, l'exposició a la radiació pot referir-se a kerma (física)
* Exposició (fotografia), exposició de pel·lícules fotogràfiques a radiacions ionitzants
* Qualsevol material sotmès fins i tot a nivells quotidians de qualsevol mena de radiació, com ara la calor o la llum
# Filogènia molecular

La filogènia molecular, també coneguda com a sistemàtica molecular, és l'ús de l'estructura de les molècules per a obtenir informació sobre les relacions evolutives dels organismes. El resultat d'una anàlisi filogenètica molecular s'expressa en un arbre filogenètic.

## Tècniques i aplicacions

Tot organisme vivent té ADN, ARN, i proteïnes. Els organismes emparentats generalment tenen un alt grau de similitud en la geometria molecular d'aquestes components, mentre que les molècules d'organismes amb una relació distant mostren patrons diferenciadors. La filogènia molecular usa aquestes dades per a construir un arbre de relacions que mostra l'evolució probable de diversos organismes. No ha estat, però, fins fa poques dècades que s'han pogut identificar aquestes estructures moleculars.
Una aplicació de la filogènia molecular és en DNA barcoding, on s'identifica l'espècie d'un determinat organisme individual usant petites seccions de l'ADN mitocondrial. Una altra aplicació és en el camp de la genètica humana, com l'anàlisi genètica per a determinar la paternitat o en el camp de la criminologia per a conèixer empremtes genètiques.

## Enllaços externs

* NCBI – Sistemàtica i filogenètica molecular
# Lepidotrigla vanessa

Lepidotrigla vanessa és una espècie de peix pertanyent a la família dels tríglids.

## Descripció

* Fa 28 cm de llargària màxima.

## Hàbitat

És un peix marí, demersal i de clima temperat (33°S-43°S) que viu entre 10-100 m de fondària a la plataforma continental.

## Distribució geogràfica

Es troba a l'Índic oriental: Austràlia (Austràlia Meridional, Victòria i Tasmània).

## Costums

És bentònic.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Günther A., 1860. Catalogue of the Acanthopterygian fishes in the collection of the British Museum. 2. Squamipinnes, Cirrhitidae, Triglidae, Trachinidae, Sciaenidae, Polynemidae, Sphyraenidae, Trichiuridae, Scombridae, Carangidae, Xiphiidae. Londres. Cat. Fishes v. 2. i-xxi + 1-548.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Richardson, J., 1839. Account of an interesting collection of fish formed at Port Author in Van Diemen's Land, by T. J. Lempriere, Esq. Proceedings of the General Meetings for Scientific Business of the Zoological Society of London 1839 (pt 7): 95-100.
* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* 1 2 3 4 FishBase (anglès)
* ↑ Neira, F.J., A.G. Miskiewicz i T. Trnski, 1998. Larvae of temperate Australian fishes: laboratory guide for larval fish identification. University of Western Australia Press. 474 p.
* ↑ Coleman, N. i M. Mobley, 1984. Diets of commercially exploited fish from Bass Strait and adjacent Victorian waters, southeastern Australia. Aust. J. Mar. Freshwat. Res. 35(5):549-560.
* ↑ Gomon, M.F., C.J.M. Glover i R.H. Kuiter (eds.), 1994. The fishes of Australia's south coast. State Print, Adelaida. 992 p.
* ↑ Marshall, J.A. i A. Jordan, 1992. A catalogue of ichthyoplankton from eastern Tasmanian waters. Tasmania Division of Sea Fisheries Occasional Publication 6. 45 p.
* ↑ May, J.L. i J.G.H. Maxwell, 1986. Trawl fish from temperate waters of Australia. CSIRO Division of Fisheries Research, Tasmània. 492 p.
* ↑ Hoese, D.F., D.J. Bray, J.R. Paxton i G.R. Allen, 2006. Fishes. A Beasley, O.L. i A. Wells (eds.) Zoological Catalogue of Australia. Volum 35. ABRS & CSIRO Publishing: Australia Part 1, pp. xxiv 1-670; Part 2, pp. xxi 671-1472; Part 3, pp. xxi 1473-2178.

## Bibliografia

* Anònim, 2002. Base de dades de la col·lecció de peixos del American Museum of Natural History. American Museum of Natural History, Central Park West, NY 10024-5192, Estats Units.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Richards, W.J., 1992. Comments on the genus Lepidotrigla (Pisces: Triglidae) with descriptions of two new species from the Indian and Pacific oceans. Bull. Mar. Sci. 51(1):45-65.
* Wu, H.L., K.-T. Shao i C.F. Lai (eds.), 1999. Latin-Chinese dictionary of fishes names. The Sueichan Press, Taiwan.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Sokolovka (Khabàrovsk)

* Per a altres significats, vegeu «Sokolovka».
Sokolovka (en rus: Соколовка) és un poble del krai de Khabàrovsk, a l'Extrem Orient de Rússia. El 2012 tenia 384 habitants. Pertany al districte rural de Lazó.

## Referències

* ↑ Закон Хабаровского края от 14.03.2005 № 264 «Об административных центрах сельских поселений и муниципальных районов Хабаровского края»
# Dècada del 1540 aC

Resum dels esdeveniments de la dècada del 1540 aC:

## Esdeveniments

* Vers el 1548 aC, mort d'Amosis I. El successor fou el seu fill Amenofis I.
* 1547-1546 aC Campanya egípcia cap al sud, establint el límit de l'estat en la tercera cascada.
* vers 1540 aC Submissió a Egipte del regne de Kush, capital Buhen
* vers 1540 aC Submissió a Egipte dels tehenu de la Marmàrica (Líbia)
* vers 1540 aC Lluites entre Assíria i els hurrites de Mitanni.
* Vers 1540 aC Burnaburiash I succeeix a Agum II com a rei de Babilònia, Khana i els cassites

## Personatges destacats

* Amenofis I, faraó egipci, casat amb la seva germana Ahmosis Meritamun
# Maisonfèina

Maison Feine (en francès Maison-Feyne) és una localitat i comuna de França, a la regió de la Nova Aquitània, departament de la Cruesa. La seva població al cens de 1999 era de 290 habitants. Està integrada a la Communauté de communes du Pays Dunois.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 354 | 356 | 357 | 314 | 290 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Jean-Claude Chavegrand | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. a lemosin.net.
# La mujer de Benjamín

La mujer de Benjamín és una pel·lícula mexicana de 1991 protagonitzada per Eduardo López Rojas i Arcelia Ramírez. És l'òpera prima del cineasta Carlos Carrera.

## Sinopsi

En un poblat pròxim a una autopista, Benjamín (Eduardo López), un exboxador senil tímid i innocent, que depèn intel·lectual i econòmicament de la seva germana Micaela (Malena Doria), qui exerceix com la seva tutora, s'enamora de Natividad (Arcelia Ramírez), una jove atractiva que busca l'oportunitat de trencar el vincle amb la seva mare dominant. Quan l'estratègia dels seus amics de seduir-la per mitjà de cartes amoroses anònimes falla, Benjamín és acuitat per ells perquè la rapti. Al final Natividad troba un feix de bitllets a la casa, li ho roba i emprèn la fugida del poble feliç cap a la carretera.

## Repartiment

* Eduardo López Rojas
* Arcelia Ramírez
* Malena Doria
* Eduardo Palomo

## Premis

Entre els premis que va rebre es destaquen:
* Festival Internacional del Nou Cinema Llatinoamericà de l'Havana, Cuba: FIPRESCI i Premi Glauber Rocha de la Premsa Estrangera a la Millor Pel·lícula, Premi Millor actor (Eduardo López);
* Festival Internacional de Cinema d'Amiens, França: Millor pel·lícula;
* Festival de Cinema Iberoamericà de Huelva, Espanya: Premi especial del Jurat i de la Crítica a Millor pel·lícula, Millor òpera prima;
* Festival Internacional de Cinema Giovanni, Torí, Itàlia: Premi del Jurat a Millor pel·lícula;
* Festival Internacional de Cinema de Mont-real: Millor òpera prima.

## Comentaris

Aquest film ocupa el lloc 69 dins de la llista de les 100 millors pel·lícules del cinema mexicà, segons l'opinió de 25 crítics i especialistes del cinema a Mèxic, publicada per la revista Somos en juliol de 1994.

## Referències

* ↑ «Copia archivada». Arxivat de l'original el 13 de setembre de 2014. [Consulta: 23 abril 2014].
* ↑ http://www.filmaffinity.com/es/film296800.html
* ↑ «Copia archivada». Arxivat de l'original el 24 d'abril de 2014. [Consulta: 23 abril 2014].
* ↑ «Las 100 mejores películas del cine mexicano». Arxivat de l'original el 8 de febrer de 2010. [Consulta: 23 gener 2009]. Arxivat 2002-11-25 a Wayback Machine.

## Enllaços externs

* Tràiler a YouTube
* Sobre La mujer de Benjamín de Carlos Carrera, o ¡Qué gallito me saliste! a Razón y Palabra
# Labeo rectipinnis

Labeo rectipinnis és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 10,2 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba al riu Congo.

## Referències

* ↑ Cuvier G. 1816. Le Règne Animal distribué d'après son organisation pour servir de base à l'histoire naturelle des animaux et d'introduction à l'anatomie comparée. Les reptiles, les poissons, les mollusques et les annélides. Edition 1. Règne Animal (ed. 1) v. 2. i-xviii + 1-532.
* ↑ BioLib
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Tshibwabwa, S.M., 1997. Systématique des espèces africaines du genre Labeo (Teleostei, Cyprinidae) dans les régions icthyogéographiques de Basse-Guinée et du Congo II. Presses Universitaires de Namur, Namur, 227 p., tesi doctoral.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Lévêque, C. i J. Daget, 1984. Cyprinidae. p. 217-342. A J. Daget, J.-P. Gosse i D.F.E. Thys van den Audenaerde (eds.) Check-list of the freshwater fishes of Africa (CLOFFA). ORSTOM, París i MRAC, Tervuren. Vol. 1.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828. .
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Reid, G.M., 1985. A revision of African species of Labeo (Pisces: Cyprinidae) and a re-definition of the genus. Verlag von J. Cramer, Braunschweig. 322 p.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Lisa Spalt

Lisa Spalt (16 d'octubre del 1970, Hohenems) és una escriptora austríaca i viu a Viena. Lisa Spalt ha publicat «literatura expermental». El 2003, va publicar el llibre saschaident. saschaideal en dos volums; la primera part presenta la construcció i la desconstrucció de la figura «Sascha» com el lligam de qualitats a un nom, i la segona part deforma la història inicial de Sascha i instaura un desenvolupament de la figura pel desenvolupament des sons. En Grimms (2007), quatre rondalles dels Germans Grimm fan col·lisió amb el llenguatge de la publicitat. Junt amb el compositor Clemens Gadenstätter va escriure tag day - ein schreibspiel. També amb Gadenstätter va escriure peces i cançons per a música moderna. Va traduir de l'obra de Nicolas Pesquès del francès.

## Premis

* 2011 Premi Promoció del Bundesland Vorarlberg
* 2008 Premi Promoció del Premi Heimrad Bäcker
* 2008 Tercer Premi a la Convocatòria Floriana
* 2007 Beca Elias Canetti del Govern d'Àustria
* 2004 Premi Promoció de la Ciutat de Viena

## Publicacions

* Blüten - ein Gebrauchsgegenstand, Czernin Verlag, Viena 2010
* Grimms, Ritter Verlag, Klagenfurt 2007
* Catcomic, Edition Ch, Viena 2005
* Comic Sense, Edition Ch, Viena 2005
* Saschaident, Das Fröhliche Wohnzimmer, Viena 2003
* Spitzmötz-Planet, Das Fröhliche Wohnzimmer, Viena 2002
* Nach der Thrillerpfeife, Edition Ch, Viena 2002
* Full stop Schale, Edition Ch, Viena 2001
* Rastern. Makros, Das Fröhliche Wohnzimmer, Viena 2001
* Leichte Reisen von einem Ende der Erde, Blattwerk, Linz 1999
* Gegndn, Das Fröhliche Wohnzimmer, Viena 1998

## Enllaços externs

* «Bibliografia relacionada amb Lisa Spalt» (en alemany). Al catàleg de la Biblioteca Nacional d'Alemanya.
* «Entrada sobre l'autora» (en alemany). Grazer Autorinnen Autorenversammlung (GAV) (Associació d'Escriptors Austríacs), 2011. [Consulta: 6 maig 2011].
* «Biografia» (en alemany). Lyrikwelt.de, 2011. Arxivat de l'original el 2005-11-22. [Consulta: 6 maig 2011].
* Lisa Spalt - Lloc web oficial
# Lisitea (satèl·lit)

Lisitea és un satèl·lit irregular de Júpiter. Forma part del grup d'Himalia. Va ser descobert per Seth Barnes Nicholson el 1938 des de l'Observatori de Mount Wilson. Se'l va nomenar així en honor de Lisitea, filla d'Oceà i una de les amants de Zeus. Amb anterioritat al 1975, abans de rebre el nom oficial definitiu, se'l coneixia amb el nom de Júpiter X. Orbita al voltant del planeta en una òrbita prògrada amb un període de poc més de 259 dies.

## Referències

* 1 2 «NASA FACTS» (en anglès). NASA.
* ↑ URL de la referència: https://ssd.jpl.nasa.gov/?sat_phys_par. Data de consulta: 5 setembre 2020.

## Enllaços externs

* (anglès) Seth B. Nicholson, "Two new satellites of Jupiter", PASP 50 (1938) 292–293
# Lewiston (Maine)

Lewiston és una població dels Estats Units a l'estat de Maine (EUA). Segons el cens del 2000 tenia 38.000 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Lewiston tenia 35.690 habitants, 15.290 habitatges, i 8.654 famílies. La densitat de població era de 404,2 habitants/km².
Dels 15.290 habitatges en un 25,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 40,9% hi vivien parelles casades, en un 11,8% dones solteres, i en un 43,4% no eren unitats familiars. En el 35,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 13,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,17 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,81.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 20,7% tenia menys de 18 anys, un 12,6% entre 18 i 24, un 26,9% entre 25 i 44, un 22% de 45 a 60 i un 17,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 87,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 29.191 $ i la renda mediana per família de 40.061 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.095 $ mentre que les dones 21.810 $. La renda per capita de la població era de 17.905 $. Entorn del 10% de les famílies i el 15,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Lewiston». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 15 de febrer 2020. [Consulta: 7 d’agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Lewiston». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Lex Aebutia de magistratibus extraordinariis

La Lex Aebutia de magistratibus extraordinariis és el nom d'una llei romana que prohibia al proposant d'una llei crear oficis o poders (curatio ac potestas) per exercir-los personalment, o per mitjà dels seus amics i parents, per tenir aquest poder o càrrec. També prohibia a un cònsol excloure al seu col·lega. Aquesta segona llei va ser coneguda amb el nom de Aebutia Licinia i suposadament va ser establerta, igual que la primera, cap a l'any 233 aC o en els següents anys, a proposta d'un Ebuci, tribú de la plebs, probablement un membre de la gens Ebúcia.

## Referències

* ↑ Puente y Franco, Antonio de. Historia de las leyes, plebiscitos y senadoconsultos más notables des de la fundación de Roma hasta Justiniano. Madrid: Imprenta de Vicente de Lalama, 1840, p. 47-48 [Consulta: 12 abril 2022].
# Llengua cari

Aka-cari (també conegut simplement com a Cari) és una llengua extingida de les illes Andaman, a l'Índia. Formava part del grup de llengües andamaneses del nord, parlada pels membres de la tribu Kari. L'any 1994 la tribu estava formada per només dues dones de 57 i 59 anys que vivien a l'illa Strait.

## Referències

* ↑ «Ethnologue India». Arxivat de l'original el 2010-07-15. [Consulta: 2 juny 2014].
* ↑ George Weber (~2009), Numbers Arxivat 2012-05-31 a Wayback Machine.. Chapter 7 of The Andamanese Arxivat 2012-05-27 a Wayback Machine.. Accessed on 2012-07-12.
* ↑ A. N. Sharma (2003), Tribal Development in the Andaman Islands, page 62. Sarup & Sons, New Delhi.
# Licas (fill d'Arcesialu)

Licas (en llatí Lichas, en grec antic Λίχας) fill d'Arcesilau fou un espartà que va ser proxenos de l'estat d'Argos.
Era un dels ambaixadors que va demanar als argius la renovació de la treva entre Esparta i Argos que expirava llavors, el 422 aC, però sense èxit, segons Tucídides.
El 420 aC després que Elis va excloure a Esparta dels Jocs olímpics amb l'acusació d'haver trencat la treva sagrada al conquerir Lepreon, Licas va enviar un carro a competir als jocs en nom de Beòcia, però quan va obtenir la victòria es va desplaçar a Elis per coronar als guanyadors per demostrar que era ell qui havia obtingut el triomf. Per això va ser colpejat públicament pel ῥαβδοῦχος ("rabdouchos", portador de la vara, jutge dels jocs) i Esparta no va perdonar l'insult, encara que no en va fer manifestació pública, segons Tucídides i Xenofont.
El 418 aC va aconseguir fer la pau amb Argos després de la batalla de Mantinea. El 412 aC va ser un dels onze comissionats enviats a investigar la conducta d'Astíoc l'almirall espartà, i va ser el més audaç dels que va protestar pels tractats signats amb Pèrsia per Calcideu i Terímenes, especialment la clàusula per la que es reconeixien els drets de Pèrsia a tots els territoris que havien estat possessió dels reis perses antigament.
El 411 aC va desaprovar la revolta dels milesis contra Pèrsia per l'expulsió de la guarnició persa de Milet, ja que creia que s'havien de mantenir bones relacions amb els perses mentre durés la guerra amb Atenes. Va morir algun temps després precisament a Milet i els habitants de la ciutat, que li tenien molt d'odi, no el van deixar enterrar adequadament.
Tant Xenofont com Plutarc l'alaben per la seva hospitalitat famosa a tota Grècia, sobretot durant la Gimnopèdia, on acollia sense demanar res a canvi als desconeguts.

## Referències

* ↑ Lichas a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 781
# Limnocionins

Els limnocionins (Limnocyoninae) són un grup de mamífers carnívors arcaics considerats tradicionalment com a subfamília dels hienodòntids, membres de l'ordre dels creodonts dins el subordre dels laurasiateris. El seu estatus és polèmic i de vegades són considerats com a família a part, els limnociònids. El nom deriva del gènere tipus Limnocyon i ve del grec limnos 'aiguamoll'" i kíon 'gos'.
# Lishizhenita

La lishizhenita és un mineral de la classe dels sulfats. Rep el seu nom en honor de Li Shizhen (1518-1593), famós farmacòleg xinès.

## Característiques

La lishizhenita és un sulfat de fórmula química ZnFe₂(SO₄)₄·14H₂O. Cristal·litza en el sistema triclínic. Els cristalls són de tabulars a prismàtics, allargats al llarg de [100], de fins a 8 mm, mostrant {010}, {100}, {001}, normalment en agregats. La seva duresa a l'escala de Mohs és 3,5.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la lishizhenita pertany a «07.CB: Sulfats (selenats, etc.) sense anions addicionals, amb H₂O, amb cations de mida mitjana» juntament amb els següents minerals: dwornikita, gunningita, kieserita, poitevinita, szmikita, szomolnokita, cobaltkieserita, sanderita, bonattita, aplowita, boyleïta, ilesita, rozenita, starkeyita, drobecita, cranswickita, calcantita, jôkokuïta, pentahidrita, sideròtil, bianchita, chvaleticeïta, ferrohexahidrita, hexahidrita, moorhouseïta, niquelhexahidrita, retgersita, bieberita, boothita, mal·lardita, melanterita, zincmelanterita, alpersita, epsomita, goslarita, morenosita, alunògen, metaalunògen, aluminocoquimbita, coquimbita, paracoquimbita, romboclasa, kornelita, quenstedtita, lausenita, römerita, ransomita, apjohnita, bilinita, dietrichita, halotriquita, pickeringita, redingtonita, wupatkiïta i meridianiïta.

## Formació i jaciments

La lishizhenita va ser descoberta a la mina Xitieshan, a Da Qaidam, (Prefectura Autònoma Tibetana i Mongol de Haixi, República Popular de la Xina) en cavitats i fil·lons en anhidrita a la zona d'oxidació d'un dipòsit de Pb-Zn. També ha estat descrita a la mina Blue Lizard, al comtat de San Juan (Utah, Estats Units) i a la mina Sar Cheshmeh, a Pariz (Kerman, Iran).
Sol trobar-se associada a altres minerals com: anhidrita, römerita, copiapita, sofre, guix, pirita i quars.

## Referències

* 1 2 3 «Lishizhenite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 18 juliol 2017].
* 1 2 3 «Lishizhenite» (en anglès). Handbook of Mineralogy. Arxivat de l'original el 4 de març 2016. [Consulta: 18 juliol 2017].