OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cuitlatec

El cuitlatec és una llengua indígena de Mèxic, en l'actualitat extinta i que anteriorment s'havia parlat al territori de l'actual estat de Guerrero pels cuitlatecs. Aquesta llengua no ha de confondre's amb el cuicatec.

## Distribució geogràfica i historia

El cuitlatec es va parlar en l'estat mexicà de Guerrero. Cap a 1930, la llengua només sobrevivia en San Miguel Totolapan. L'última parlant de li llengua, Juana Ca, es creu que va morir en els anys 1960.
Possiblement les persones de la cultura Mezcala, o part d'ells, eren parlants de cuitlatec. El nom cuitlatec és un exònim despectiu, que els mexica van donar a aquest poble. Literalment cuitlatec prové del nàhuatl cuitlatl 'excrement', i encara es desconeix la raó concreta perquè van usar un gentilici així de despectiu per referir-se als cuitlatecs, a pesar que els mexica freqüentment van usar noms despectius per als pobles rivals.

## Classificació

No s'ha provat satisfactòriament que el cuitlatec estigui emparentat amb cap altra família de llengües d'Amèrica, per la qual cosa es considera que és una llengua aïllada genuïna.

### Relació amb altres llengües

En la seva polèmica classificació de les llengües indígenes americanes, Joseph Greenberg i Merritt Ruhlen van especular amb el parentiu de cuitlatec i les llengües txibtxes, juntament amb una altra sèrie de llengües mesoamericanes i sud-americanes usualment considerades per altres autors sense relació. Per altra banda, R. Escalante suggerí una possible relació amb la família uto-asteca. Cap d'aquestes propostes té acceptació general.

## Descripció lingüística
### Fonologia

L'inventari consonàntic del cuitlatec vé donat per:
| | Bilabial | Dental | Palatal | Velar | Labio-velar | Glotal |
| Oclusiva | p b | t d | | k ɡ | kʷ | ʔ |
| Africada | | | tʃ | | | |
| Fricativa | | ɬ | ʃ | | | h |
| Nasal | m | n | | | | |
| Aproximant | | l | j | | w | |
Els sons /f/, /s/, /r/ y /ɾ/ només es troben préstecs lèxico del castellà.
L'inventari vocàlic del cuitlatec és el següene:
| | Anterior | Central | Posterior |
| Tancada | i | ɨ | u |
| Oberta | e | a | o |

### Gramàtica

Les oracions transitives usualment tenen l'ordre sintàctic SVO i l'adjectiu precedeix al nom al que modifica.

## Referències

* 1 2 Escalante Hernández, Robert. El Cuitlateco. Mèxic, D.F.: Instituto Nacional de Antropología e Historia, 1962.
* ↑ Greenberg, Joseph; Ruhlen, Merritt. An Amerind Etymological Dictionary (pdf). 12a ed.. Stanford: Dept. of Anthropological Sciences Stanford University, 2007-09-04 [Consulta: 27 juny 2008].
# Boophis blommersae

Boophis blommersae és una espècie de granota de la família dels mantèl·lids endèmica de Madagascar.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Fordham et al (2006). Boophis blommersae. Llista Vermella de la UICN, Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2006. Consultat el 4 gener 2008 (en anglès). (anglès)
# Boophis bottae

Boophis bottae és una espècie de granota de la família dels mantèl·lids endèmica de Madagascar.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Fordham et al (2006). Boophis bottae. Llista Vermella de la UICN, Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2006. Consultat el 4 gener 2008 (en anglès). (anglès)
# Boophis englaenderi

Boophis englaenderi és una espècie de granota de la família dels mantèl·lids endèmica de Madagascar.

## Referències

* Fordham et al (2006). Boophis englaenderi. Llista Vermella de la UICN, Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2006. Consultat el 4 gener 2008 (en anglès). (anglès)
# Boophis erythrodactylus

Boophis erythrodactylus és una espècie de granota de la família dels mantèl·lids endèmica de Madagascar.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Fordham et al (2006). Boophis erythrodactylus. Llista Vermella de la UICN, Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2006. Consultat el 4 gener 2008 (en anglès). (anglès)
# Bonner Durchmusterung

El Bonner Durchmusterung ("compilació de Bonn", en alemany) és un catàleg estel·lar publicat per Friedrich Wilhelm Argelander, Adalbert Krüger i Eduard Schönfeld entre 1852 i 1859. Llista 320.000 estrelles amb les seves posicions per a l'època 1855.0. És el catàleg més important anterior a l'aparició dels primers catàlegs fotogràfics.
Inicialment només cobria el cel de l'hemisferi nord i una part del sud, de manera que es va ampliar amb el Südliche Durchmusterung (SD), que cobreix estrelles entre les declinacions -1° i -23° (1886, 120.000 estrelles). Posteriorment es va ampliar encara més amb el Cordoba Durchmusterung (CD, 580.000 estrelles), que es començà a compilar a Córdoba, Argentina, el 1892 per iniciativa de John M. Thome i cobreix les declinacions -22° a -90°. La darrera ampliació del catàleg és la Cape Photographic Durchmusterung (CPD, 450.000 estrelles, 1896), compilat a Ciutat del Cap, Sud-àfrica, i que cobreix declinaciones entre -18° i -90°.
Els noms de les estrelles es designen amb la inicial del catàleg al qual pertanyen (BD, SD, CD, CPD) seguida de la declinació de l'estrella i d'un nombre per ordenar totes les estrelles amb la mateixa declinació. Per exemple BD+50°1725 o CD-45°13677; el primer cas és una estrella inclosa en el primer catàleg Durchmusterung, situada a una declinació de +50° i classificada com la 1.725 en aquesta declinació.
Actualment s'utilitza més la designació del Henry Draper Catalogue (HD), ja que també conté informació espectroscòpica, però com que els Durchmusterung contenen més estrelles, quan no es disposa de designació HD s'utilitza la més antiga dels Durchmusterung.

## Vegeu també

* Nomenclatura de Bayer
* Nomenclatura de Flamsteed
* Henry Draper Catalogue (HD)
* Harvard Revised Catalogue (HR)
# Botris de Messana

Botris (en grec antic: Βότρυς, llatí: Botrys) fou un poeta de l'antiga Grècia nadiu de Messana (Sicília). No es conserva res de la seva obra.
Segons Àlcim, parlant a propòsit de l'obra de Salpe, Botris va ser l'inventor del gènere eròtic anomenat pègnies (grec antic: Παίγνια), i Timeu el considera tan obscè com Filenis i altres autors eròtics.

## Referències

* ↑ Botrys a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 501
* ↑ Ateneu, El sopar dels erudits, VII 322a.
* ↑ Polibi, Història, XII 13.1.
# Bezirk

Un bezirk (en alemany Bezirk) és una subdivisió administrativa en Suïssa, Alemanya i Àustria.

## Alemanya

* A certes llargues ciutats, un bezirk és una subdivisió administrativa amb un consell elegit. Les seves competències descentralitzades difereixen tanmateix de ciutat a ciutat.
** Bezirk (Berlín)
** Bezirk (Hamburg)
* A Baviera i al districte Rhein-Pfalz (Renània-Palatinat)
** Bezirk (Baviera): un nivell intermediari entre els municipis i el districte (Landkreis).
* Regierungsbezirk, un relinquit de l'administració Prussiana
* Els 14 bezirk (RDA) eren el nivell polític intermediari entre els municipis i el govern central a l'antiga República Democràtica Alemanya

## Àustria

* Bezirk (Àustria): els nous estats federals estan dividits en 84 bezirks o districtes rurals i 15 ciutats amb drets propis. A Itàlia, el Tirol del Sud també va mantenir aquesta subdivisió.

## Suïssa

* Bezirk (Suïssa) és una subdivisió administrativa de certs cantons
# Bremen (Ohio)

Bremen és una població dels Estats Units a l'estat d'Ohio. Segons el cens del 2000 tenia 1.265 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Bremen tenia 1.265 habitants, 483 habitatges, i 360 famílies. La densitat de població era de 588,5 habitants/km².
Dels 483 habitatges en un 39,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 58% hi vivien parelles casades, en un 10,8% dones solteres, i en un 25,3% no eren unitats familiars. En el 23,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 13,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,62 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,06.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 29,6% tenia menys de 18 anys, un 7,8% entre 18 i 24, un 29,3% entre 25 i 44, un 20,1% de 45 a 60 i un 13,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 35 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 89,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 38.036 $ i la renda mediana per família de 44.844 $. Els homes tenien una renda mediana de 33.472 $ mentre que les dones 22.202 $. La renda per capita de la població era de 16.408 $. Aproximadament el 6,9% de les famílies i el 6,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Bremen». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Bremen». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].
# Bremgarten (Argòvia)

Bremgarten és un municipi del cantó d'Argòvia (Suïssa), cap del districte de Bremgarten.

## Fills il·lustres

* Johann Melchior Gletle. (626-1683), organista, mestre de capella i compositor.

## Enllaços externs

* Web oficial del municipi
Bremgarten (Argòvia) en Alemany, Francès o Italià al Diccionari històric de Suïssa.
# Bremondans

Bremondans és un municipi francès situat al departament del Doubs i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2007 tenia 83 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Bremondans era de 83 persones. Hi havia 33 famílies de les quals 8 eren unipersonals (4 homes vivint sols i 4 dones vivint soles), 17 parelles sense fills i 8 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 47 habitatges, 35 eren l'habitatge principal de la família, 5 eren segones residències i 6 estaven desocupats. 40 eren cases i 6 eren apartaments. Dels 35 habitatges principals, 28 estaven ocupats pels seus propietaris, 4 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 2 estaven cedits a títol gratuït; 3 tenien dues cambres, 6 en tenien tres, 9 en tenien quatre i 16 en tenien cinc o més. 27 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 15 habitatges hi havia un automòbil i a 17 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Bremondans el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 4 | 80 a 84 | 4 |
| 4 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 8 | 65 a 69 | 0 |
| 8 | 60 a 64 | 0 |
| 0 | 55 a 59 | 4 |
| 8 | 50 a 54 | 4 |
| 0 | 45 a 49 | 4 |
| 0 | 40 a 44 | 0 |
| 4 | 35 a 39 | 0 |
| 4 | 30 a 34 | 0 |
| 0 | 25 a 29 | 4 |
| 0 | 20 a 24 | 4 |
| 4 | 15 a 19 | 4 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 8 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 45 persones, 27 eren actives i 18 eren inactives. De les 27 persones actives 25 estaven ocupades (18 homes i 7 dones) i 2 estaven aturades (2 homes). De les 18 persones inactives 12 estaven jubilades, 1 estava estudiant i 5 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 3 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa alimentària i 2 d'empreses de serveis.
L'any 2000 a Bremondans hi havia 6 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999 (francès)
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Bremondans a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Bremondans a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Bridge City

«Bridge City» té aquests significats:
* Bridge City (Louisiana), població dels Estats Units a l'estat de Louisiana.
* Bridge City (Texas), població dels Estats Units a l'estat de Texas.
# Blomac

Blomac és un municipi francès, situat al departament de l'Aude i a la regió d'Occitània.
# Cabre

El cabre o cabere és una llengua extingida de la família arawak, poc testificada i sense classificar que fou parlada a Colòmbia, als marges dels rius Teviare i Zama. Kaufman (1994) no la inclou en cap grup concret mentre que Aikhenvald (1999) la deixen sense classificar dins de les llengües arawak de l'Alt Amazones. Gilij va citar un vocabulari comparatiu:
| Maipure | Güipunave | Cávere | Significat |
| yema | dema | shema | 'tabac' |
| yapa | dapa | shapa | 'foresta' |

## Referències

* ↑ Ramirez, Henri (2019). Enciclopédia das línguas arawak: acrescida de seis novas línguas e dois bancos de dados. (no prelo)
* ↑ Ramirez, Henri, & França, Maria Cristina Victorino de. (2019). Línguas Arawak da Bolívia. LIAMES: Línguas Indígenas Americanas, 19, e019012. https://doi.org/10.20396/liames.v19i0.8655045
# Bogdanovka

«Bogdanovka» té aquests significats:
* Bogdanovka (Saràtov), localitat de l'óblast de Saràtov, a Rússia
* Bogdanovka (Prókhorovka), localitat de l'óblast de Bélgorod, a Rússia
* Bogdanovka (Novi Oskol), localitat de l'óblast de Bélgorod, a Rússia
# Byšta

Byšta és un poble i municipi d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Košice, a l'est del país.

## Història

La primera referència escrita de la vila data del 1270.
# Büchner

«Buchner o Büchner» té aquests significats:
* Annemarie Buchner, coneguda popularment com a Mirl Buchner (Garmisch-Partenkirchen, 1924), esquiadora alemanya.
* Eduard Buchner (Múnic, 1860 - Focsani, Romania, 1917), físic alemany guardonat amb el Premi Nobel de Química.
* Georg Büchner (Goddelau, 1813 - Zuric, 1837), dramaturg i prosista alemany.
* Ludwig Büchner (Darmstadt, 1824 - 1899), filòsof alemany
* Embut de Büchner, peça del material de laboratori de química utilitzat per a realitzar filtracions
# Büdingen

* No s'ha de confondre amb l'antic municipi de Bèlgica Budingen..
Büdingen és una ciutat mitjana al sud-est del districte de Wetterau de l'estat federat de Hessen a Alemanya. Fins a 1972 era la capital d'un districte del mateix nom. La ciutat es troba en una zona boscosa al marge del Seemenbach, a la transició de la plana del Wetterau al Vogelsberg. És coneguda pel nucli històric i el castell que en fan una de les ciutats medievals més ben conservats d' Europa.

## Referències

* ↑ «0458843.xml Büdingen». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Búč

Búč és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Nitra, al sud-oest del país. El 2021 tenia 1.130 habitants.

## Història

És documentat per primera vegada el 1208 com a Bulsou i era propietat alternativament de l'arquebisbat d'Esztergom-Budapest i del Gran Capítol. El 1311 va ser devastat per l'atac dels seguidors de Mateu Csák, però 20 anys ja havia estat reconstruït. Entre el 1549 i el 1683 va pagar tribut a l'Imperi Otomà, alhora que la fe protestant arrelava a la ciutat. El 1860 tenia 1.714 habitants, la majoria pagesos.
Fins al 1918 va pertànyer al Regne d'Hongria, després a Txecoslovàquia i en l'actualitat a Eslovàquia. Com a resultat del Primer arbitratge de Viena va tornar a formar part d'Hongria entre el 1938 i el 1945.

## Referències

* ↑ «Nitriansky kraj (Slovakia): Districts, Towns and Municipalities - Population Statistics, Charts and Map». [Consulta: 6 agost 2022].
* 1 2 «História - Oficiálna stránka obce Búč». [Consulta: 6 agost 2022].
# Camp de Čelebići

El camp de Čelebići va ser un camp de presoners durant la Guerra de Bòsnia, utilitzat per diverses unitats del Ministeri d'Interior bosnià (MUP), el Consell de Defensa Croat (HVO), i unitats de Defensa Territorial (TO). El campament estava situat a Čelebići, un llogaret al municipi de Konjice, a la Bòsnia central. El campament va ser utilitzat per a concentrar al voltant de cent presoners de guerra serbis, detinguts durant l'operació militar destinada a desbloquejar de les rutes cap a Sarajevo i Mostar, el maig de 1992, anteriorment bloquejats per les forces sèrbies. El nombre exacte de detinguts no es coneix que alguns presos van ser canviats o transferits a altres instal·lacions a Konjice. Els detinguts al campament van ser sotmesos a tortures i agressions sexuals, i alguns van ser assassinats.

## Judici a la Haia

El Tribunal Penal Internacional per a l'antiga Iugoslàvia va processar i condemnar tres persones pels fets del camp de Čelebići:
* Zdravko Mucić, condemnat a 9 anys per tortures.
* Hazim Delić, condemnat a 18 anys per tortures i assassinat.
* Esad Landzo, condemnat a 15 anys per assassinat.

## Referències

* ↑ «The Judgement of the Trial Chamber» (en anglès). ICTY, 16-11-1998. [Consulta: 4 març 2010]. PDF
* ↑ «Three guilty in Bosnia trial» (en anglès). BBC News, 16-11-1998. [Consulta: 4 març 2010].
* 1 2 «Hazim Delić and Esad Landžo Transferred to Finland to Serve their Prison Sentences» (en anglès). ICTY, 10-07-2003. [Consulta: 4 març 2010]. PDF

## Enllaços externs

* Documentació sobre el procés Mucić et al. (IT-96-21) Čelebići Camp, Tribunal Penal Internacional per a l'antiga Iugoslàvia (anglès)
# Camp de tir de l'Exèrcit Republicà

El Camp de tir de l'Exèrcit Republicà és una obra de Pujalt (Anoia) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

En el camp hi ha dues rases, una davant de l'altra on es col·locaven els blancs per tirar. Actualment hi ha camps de conreu i l'espai on hi havien els blancs queda amagat sota la vegetació.

## Història

Durant la guerra civil de 1936-39 s'instal·là a Pujalt la base d'instrucció militar del 18è cos d'exercit republicà.
El camp de tir té un paper destacable dins del conjunt patrimonial conservat a Pujalt. Era el lloc on s'entrenaven els soldats. És convenient recuperar aquest espai, ja que forma part del campament de Pujalt.

## Referències

* 1 2 3 «Camp de tir de l'Exèrcit Republicà». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 8 octubre 2018].
# Camp de voleibol platja

El camp de voleibol platja és el lloc on es desenvolupa la major part del voleibol platja, és la zona on uns jugadors amb un rol específic podran exercir aquest esport amb els diferents tipus de normes.

## Mesures

La pista és un rectangle de 16 metres de llargària x 8 metres d'amplària des de la vora externa de les línies que delimiten o assenyalen els límits del terreny de joc. Al voltant del camp de joc ha d'haver-hi una banda de seguretat de 3 metres lliures d'obstacles. Les línies divisòries estan formades per material elàstic, flexible, no abrasiu, resistent i sense vores tallants per evitar danys al jugadors. Aquestes línies són de 5 cm d'amplària amb un color que contraste amb el de l'arena, fixades i tensades en cada cantonada mitjançant ancoratges clavats a una profunditat no inferior a 25 cm.
L'orientació solar de l'eix longitudinal ha de coincidir amb la direcció geogràfica N-S, admetent-se una variació compresa entre N-NE i N-NO.

## Xarxa

La xarxa es col·loca verticalment sobre la meitat de la pista, és d'unes dimensions d'un metre d'ample i 8'5 metres de llarg. L'altura de la vora superior de la xarxa es de 2'43 metres per a homes i 2'24 per a dones.
# Ca n'Oliveró (la Garriga)

Ca n'Oliveró és un edifici del municipi de la Garriga (Vallès Oriental) inclòs en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És una masia aïllada d'una sola nau i de planta rectangular. Consta de planta baixa, pis i golfes. Les façanes, de pedra, estan recobertes amb arrebossat de guix. El portal d'entrada és de pedra amb arc de mig punt adovellat. Les obertures de la planta pis i golfes. Les obertures de la planta pis i golfes són quadrades i estan encerclades amb arc de pedra. La façana principal de la casa s'aixeca davant un pati de petites dimensions. A la part anterior de la casa hi ha l'era. La coberta és a dues vessants.
A la finestra que hi ha damunt el portal d'entrada hi ha una inscripció que diu: "Pere Pau Olivero. 1637".

## Referències

* 1 2 «Ca n'Oliveró». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 10 juliol 2015].
# Ca n'Olives

Ca n'Olives és un mas del municipi de Lladó (Alt Empordà) inclòs en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Masia situada als afores del poble pel camí que porta a l'ermita de Santa Maria de L'Estela. La gran masia de Can Olives és una construcció del segle xviii. L'habitatge principal té la porta en arc de mig punt adovellada, amb una inscripció a la dovella central: PERE OLIVAS Y FRANCH OLIVAS I FARRER O ANY 1776. Aquesta masia tenia nombroses dependències, com les corts, dependències per peregrins, per a cavalleries i carruatges, etc. Es divideix en tres pisos, el més important dels quals era el central on hi havia les habitacions, biblioteca, salons que tenen les parets decorades al fresc. A l'interior hi ha també una capella d'una nau amb volta de llunetes, amb l'arc triomfal de punt rodó, dedicada a Santa Maria. Avui està abandonada. La casa té el teulat amb vessant a dues aigües. El parament és de pedra irregular excepte les obertures i cantonades que són fets amb pedra ben escairades.

## Referències

* ↑ «Ca n'Olives». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 10 gener 2014].
# Cabana d'era de la Guàrdia

La Cabana d'era de la Guàrdia és una cabana de l'Esquirol (Osona) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Cabana d'era de planta trapezoïdal adossada per la façana Nord a l'edificació que s'utilitza com a portal d'entrada a la lliça. Coberta a dues vessants i amb el carener perpendicular a la façana situada a migdia. Presenta un pilar central de pedra picada que sosté el cavall del carener i el del sostre del paller. A la façana principal presenta un gran ràfec recolzat als laterals per unes bigues amb suports.

## Història

Cabana d'era relacionada amb el mas la Guàrdia.

## Referències

* 1 2 «Cabana d'era de la Guàrdia». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 26 setembre 2017].
# Calamar comú

El calamar comú o calamar europeu (Loligo vulgaris) es una espècie de mol·lusc cefalòpode de la família Loliginidae. N'hi ha les costes des del Mar del Nord fins com a mínim la costa occidental d'Àfrica. Viu des de nivell de mar fins fondàries de 500 m. El seu mantell fa uns 40 cm de llarg. Es pesca en grans quantitats. El seu principal depredador és Dasyatis brevicaudata.
* Massa d'ous
* Embrió
* Embrió
* juvenil

## Referències

* ↑ «WoRMS - World Register of Marine Species - Loligo vulgaris Lamarck, 1798». [Consulta: 10 abril 2021].

## Enllaços externs

* Charles Maxwell videos Arxivat 2009-05-15 a Wayback Machine.