# Natalie Zemon Davis

Natalie Zemon Davis (Detroit, 8 de novembre de 1928 - Toronto, 21 d'octubre de 2023) fou una historiadora estatunidenca i canadenca. Doctora per la Universitat de Michigan (1959), fou especialista en història cultural i social de l'època moderna.

## Biografia

Va néixer a Detroit en una família de classe mitjana d'immigrants jueus que havien arribat als Estats Units el segle xix. Va estudiar a l'escola Kingswood Cranbrook i posteriorment va anar al Smith College, el Radcliffe College, la Universitat Harvard i la Universitat de Michigan, on es va treure el doctorat el 1959. El 1948 es va casar amb Chandler Davis.
Ella i Davis van tenir dificultats als Estats Units durant l'època de la Por Roja. Va perdre la seva càtedra a Michigan i a la dècada de 1960 el matrimoni es va traslladar al Canadà (Toronto) amb els seus tres fills.
Posteriorment va ensenyar a la Universitat de Brown, la Universitat de Toronto, la Universitat de Califòrnia a Berkeley i, des del 1978 fins que es va jubilar el 1996, a la Universitat de Princeton. A més dels cursos sobre història de la França moderna, ha impartit o co-impartit cursos d'història i antropologia, història social jueva moderna i història del cinema. També ha estat una figura important en els estudis sobre la història de la dona i el gènere; va fundar amb Jill Ker Conway un curs sobre aquesta matèria el 1971 a la Universitat de Toronto, un dels primers que va existir a l'Amèrica del Nord.
Des de la seva jubilació, va viure a Toronto, on va ser professora adjunta d'Història i Antropologia i professora d'estudis medievals a la Universitat de Toronto.

## Distincions
### Premis

* 2000 : Premi Aby M. Warburg.
* 2010 : Premi Holberg.
* 2013 : Medalla Nacional d'Humanitats, entregada pel president dels Estats Units Barack Obama.
* 2014 : Paul Oskar Kristeller Lifetime Achievement Award, de la Renaissance Society of America.

### Doctorats honoris causa

Natalie Zemon Davis és doctora honoris causa en una vintena d'universitats:
* Universitat de Lió II (1983)
* Universitat de Rochester (1986)
* Universitat George Washington (1987)
* Universitat de Colúmbia (1990)
* Colby College (1990)
* Universitat de Toronto (1991)
* Universitat de Pennsylvània (1992)
* Universitat de Chicago (1992)
* Universitat de Massachusetts (1994)
* Universitat Harvard (1996)
* Universitat de Cambridge (1998)
* Universitat d'Edimburg (1998)
* Universitat Hebrea de Jerusalem (2000)
* Universitat de Tolosa-Joan Jaurés (2009)
* Universitat de París I Panthéon-Sorbonne (2018)

## Vegeu també

* Afer Martin Guèrra

## Referències

* 1 2 Wells, 2008, p. 294–295 i 298–304.
* ↑ «Aby Warburg-Preis» (en alemany). hamburg.de. [Consulta: 4 juny 2019].
* ↑ «Holberg Prize Laureates» (en anglès i norueg). Premis Holberg. Arxivat de l'original el 2019-06-04. [Consulta: 4 juny 2019].
* ↑ «How the FBI Turned Me On to Rare Books» (en anglès). The New York Review of Books, 30-07-2013. [Consulta: 4 juny 2019].
* ↑ «The Paul Oskar Kristeller Lifetime Achievement Award» (en anglès). The Renaissance Society of America. Arxivat de l'original el 2019-06-04. [Consulta: 4 juny 2019].

## Bibliografia

* Wells, Colin. A Brief History of History (en anglès). The Lyons Press, 2008. ISBN 9781599211220.