OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Apol·lo i Màrsies

Apol·lo i Màrsies és un quadre del pintor espanyol Josep de Ribera, pintat en 1637. És un quadre de temàtica mitològica amb diverses versions, algunes d'elles es troben al Museu i Galeria Nacional de Capodimonte i al Museu Arqueològic Nacional de Nàpols. En el quadre es denoten els antecedents caravaggistes de Ribera, com cert tenebrisme i un naturalisme per descriure el dolor i el sofriment fregant la crueltat. El quadre està signat a baix a la dreta (Iusepe de Ribera español, F, 1637).
El tema està pres del Llibre VI de l'obra d'Ovidi Les Metamorfosis i ha sigut representat per diversos artistes durant la història.

## Descripció

L'escena descriu el moment en el qual el déu Apol·lo escorxa el sàtir Màrsies després de perdre el concurs de música al que havia reptat al déu. Les muses havien de jutjar però sempre empataven en la seua interpretació, fins que Apol·lo va introduir la necessitat de cantar mentre es tocava, cosa que ell podia fer doncs el seu instrument era una lira mentre que per Màrsies era impossible doncs ell tocava l'aulos. Com a càstig, Màrsies és penjat d'un arbre i espellat viu, mentre mira l'espectador com suplicant la seua intervenció o ajuda. Per contra, el déu és representat gairebé d'una forma idealitzada i serena, complagut pel seu triomf i acció posterior. La temàtica és crua, pròpia de la pintura de Ribera.

## Referències

* ↑ «Apolo y Marsias» (en castellà). artehistoria.com. Arxivat de l'original el 20 de desembre 2016. [Consulta: 18 desembre 2016].
* ↑ Museos del Mundo, Museos Reales de las Bellas Artes, Bruselas. Planeta de Agostini, 2005. ISBN 84-674-2390-0.
* ↑ Cavendish, R. Man, Myth, and Magic: The Illustrated Encyclopedia of Mythology, Religion, and the Unknown. Marshall Cavendish, 1994. ISBN 1-85435-731-X.

## Enllaços externs

* Sobre Apol·lo i Màrsies; en italià.
# Anella vaginal

L'anella vaginal o Nuvaring® és un mètode hormonal de contracepció femenina. Consisteix en una anella flexible que la mateixa dona es pot col·locar dins de la vagina i que allibera de forma continuada les mateixes hormones femenines que la píndola anticonceptiva, però en dosis ultrabaixes. El tractament dura quatre setmanes: durant les tres primeres es porta col·locada l'anella i al final de la tercera setmana es treu, de forma que es descansa durant la quarta setmana. Aquest mètode no evita les infeccions de transmissió sexual.
L'eficàcia contraceptiva de l'anella vaginal és molt alta, no inferior a la de la píndola. A més, amb l'anella vaginal hi ha menys possibilitats d'oblits que amb les píndoles, i tampoc no hi influeixen els vòmits o les diarrees.

## Descripció

Es tracta d'una anella de plàstic flexible i transparent de 54 mm de diàmetre que la dona es col·loca a la vagina el primer dia de regla i s'hi deixa durant tres setmanes justes. Després s'extreu i és quan et baixa la regla. S'empra una anella diferent per a cada mes o cicle menstrual. Els seus components són etonogestrel i etinilestradiol. Cada dia deixa anar la dosi necessària d'aquestes hormones dins la vagina.

## Ús

La col·locació i la retirada de l'anella vaginal són molt senzilles. En principi cal posar-la en l'interval del primer al cinquè dia de la regla, i s'hi ha de deixar tres setmanes seguides ininterrompudament. Després d'aquestes tres setmanes es retira l'anell el mateix dia de la setmana (per exemple, un dilluns) que es va posar i deixar passar una setmana. Durant aquesta setmana de descans es produeix un sangrat o falsa menstruació. Com ocorre amb la píndola i altres sistemes hormonals, en realitat no és obligatori començar del primer al cinquè dia de la regla, però aleshores cal saber que el primer mes encara no serà eficaç.

## Dubtes freqüents
### Puc tenir relacions sexuals amb l'anella?

L'anella vaginal no es nota un cop posada a la vagina. No és necessari de treure-la per a tenir relacions sexuals, ni tan sols amb penetració vaginal, puix que no surt, ni molesta ni ningú no la nota.

### Què passa si surt?

Si és expulsada o retirada durant menys de tres hores, la qual cosa pot ocórrer accidentalment, per exemple, en cas de restrenyiment, sols cal rentar-la amb aigua i sabó i tornar-la a posar de seguida. Ara, si està més de tres hores fora de lloc (al cap de tres setmanes que d'haver-se posat) cal sol·licitar la contracepció d'emergència.

## Referències

* 1 2 L'anella vaginal Arxivat 2011-09-07 a Wayback Machine. Institut Català de la Salut
* 1 2 Guia jove de contracepció i sexualitat, Ajuntament de L'Hospitalet
* 1 2 Anella vaginal Centre d'Informació Palma Jove. Ajuntament de Palma.
# Monument al Doctor Robert (Sitges)

El monument al Doctor Robert és una estàtua a la vila de Sitges (el Garraf) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya creada per l'escultor Josep Reynés. El monument públic dedicat al Doctor Robert (Bartomeu Robert i Yarzábal).
Està situat a la plaça de l'Ajuntament, prop de l'església parroquial, enmig d'una petita enjardinada aïllada del carrer per una reixa de ferro; consta d'un pedestal de pedra acabat en cornisa, damunt del qual hi ha la figura asseguda del Dr. Robert, realitzada en pedra calcària. La simplicitat del conjunt només s'altera al pedestal, on elements de decoració floral emmarquen un text escrit amb lletres de tipus modernista que diu "La vila de Sitges a son fill predilecte Dr. Robert". El monument va ser erigit per subscripció popular com a homenatge a Bartomeu Robert (1842-1902), alcalde de Barcelona, que fou declarat fill predilecte de Sitges el 1899, i va ser inaugurat el dia 23 d'agost de l'any 1907.

## Referències

* 1 2 «Monument al Doctor Robert». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 29 agost 2014].
# Muscicapa itombwensis

Muscicapa itombwensis (syn: Fraseria itombwensis) és una espècie d'ocell de la família dels muscicàpids (Muscicapidae), endèmica de les muntanyes Itombwe, a l'est de la República Democràtica del Congo.
Anteriorment se'l considerava una subespècie del papamosques de Chapin. Al igual que aquest, el seu hàbitat natural són els boscos muntanya humits subtropicals o tropicals i està amenaçat per la pèrdua d'hàbitat.

## Taxonomia

A la Classificació del Congrés Ornitològic Internacional (versió 11.2, 2021) se'l considera al gènere Muscicapa. Tanmateix, en el Handook of the Birds of the World i la quarta versió de la BirdLife International Checklist of the birds of the world (desembre 2019) se'l classifica dins del gènere Fraseria, com una subespècie del papamosques de Chapin (F. lendu itombwensis).

## Referències

* 1 2 del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 696. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ Frank Gill y David Donsker, Chats, Old World flycatchers. IOC World Bird List v. 8.1
* ↑ BirdLife International. «Chapin's Flycatcher. Fraseria lendu» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2021. [Consulta: 26 desembre 2021].
* ↑ «Chats, Old World flycatchers». IOC World Bird List Version 11.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2021. [Consulta: 27 desembre 2021].
# Muscicapa tyrrhenica

Muscicapa tyrrhenica és una espècie d'ocell de la família dels muscicàpids (Muscicapidae). És un ocell migratori que cria a les illes Balears, Còrsega i Sardenya, i passa l'hivern a l'Àfrica.
Hi ha dues subespècies reconegudes que hivernen al sud d'Àfrica:
* M. t. balearica – Illes Balears
* M. t. tyrrhenica – Corsega i Sardenya

## Taxonomia

Segons la llista mundial d'ocells del Congrés Ornitològic Internacional (versió 11.2, juliol 2021) aquest tàxon tindria la categoria d'espècie. Tanmateix, altres obres taxonòmiques, com el Handook of the Birds of the World i la quarta versió de la BirdLife International Checklist of the birds of the world (Desembre 2019), el consideren encara un grup de subespècies del papamosques gris (Muscicapa striata).
Un estudi filogenètic molecular publicat el 2016 va trobar que les subespècies del papamosques gris M. s. tyrrhenica i M. s. balearica eren genèticament similars entre si, però significativament diferents de les altres subespècies. Els autors van proposar que aquestes subespècies insulars s'haurien de considerar com una espècie separada.

## Referències

* 1 2 del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 694. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ «Chats, Old World flycatchers». IOC World Bird List Version 11.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2021. [Consulta: 27 desembre 2021].
* ↑ Pons, J.-M.; Thibault, J.-C.; Aymí, R.; Grussu, M.; Muntaner, J.; Olioso, G.; Sunyer, J.R.; Touihri, M.; Fuchs, J. «The role of western Mediterranean islands in the evolutionary diversification of the spotted flycatcher Muscicapa striata, a long-distance migratory passerine species». Journal of Avian Biology, 47, 2016, pàg. 386–398. DOI: 10.1111/jav.00859.
# Arbatassa

Arbatassa (pronunciació italiana: [arbaˈtaks]; italià: Arbatax; sard: Arbatassa) és la frazione més gran de Tortolì a Sardenya. Amb gairebé 5.000 habitants, és també la tercera ciutat més gran de la seva província (Nuoro) per població, després del municipi de Lanusei (5.700) i Tortolì pròpiament dita (5.300).

## Història

Segons la tradició, el nom d'Arbatassa derivava de l'àrab per a la "14a torre" i es probable que es referís a la torre de la guaita propera construïda pels espanyols per protegir el territori de la incursió dels pirates àrabs.
Els fundadors d'Arbatassa van ser pescadors de l'illa de Ponça, situada al Laci, a prop de la costa de la península italiana.
L'emplaçament va adquirir importància als anys seixanta després de la construcció de la principal fàbrica de paper sarda.

## Geografia

La ciutat està situada a la vora del mar Tirrena, a 5 km a l'oest de Tortolì.

## Transport

El port és utilitzat pels ferris per anar i tornar de Civitavecchia i Òlbia i també està monopolitzat per l'empresa constructora marina Intermare, que construeix plataformes i vaixells de gas. El port esportiu és un dels més barats de Sardenya.
La ciutat està connectada amb Lanusei i Càller per un ferrocarril de via estreta, avui usat amb finalitats turístiques, propietat de Ferrovie della Sardegna.
L'aeroport més proper és el de Tortolì, a uns 4 km de la ciutat.

## Economia

Avui dia, l'economia està enfocada al turisme i a la indústria. Arbatassa és la seu d'una fàbrica dedicada a la construcció de plataformes de petroli, controlada pel contractista italià de la indústria de petroli i gas Saipem. Els musclos es troben a la llacuna propera i es venen peixos frescos a la cooperativa pesquera. Les roques vermelles són un atractiu turístic.

## Vegeu també

* Tortolì
* Nuoro

## Referències

* ↑ «Turandot» (en italià). Dizionario italiano multimediale e multilingue d'ortografia e di pronunzia. Bruno Migliorini. Arxivat de l'original el 21 de març 2022. [Consulta: 8 agost 2019].
* ↑ Population without hamlets
* 1 2 3 Error: hi ha títol o url, però calen tots dos paràmetres.«[{{{url}}} Sulla presenza araba in Sardegna e sulle sue conseguenze linguistiche, si vedano però le considerazioni di V. Brugnatelli, "Un nuovo arabismo sardo]». Studi Mediolatini e Volgari 28 (, 1981.

## Enllaços externs

* Tortolì-Arbatax Airport (IT)
* Comune of Tortolì (IT)
* Arbatax on marenostrum.it (IT)
* Arbatax on Sardegna.net (IT)
* «Porto i torres costaneres d’Arbatax». A: Àmbit territorial Ogliastra. Regione Autònoma de Sardigna, p. 22-31.
# Anyika Onuora

Anyika Onuora (Liverpool, Regne Unit, 28 d'octubre de 1984) és una atleta britànica, especialista en la prova de 4x400 m, amb la qual ha aconseguit ser medallista de bronze mundial en 2015.

## Carrera esportiva

Al Mundial de Pequín 2015 va guanyar la medalla de bronze en els relleus 4x400 m, després de les jamaicanes i nord-americanes, i a l'any següent a les Olimpíades de Rio 2016 va tornar a guanyar el bronze en la mateixa prova de relleus.

## Referències

* ↑ «Anyika Onuora». [Consulta: 21 novembre 2017].
# Monroe City

«Monroe City» té aquests significats:
* Monroe City (Indiana), població dels Estats Units a l'estat d'Indiana.
* Monroe City (Missouri), població dels Estats Units a l'estat de Missouri.
# Monroe City (Missouri)

Monroe City és una població dels Estats Units a l'estat de Missouri. Segons el cens del 2000 tenia 2.588 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Monroe City tenia 2.588 habitants, 1.061 habitatges, i 661 famílies. La densitat de població era de 323,4 habitants per km².
Dels 1.061 habitatges en un 31,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 47,1% hi vivien parelles casades, en un 11,7% dones solteres, i en un 37,7% no eren unitats familiars. En el 34% dels habitatges hi vivien persones soles el 15,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,35 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,04.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,3% tenia menys de 18 anys, un 7,7% entre 18 i 24, un 25,2% entre 25 i 44, un 21,9% de 45 a 60 i un 19% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 80,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 30.377 $ i la renda mediana per família de 38.750 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.947 $ mentre que les dones 20.114 $. La renda per capita de la població era de 14.937 $. Entorn del 7,3% de les famílies i l'11% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Monroe City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Monroe City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 8 agost 2010].
# Anarchias similis

Anarchias similis és una espècie de peix de la família dels murènids i de l'ordre dels anguil·liformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 20 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba des del Canadà, Bermuda i el sud de Florida fins al sud del Brasil.

## Referències

* ↑ Jordan D. S. & Seale A. 1906. The fishes of Samoa. Description of the species found in the archipelago, with a provisional check-list of the fishes of Oceania. Bull. Bur. Fish. v. 25 (for 1905). 173-455 + index 457-488. Pls. 33-53.
* ↑ BioLib
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J.: Fishes of the World, 3a edició. Nova York, Estats Units: John Wiley and Sons (1994).
* Smith, D.G., 1994. Catalog of type specimens of recent fishes in the National Museum of Natural History, Smithsonian Institution, 6: Anguilliformes, Saccopharyngiformes, and Notacanthiformes (Teleostei: Elopomorpha). Smithson. Contrib. 566:50 p.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Anarchias galapagensis

Anarchias galapagensis és una espècie de peix de la família dels murènids i de l'ordre dels anguil·liformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 14 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba des del Golf de Califòrnia fins a Colòmbia, incloent-hi les Illes Galápagos.

## Referències

* ↑ Jordan D. S. & Seale A. 1906. The fishes of Samoa. Description of the species found in the archipelago, with a provisional check-list of the fishes of Oceania. Bull. Bur. Fish. v. 25 (for 1905). 173-455 + index 457-488. Pls. 33-53.
* ↑ «Anarchias galapagensis». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J.: Fishes of the World, 3a edició. Nova York, Estats Units: John Wiley and Sons (1994).
* Smith, D.G., 1994. Catalog of type specimens of recent fishes in the National Museum of Natural History, Smithsonian Institution, 6: Anguilliformes, Saccopharyngiformes, and Notacanthiformes (Teleostei: Elopomorpha). Smithson. Contrib. 566:50 p.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Anton Mauve

Anton Rudolf Mauve (Zaandam, 18 de setembre de 1838 - Arnhem, 5 de febrer de 1888) va ser un pintor realista neerlandès de l'Escola de la Haia que va influir en la primera etapa al seu cosí Vincent van Gogh.
Mauve va néixer a Zaandam, en la família d'un predicador de l'Església Baptista, que va ser enviat a Haarlem l'any després del naixement d'Anton. El 1886 Mauve es va traslladar a Laren, on va fundar junt amb Jozef Israëls i Albert Neuhuys l'escola de Laren, moviment al qual es poden atribuir els seus primers treballs.
Els millors treballs de Mauve mostren persones i animals posant a l'aire lliure. Al seu Passeig del matí a la platja, que està al Rijksmuseum, es poden observar uns elegants genets muntant a cavall a la costa. Un detall poc convencional són els excrements del cavall en el primer pla, cosa que testifica la seva orientació al realisme. I de fet se'l coneix sobretot per les pintures dels camperols que treballen als camps, i especialment per les escenes de ramats d'ovelles. Aquest últim tipus de pintures eren especialment populars entre els clients americans. Els exemples del seu treball inclouen El camí (~1880) i El conductor del carro (1885- 1888).
Segons sembla, la relació que va tenir amb Vincent van Gogh quan varen treballar durant un curt període, va acabar quan es van barallar.

## Referències

* ↑ «Anton Mauve». Gran Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 26 febrer 2023].
* ↑ Henley, William Ernest. Memorial Catalogue of the French and Dutch Loan Collection, Edinburgh International Exhibition, 1886 (en anglès). Printed at the University Press by T. & A. Constable & Published by D. Douglas, 1888, p. 126.
* ↑ Marres-Schretlen, Helen; Vogelaar, Christiaan; Schiermeier, Kris; Forrer, Matthi. Loving Art: The William & Anna Singer Collection (en anglès). Waanders, 2006, p. 234. ISBN 978-90-400-8234-4.
* ↑ Naifeh, Steven. Van Gogh and the Artists He Loved (en anglès). Random House Publishing Group, 2021-11-02, p. 81. ISBN 978-0-593-35668-5.
* ↑ Schiff, Gert; Waetzoldt, Stephan. German Masters of the Nineteenth Century: Paintings and Drawings from the Federal Republic of Germany (en anglès). Metropolitan Museum of Art, 1981, p. 148. ISBN 978-0-87099-263-6.
* ↑ «Anton Mauve» (en anglès). Art UK | Discover Artworks. [Consulta: 26 febrer 2023].
# Anton Marty

Anton Marty (Schwyz, 1847 — Praga, 1914) va ser un filòsof deixeble de Franz Brentano i Hermann Lotze i professor a Praga. Estava interessat en l'estudi del llenguatge des d'un punt de vista psicològic i va protagonitzar diverses polèmiques amb el també filòsof Alexius Meinong. Publicà Über den Ursprung der Sprache (‘Sobre l'origen del llenguatge’, 1875) i Untersuchungen zur Grundlegung der allgemeinen Grammatik und Sprachphilosophie (‘Investigacions sobre els fonaments de la gramàtica general i la filosofia del llenguatge’, 1908)

## Referències

* ↑ «Anton Marty». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Mycerobas

Mycerobas és un dels gèneres d'ocells de la família dels fringíl·lids (Fringillidae).

## Taxonomia

Segons la classificació del Congrés Ornitològic Internacional (versió 2.6, 2010), aquest gènere està format per 4 espècies:
* Mycerobas icterioides - durbec negre-i-groc.
* Mycerobas affinis - durbec de collar.
* Mycerobas melanozanthos - durbec alatacat.
* Mycerobas carnipes - durbec alablanc.
# Montejo de la Vega de la Serrezuela

Montejo de la Vega de la Serrezuela és un municipi de la província de Segòvia, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 206 | 209 | 185 | 188 |

## Referències

* ↑ «Provincia de Segovia (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 12 març 2021].
# Anders Samuelsen

Anders Samuelsen (Horsens, 1 d'agost de 1967) és un polític danès, El 2016 va ser nomenat ministre d'Afers Exteriors de Dinamarca. També és diputat del Parlament de Dinamarca amb l'Aliança Liberal. El 1993 es va graduar en ciències polítiques per la Universitat d'Aarhus. Va treballar al ministeri de Finances. Va ser parlamentari entre 1998 i 2004. Des de 2003 presideix l'Associació de Protecció Civil. Entre 2017 i 2019 fou President del Comitè de Ministres del Consell d'Europa.

## Referències

* ↑ «Liberal Alliance». Arxivat de l'original el 19 octubre 2007.
* ↑ «Anders Samuelsen trækker sig som leder af Liberal Alliance efter katastrofevalg» (en danès).

## Enllaços externs

* Anders Samuelsen - Lloc web oficial
# Monument al Mestre Clavé

* Aquest article tracta sobre el monument a l'Hospitalet. Vegeu-ne altres significats a «Monument a Josep Anselm Clavé (desambiguació)».
El Monument al Mestre Clavé és una escultura pública academicista de l'Hospitalet de Llobregat (Barcelonès) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Monòlit de granit de forma prismàtica de 3,5 metres d'alçada. Als dos costats del prisma hi ha dos plafons folrats de rajoles de fang cuit que incorporen dos relleus amb cantaires corals. Les imatges estan esculpides en alt relleu i les figures s'obren en ventall, reforçant la idea de cor. A dalt hi ha un angelet de fang cuit amb un ram de llorer.
L'escultor va practicar un tipus d'escultura equilibrada i classicista que es podria incloure dins el denominat noucentisme de postguerra.
Consta d'una estructura principal de prisma de granit damunt la qual hi ha l'escultura d'un nen amb una estrella al front amb lira i llorer. A cada costat hi ha dos cossos de prisma triangular amb plafons de terracota amb la representació de cantaires d'un cor. Tot plegat damunt una peanya hexagonal.
Mostra diferents inscripcions; a la part del davant, la dedicatòria: "L'Hospitalet de Llobregat a J. Anselm Clavé 1824-1894, i a la part del darrere: "L'univers, l'Aurora, la Joventut, els Antics, els Callats, els Pilotaires, els Rossinyols, els Torrassencs. Homenatge de les societats corals de la ciutat", presidides per l'estendard de la que fou la primera de totes, la S.C el Llobregat, fundada l'any 1851.

## Història

A l'Hospitalet hi va arribar a haver unes deu corals claverianes. L'any 1954 s'erigí aquest monument dedicat a J. Anselm Clavé, realitzat per Rafael Solanic i Balius.
Va ser inaugurat el 12 de desembre del 1954 i se'n va fer una reconstrucció l'any 1980.

## Referències

* ↑ «Monument a Anselm Clavé | Mapes de Patrimoni Cultural». [Consulta: 26 octubre 2022].
# Annals de Loch Cé

Els Annals de Loch Cé o Lough Cé és una crònica medieval d'Irlanda. Les entrades cobreixen des de 1014 fins a 1590. Prenen el seu nom del llac anomenat Lough Key, emplaçat a l'antic regne de Moylurg (avui Comtat de Roscommon que era el centre de poder del Clan MacDermot). Els segles anteriors es troben relatats als Annals de Boyle.
Gran part dels annals s'atribueixen a membres del Clan Ó Duibhgeannáin, amb algunes esmenes sobre Brian na Carriag MacDermot, el primer MacDermot de Carrick (m. 1592). El text està escrit en irlandès, amb algunes seccions en llatí.

## Vegeu també

* Annals irlandesos
* Crònica d'Irlanda

## Bibliografia

* Oxford Concise Companion to Irish Literature, Robert Welsh, 1996. ISBN 0-19-280080-9

## Enllaços externs

* Anales de Loch Cé (primera part, 1014–1348)
* Anales de Loch Cé (segunda part, 1349–1590)