OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Botond

Botond (dates desconegudes) fou un cap tribal hongarès del segle x que lluità contra els germànics i segons la tradició llegendària va derrotar un gegant grec a les portes de Constantinoble.

## Biografia

La tradició a la Crònica Il·lustrada Hongaresa estableix que el 907 la nació hongaresa va escollir-lo, a ell i els líders Lél i Bulcsú com a tutors del jove príncep Zoltán després de la mort del seu pare, el Gran Príncep Árpád. Els tres tutors foren coneguts per aconseguir una gran victòria sobre les forces germàniques després de tres dies de combat. Poc temps després, aquests tres mateixos caps hongaresos també aconseguiren una victòria a la campanya militar dels hongaresos contra els germànics l'any 945.
Segons la tradició, el 10 d'agost del 955, Botond s'adonà de la terrible derrota patida pels hongaresos a la Batalla de Lechfeld mentre lluitava al camp, al riu Meno, a territoris germànics. Després de saber-ho, com a represàlia Botond sortí victoriós sobre els germànics i com a venjança executà els presos de guerra.
Després de la derrota a occident, els hongaresos començaren a fer incursions cap a orient, intentant sotmetre les regions frontereres de l'Imperi Romà d'Orient. Segons les llegendes hongareses, el cap hongarès Apor i Botond viatjaren cap a l'any 960 a Constantinoble, exigint un impost de guerra a l'emperador romà d'Orient (el qual probablement per les dates devia ser Romà II). Després que ambdós exèrcits s'enfrontessin, els hongaresos i els romans d'Orient varen decidir que per evitar un vessament de sang innecessari, organitzarien un duel amb el millor guerrer de cada bàndol.
Un enorme gegant grec fou escollit per lluitar pels romans d'Orient, mentre Botond, més aviat petit, representava els hongaresos. Tanmateix, a la vista de grecs i hongaresos, Botond abaté el gegant i amb la seva batolla obrí un forat al portal romà d'Orient de la ciutat, intimidant el mateix emperador. L'esdeveniment conclogué amb el pagament de l'impost als hongaresos.
Segons la tradició hongaresa, Botond va morir en territori hongarès a la regió de Nógrád i fou enterrat a Verőce, on actualment es troba el castell de Migazzi.

## Referències

* ↑ Diccionari biogràfico. Botond (en hongarès)
# Botja peluda

La botja peluda (Dorycnium hirsutum) és una planta arbustiva dins la família fabàcia de distribució mediterrània i present a tots els països dels Països Catalans. Com la botja d'escombres que pertany al mateix gènere la botja peluda té interès apícola per la mel.

## Descripció

Subarbust erecte perenne de base llenyosa amb tiges herbàcies, de 0,2-0,5 m, amb folíols obovats o oblongo-lanceolats, de 7-25 x 3-18 mm;llegum cilíndric de 6-20 mm. És una planta verda amb pilositat més o menys patent, densa o laxa, essent reconeguda pel seu to general grisenc i per les tiges, les fulles i els calzes de les flors hirsuts, eriçats de pèls llargs i patents. Flors d'1 a 2 cm; glomèrul a l'extrem de les tiges de 4-12 flors. Floreix d'abril a juliol Els pètals són blancs amb algunes ratlles pintades de granat al pètal superior o estàndard i a l'inferior o carena. El llegum és globós, de color rogenc lluent.

## Hàbitat

Viu en brolles, garrigues i boscs clars principalment a les zones mediterrànies marítimes. Des del nivell del mar fins a 1.500 m d'altitud.

## Galeria

* Vista de la planta
* Fulles
* Flors
* Detall de la flor

## Referències

* ↑ «Dorycnium hirsutum» a EOL. Data consulta: 24 de febrer de 2014.
* ↑ Bautista Peris, J.; Stübing G., Romo A.. Plantas Medicinales de la Península Ibérica e Islas Baleares. Madrid:Jaguar, 2001. ISBN 84-89960-52-6.
# Parlament de la Comunitat germanòfona de Bèlgica

Parlament de la Comunitat germanófona de Bèlgica (alemany Parlament der Deutschsprachigen Gemeinschaft, PDG) és l'assemblea legislativa de la Comunitat Germanòfona de Bèlgica amb seu a Eupen. El parlament està compost per 25 diputats escollits cada cinc anys.

## Història

Des d'octubre de 1973, la comunitat de parla alemanya gaudeix del seu propi Parlament, aleshores conegut com el Consell de Cultura de la Comunitat Alemanya (Rat der deutschen Kulturgemeinschaft). El 1973, els membres no eren escollis directament, però la distribució d'escons va ser determinada pels resultats de les eleccions legislatives belgues. No obstant això, el març de 1974, es van celebrar les primeres eleccions directes per al Consell Alemany de Cultura de la Comunitat. El nom del parlament es va canviar a Consell de la Comunitat Germanòfona (Rat der Deutschsprachigen Gemeinschaft), en 1984, i després novament pel de Parlament de la Comunitat Germanòfona el 2004. El seu president actual és Ludwig Siquet.

## Competències

Les tasques més importants d'aquest Parlament inclouen l'elecció i la supervisió del Govern de la Comunitat de parla alemanya, l'aprovació dels decrets per a la comunitat de parla alemanya i la preparació i aprovació del pressupost anual.

## Composició

| Període | CSP | PFF | SP | PJU-PDB | Ecolo | SEP | Vivant | Coalició governant |
| 1973-1974 | 13 | 6 | 3 | 3 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1974-1977 | 12 | 4 | 3 | 6 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1977-1978 | 10 | 5 | 3 | 7 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1978-1981 | 11 | 4 | 3 | 7 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1981-1986 | 9 | 6 | 3 | 7 | 0 | 0 | 0 | CSP + PFF + SP |
| 1986-1990 | 10 | 5 | 3 | 5 | 1 | 1 | 0 | CSP + PFF |
| 1990-1995 | 8 | 5 | 4 | 4 | 4 | 0 | 0 | CSP + PFF + SP |
| 1995-1999 | 10 | 5 | 4 | 3 | 3 | 0 | 0 | CSP + SP |
| 1999-2004 | 9 | 6 | 4 | 3 | 3 | 0 | 0 | PFF + SP + ECOLO |
| 2004-2009 | 8 | 5 | 5 | 3 | 2 | 0 | 2 | PFF + SP + PJU/PDB |

## Referències

* ↑ http://www.dgparlament.be/fr/Desktopdefault.aspx/tabid-867//1402_#read-26534/%5BEnllaç+no+actiu%5D El Parlament de la Comunitat Germanòfona

## Enllaços externs

* (alemany) Web oficial
# París-Roubaix 1957

La París-Roubaix 1957 fou la 55ªa edició de la París-Roubaix. La cursa es disputà el 7 d'abril de 1957 i fou guanyada pel belga Alfred de Bruyne, que s'imposà en solitari a la meta de Roubaix. Els també belgues Rik van Steenbergen i Leon van Daele foren segon i tercer respectivament.
101 ciclistes acabaren la cursa.

## Classificació final

| | Ciclista | Equip | Temps |
| 1 | Alfred de Bruyne | Carpano-Coppi | 7h 15' 19" |
| 2 | Rik van Steenbergen | Elve-Peugeot-Marvan | + 1' 11" |
| 3 | Leon van Daele | Faema | m. t. |
| 4 | André Darrigade | Helyett-Potin | m. t. |
| 5 | Maurice Mollin | OK-Cycle Vinke | m. t. |
| 6 | Raymond Impanis | Peugeot-BP | m. t. |
| 7 | Serge Blusson | Essor | m. t. |
| 8 | Norbert Kerckhove | Faema | m. t. |
| 9 | Joseph Groussard | Essor | m. t. |
| 10 | Jacques Dupont | Saint-Raphael | m. t. |

## Enllaços externs

* Web oficial
* Resultats a les-sports.info
* Resultats a cyclebase.nl Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine.
# Paul Hermann Müller

Paul Hermann Müller (Olten, Suïssa 1899 - Basilea 1965) fou un químic suís guardonat amb el Premi Nobel de Medicina o Fisiologia l'any 1948.

## Biografia

Va néixer el 12 de gener de 1899 a la ciutat suïssa d'Olten, situada al cantó de Solothurn. Va estudiar química a la Universitat de Basilea, on es doctorà el 1925. Va morir el 12 d'octubre de 1965 a la seva residència de Basilea.

## Recerca científica

Després de treballar al laboratori de J.R. Geigy a Basilea, es dedicà a investigar desinfectants i insecticides de contacte, descobrint l'any 1936 les propietats insecticides del DDT, sent realment eficaces contra els artròpodes. Müller aconseguí les patents d'aquest insecticida l'any 1940 a Suïssa, el 1942 als Estats Units i el 1943 a Austràlia.
L'any 1948 fou guardonat amb el Premi Nobel de Medicina o Fisiologia pel descobriment de l'alta eficàcia del DDT com a insecticida contra els artròpodes. Müller va esdevenir el primer guardonat amb el Premi Nobel de Medicina sense ser metge.

## Enllaços externs

* «Paul Hermann Müller» (en anglès). The Nobel Prize. The Nobel Foundation.
# Brieva

Brieva és un municipi de la província de Segòvia a la comunitat autònoma de Castella i Lleó. Ocupa una superfície de 13,7 km². És a prop de Segòvia, entre les localitats d'Adrada de Pirón, Basardilla i La Higuera. Està a una altitud de 1089 metres sobre el nivell de la mar.

## Referències

* ↑ «Segovia y Provincia», 20-11-2015. Arxivat de l'original el 2015-11-20. [Consulta: 25 maig 2021].
# Brieva (Àvila)

Brieva és una localitat espanyola que forma part del municipi d'Àvila, a la província d'Àvila, comunitat autònoma de Castella i Lleó. A Brieva hi ha el centre penitenciari d'Àvila.

## Demografia
### Evolució de la població

* Gràfica d'evolució de Brieva entre 2003 i 2017

## Referències

* ↑ Ministerio del Interior. «SGIP: Establecimientos penitenciarios». Arxivat de l'original el 2018-06-18. [Consulta: 18 juny 2018].
# Briey

Briey és un municipi francès, situat al departament de Meurthe i Mosel·la i a la regió del Gran Est.
# Pep Pascual i Vilapua

Pep Pascual i Vilapua (La Palma de Cervelló, 13 de gener de 1960) és un músic, compositor i inventor d'instruments català, conegut per les seves col·laboracions amb diverses companyies, on crea les bandes sonores dels espectacles, i actuant en directe en alguns d'ells. Ha tocat i col·laborat amb diferents formacions musicals com, per exemple, la Vella Dixieland, Tandoori le Noir, Pascal Comelade o Troba Kung-Fú, entre moltes altres.

## Discografia

Tandoori Le Noir
* 2003 “Tandoori Le Noir”, (K-Industria)
Col·laboracions discogràfiques destacades
* 2014 “Tothom ho sap”, Gerard Quintana amb Xarim Aresté (Promo Arts Músic)

## Referències

* ↑ V., M. «El tío de la pajita». La Vanguardia, 14-05-2008 [Consulta: 19 setembre 2014].
* ↑ Abillá, Beatriz «Dani Nel·lo: «Tandoori Lenoir busca su propio estilo en el blues»». La Vanguardia, 01-10-1996 [Consulta: 19 setembre 2014].
* ↑ Linés, Esteban «Sólo hago música popular». La Vanguardia, 23-10-2009 [Consulta: 19 setembre 2014].
* ↑ Súrio, Ramon «Respeto y transgresión». La Vanguardia, 08-09-2007 [Consulta: 19 setembre 2014].
* ↑ «Pep Pascual». Tv3.
* ↑ Linés, Esteban «Es sólo rock and roll». La Vanguardia, 16-03-2014 [Consulta: 19 setembre 2014].
# Península del Sinis

La península del Sinis es troba al centre occidental de Sardenya, entre la badia d'Is Arenas al nord i el golf d'Oristany al sud. Al mar, a l'oest de la península trobem l'Illa de Mal de Ventre i l'Illa del Català. La península de Sinis s'estén de nord a sud des Capo Mannu a Capo San Marco, per a una longitud d'uns 19 km a l'oest-est des del mar de Sardenya fins a l'estany de Cabras, amb una amplada d'entre 5 i 8 km. La zona, rica en terres fèrtils i amb estanys i mar rics en peixos, va ser habitada de forma permanent des del cinquè mil·lenni abans de Crist, com ho demostren les restes del poblat neolític de Cuccuru is Arrius trobats al canal de desguàs de l'estany de Cabras.
Els nombrosos nurags, que dominen els turons, mostren del control del territori durant l'Edat del Bronze i l'Edat del Ferro. les restes arqueològiques més conegut són, sens dubte, aquelles de la ciutat de Tharros, fundada pels fenicis al voltant del segle VIII abans de Crist, al tancament de Cap San Marco, i que va ser habitat fins al segle xi de la nostra era, quan, per ordre del Jutge d'Arborea, els vilatans es va traslladar a Oristany.

## Bibliografia

* Mario Pinna, La penisola del Sinis; Studi Sardi, Cagliari, 1949. (italià)

## Enllaços externs

* Àrea marina protegida de la Península del Sinis - Illa de Mal de Ventre
# Bundesliga

«Bundesliga» té aquests significats:
* Bundesliga o Lliga alemanya de futbol, màxima categoria de la Lliga de futbol d'Alemanya
* Bundesliga Femenina de Futbol, màxima categoria de la Lliga de futbol femení d'Alemanya
* 2. Bundesliga, segona categoria de la Lliga de futbol d'Alemanya.
* Bundesliga (Àustria), màxima categoria de la Lliga austríaca de futbol
* Basketball Bundesliga, màxima categoria de la Lliga alemanya de bàsquet
* Bundesliga (escacs), competicions d'escacs nacionals per equips d'Alemanya i d'Àustria
# Busqueta bruna

La busqueta bruna (Iduna opaca) és una espècie d'ocell de la família dels acrocefàlids (Acrocephalidae) que habita zones àrides amb arbres o arbusts, normalment a prop de l'aigua, i que cria a la península Ibèrica (principalment a la meitat oriental), nord del Sàhara Occidental, Marroc, nord d'Algèria i Tunis. Passa l'hivern a l'Àfrica Occidental.

## Referències

* ↑ «Busqueta bruna». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/02/2021(català)
# Pericoma soleata

Pericoma soleata és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a Europa: Irlanda.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ Fauna Europaea Arxivat 2017-06-08 a Wayback Machine. (anglès)

## Enllaços externs

* Encyclopedia of Life (anglès)
# Pericoma singularis

Pericoma singularis és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a Àsia: l'Índia.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Psychodidae (Diptera) at the Zoological Survey of India Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)
# Pericoma slossonae

Pericoma slossonae és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a Nord-amèrica: des de Manitoba fins al Quebec, Michigan i Pennsilvània.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 3 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Flyfishing Entomology - North American Aquatic Dipteran Species and Synonyms Arxivat 2012-12-31 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine. (anglès)

## Bibliografia

* E. C. Masteller i R. Wagner, 1984. The Impact of Sewage Effluent on the Occurrence of Psychodidae (Diptera) in a Stream. Freshwater Invertebrate Biology. Vol. 3, núm., pàgs. 98-104.

## Enllaços externs

* Discover Life (anglès)
# Pere Albertí Huguet

Pere Albertí Huguet (Palma, 21 de setembre de 1943). Economista, especialista en economia del tercer sector i voluntari de Creu Roja.
Fill d'Antoni i Maria, estudia a l'Escola Superior de Comerç de Palma, on obté el títol de professor mercantil (1965). A la Universitat Nacional d'Educació a Distància (UNED) es llicencia en Ciències Econòmiques i Empresarials (1981). S'especialitza en economia de les empreses cooperatives i obté el títol de tècnic en direcció d'empreses cooperatives. Com a professional ha treballat a Indústries Amengual (1966-1968), Companyia Balear de Pinsos (1968-1971), grup d'empreses Roxa (1971-1974) i Companyia Telefònica Nacional d'Espanya (1974-1998) fins que s'acull al pla de jubilacions avançades. Ha estat professor associat del departament d'economia i empresa de l'Escola de Turisme de la UIB (1998-2000) i professor col·laborador dels cursos de postgrau de la UIB. Ha publicat articles de divulgació sobre economia de les cooperatives i temes socials a diaris i a les revistes “La Nostra Paraula”, “Comunicació”, “Lluc”, “Drets Humans de Mallorca” i al butlletí de la Unió de Cooperatives de les Balears. En el període 2001-2010 és col·laborador de la memòria del CES. Abans ho va ser de l'Informe Econòmic i Social de Sa Nostra. Ha estat membre actiu del moviment escolta (MSC) (1991-1998), ha fet part de la junta directiva de l'Obra Cultural Balear (1991-1995) i de l'Associació Paraula (2000-2002). Des del 2001 és membre del Comitè d'Ètica de Caixa Colonya, de Pollença. Entre 2006 i 2011 ha estat conseller del Consell Econòmic i Social en representació de les entitats de l'economia social. És col·laborador i assessor de la Unió de Cooperatives de Treball de les Balears. És voluntari de Creu Roja i des del 2006 és membre de la Comissió Autonòmica de Finances. És pare de dues filles.

## Referències

* ↑ «Pere Albertí Huguet». Miquelcinema (Bloc de Miquel Alenyà).
# Peter Galton

Peter M. Galton (nascut l'any 1942) és un paleontòleg de vertebrats que treballa a Amèrica i que fins avui ha escrit o co-escrit centenars d'articles en revistes científiques o capítols de paleontologia en llibres de text, especialment sobre dinosaures ornitisquis] i prosauròpodes.
Conjuntament amb Robert Bakker en un article publicat a Nature l'any 1974, va argumentar que els dinosaures constitueixen un grup monofilètic natural, en contrast amb la visió predominant que els considerava polifilètics en tant que es tractaria de dos ordres diferents no estretament emparentats. Això va iniciar una revolució en els estudis de dinosaures i va contribuir a la resurecció de la popularitat dels dinosaures en el camp de la paleontologia.

## Publicacions

* Bakker, R.T. and Galton, P.M. (1974). "Dinosaur monophyly and a new class of vertebrates". Nature 248:168-172.
* Galton, P.M. (1982). "The postcranial anatomy of stegosaurian dinosaur Kentrosaurus from the Upper Jurassic of Tanzania, East Africa". Geologica et Palaeontologica 15:139-165.
* Galton, P.M. (1984). "Cranial anatomy of the prosauropod dinosaur Plateosaurus from the Knollenmergel (Middle Keuper, Upper Triassic) of Germany. I. Two complete skulls from Trossingen/Württ. With comments on the diet". Geologica et Palaeontologica 18:139-171.
* Galton, P.M. (1985). "Cranial anatomy of the prosauropod dinosaur Plateosaurus from the Knollenmergel (Middle Keuper, Upper Triassic) of Germany. II. All the cranial material and details of soft-part anatomy". Geologica et Palaeontologica 19:119-159.
* Galton, P.M. (1986). "Prosauropod dinosaur Plateosaurus (=Gresslyosaurus) (Saurischia: Sauropodomorpha) from the Upper Triassic of Switzerland". Geologica et Paleontologica 20:167-183.
* Galton, P.M. (1988). "Skull bones and endocranial casts of stegosaurian dinosaur Kentrosaurus HENNIG, 1915 from Upper Jurassic of Tanzania, East Africa". Geologica et Palaeontologica 22:123-143.
* Galton, P.M. (1990). "Basal Sauropodomorpha-Prosauropoda". pp. 320–344 in Weishampel, D.B., Dodson, P. and Osmólska, H. (eds.): The Dinosauria. University of California Press, Berkeley
* Galton, P.M. (2000). "The prosauropod dinosaur Plateosaurus Meyer, 1837 (Saurischia, Sauropodomorpha). I: The syntypes of P. engelhardti Meyer, 1837 (Upper Triassic, Germany), with notes on other European prosauropods with "distally straight" femora". Neues Jahrbuch für Geologie und Paläontologie, Abhandlungen 216(2):233-275.
* Galton, P.M. (2001). "The prosauropod dinosaur Plateosaurus Meyer, 1837 (Saurischia: Sauropodomorpha; Upper Triassic). II. Notes on the referred species". Revue Paléobiologie, Genève 20(2):435-502.
* Galton, P.M. and Upchurch, P. (2004). "Prosauropoda". pp. 232–258 in Weishampel Weishampel, D.B., Dodson, P. and Osmólska, H. (eds.): The Dinosauria 2nd Edition. University of California Press, Berkeley.

## Enllaços externs

* Bibliografia de les referències a DinoData
# Peter Gamper

Peter Gamper (Ditzingen, 30 de novembre de 1940) és un atleta alemany, ja retirat, especialista en curses de velocitat, que va competir durant les dècades de 1950 i 1960.
En el seu palmarès destaquen dues medalles al Campionat d'Europa d'atletisme 1962, d'or en els 4×100 metres, formant equip amb Klaus Ulonska, Hans-Joachim Bender i Manfred Germar, i de bronze en els 100 metres, rere els francesos Claude Piquemal i Jocelyn Delecour. Va ser campió d'Alemanya Occidental en el relleu de 4x100 metres el 1965, 1966 i 1967.

## Millors marques

* 100 metres. 10.2" (1962)

## Referències

* ↑ «Medallistes per prova». rfea.es. Federació Espanyola d'Atletisme. Arxivat de l'original el 26 d’octubre 2020. [Consulta: 13 maig 2020].
* ↑ «European Championships (Men)». [Consulta: 29 novembre 2021].
* ↑ «Leichtathletik - Deutsche Meisterschaften (Staffeln - Herren - Teil 1)». [Consulta: 10 desembre 2021].
* ↑ «Track and Field Statistics». [Consulta: 10 desembre 2021].
# Ca Catanyà

Ca Catanyà és una obra modernista de Valls (Alt Camp) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Casa situada entre mitgeres al carrer Sant Antoni. És una construcció de cinc plantes, planta baixa, entresòl i tres pisos, que presenta alguns elements decoratius i constructius modernistes. En l'entresòl destaquen els dos balcons de perfil circular tancats per baranes metàl·liques amb formes decoratives curvilínies. De la mateixa manera el fustam de les d'aquestes dues finestres, que també dibuixa formes corbes. La resta de la façana presenta un ritme simètric marcat per les finestres balconeres de cada planta. El primer pis compta amb un balcó corregut.
També cal comentar que hi ha un plafó ceràmic adossat entre dues cases, la número 9 i la número 11, que ens correspon. Aquest presenta una estructura amb volutes al coronament i a la base, i en el centre es representa la imatge de Sant Cristòfol, que queda emmarcat per rajoles de ceràmica vidriada de diferents colors.

## Referències

* 1 2 «Ca Catanyà». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 13 novembre 2017].
# C-1413b

La C-1413b és una carretera comarcal que comença a la C-59, en el punt quilomètric 25, dins del terme municipal de Sant Feliu de Codines, a la comarca del Vallès Oriental, i mena als Hostalets de Balenyà, a la comarca d'Osona. Té un recorregut de 60 quilòmetres.
Històricament, és un tram de l'antiga carretera C-1413, de Molins de Rei als Hostalets de Balenyà, actualment dividida en dues carreteres: la C-1413a, de Molins de Rei, al Baix Llobregat, a Caldes de Montbui, al Vallès Oriental, i la C-1413b.
Travessa els termes municipals de Caldes de Montbui, Sant Feliu de Codines, Sant Quirze Safaja, Sant Martí de Centelles, Centelles i Balenyà.

## Caldes de Montbui i Sant Feliu de Codines

La totalitat del traçat d'aquesta carretera entre Caldes de Montbui i l'arrencada actual de la carretera C-1413b ha estat absorbida per la carretera C-59. Se'n separa, encara dins del terme municipal de Sant Feliu de Codines, just al nord-est del punt quilomètric 25 de la carretera C-59. Des d'aquest lloc, la C-1413b arrenca cap a llevant, fent molt revolts per anar superant els torrents que formen l'orografia del lloc. Tot just arrencar travessa el torrent de Coll de Poses, al cap de poc el de la Font de la Serp, i més tard el torrent del Collet de la Torrentera, moment en què entra en el terme municipal de Sant Quirze Safaja.

## Sant Quirze Safaja

La carretera entra en el terme municipal de Sant Quirze Safaja just al sud-est de la urbanització de les Clotes, a tocar del punt quilomètric 2. Deixa a ponent tota aquesta urbanització, mentre que a baix, a llevant, queden els molins Molí de Baix i de Llobateres, i just després, també a llevant, queden la urbanització de les Torres i la masia homònima. Decantant-se cap a ponent, fa un ample i complex revolt a l'entorn de les Ferreries, a la qual masia fa la volta des del sud-est, passant per l'oest, fins al nord-est, mentre deixa a ponent Cal Climent, i arriba de seguida al Pont de les Ferreries.
El punt més baix d'aquesta carretera es dona en aquest pont damunt del Tenes, al sud-est del poble de Sant Quirze Safaja, just a ponent de la cruïlla de la qual arrenca cap al nord-oest la carretera BV-1341. Passa aquesta cruïlla, deixant al sud-est el Càmping L'Illa, i troba tot seguit el Pont dels Tres Ulls.
Poc després del Pont dels Tres Ulls, la carretera passa pel costat nord del Revolt. Uns 70 metres abans del punt quilomètric 6 hi ha el característic Revolt del Sis, un dels punts emblemàtics del seu pas pel terme de Sant Quirze Safaja.

## Sant Martí de Centelles

Assoleix el punt de més altitud del seu recorregut en el canvi de rasant existent entre els Camps del Pou, i els Camps del Taló, 160 metres a migdia del Coll de Can Taló, al lloc d'on surt cap a llevant el Camí de Can Miqueló, en el punt quilomètric 11,3 del seu traçat.