OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# La Roche-Blanche

* Per a altres significats, vegeu «La Roche-Blanche (Puèi Domat)».
La Roche-Blanche (francès) o Ar Roc'h-Wenn (bretó) és un municipi francès al departament de Loira Atlàntic, de la regió de País del Loira, que històricament va formar part de la Bretanya. L'any 2006 tenia 921 habitants. Limita amb Saint-Herblon al sud, Ancenis al sud-oest, Mésanger a l'oest, Pouillé-les-Coteaux al nord-oest, Maumusson al nord-est i La Rouxière a l'est.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 668 | 671 | 723 | 843 | 930 | 840 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes ||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Paul Martin | |
# Illes Norske

Les illes Norske, en danès Norske Øer; que significa "illes nòrdiques", és un grup de dues illes deshabitades del mar de Groenlàndia, Groenlàndia, dins el Parc Nacional del Nord-est de Grenlàndia.
Van ser batejades per l'expedició Dinamarca en honor de dos membres de l'expedició noruega que va explorar el nord-est de Groenlàndia entre 1906 i 1908 sota el lideratge de Ludvig Mylius-Erichsen. El 1938 l'expedició danesa al nord-est de Groenlàndia d'Eigil Knuth i Ebbe Munck va explorar les illes.

## Geografia

Les illes Norske es troben prop del cap Drygalsky, davant la costa de la Terra de Lambert i al nord-est de la badia de Jokel, al nord-est de Groenlàndia, al sud-est de l'entrada del fiord de Nioghalvfjerd de la glacera Nioghalvfjerdsbrae. Les illes Franske es troben al sud, i les illes Achton Friis i Schnauder al sud-oest.
El grup té dues illes principals, Store Norske, amb el cap Nansen com a punt més septentrional, i una illa molt més petita (Lille Norske) al sud, separada de Store Norske per un estret sound. També hi ha uns quants illots petits. El cap terrestre més al sud del grup, el cap Amundsen, es troba a l'extrem sud de l'illa menor.
Les illes estan està gairebé sempre envoltades de gel fix, sent una de les zones de gel fix més extenses de la Terra. Amb tot, la barrera de gel, que era molt estable al segle XX, s'ha ensorrat diversos estius des de 1997.

## Referències

* ↑ «Østgrønlandske Stednavne (Version 12. Mai 2020)» p. Document 23, pàg. 41. Arktisk Institut.
* ↑ Higgins, Anthony K. «Exploration history and place names of northern East Greenland». Geological Survey of Denmark and Greenland Bulletin, 21, 21-12-2010, pàg. 1–368. DOI: 10.34194/geusb.v21.4735. ISSN: 1604-8156.
* ↑ «Norske Øer» (en anglès). [Consulta: 23 febrer 2024].
* ↑ Higgins, Anthony K. Exploration history and place names of northern East Greenland. Copenhagen: GEUS [u.a.], 2010, p. 312. ISBN 978-87-7871-292-9.
* ↑ «Place names, northern East Greenland». [Consulta: 23 febrer 2024].
* ↑ Hughes, Nicholas E.; Wilkinson, Jeremy P.; Wadhams, Peter «Multi-satellite sensor analysis of fast-ice development in the Norske Øer Ice Barrier, northeast Greenland» (en anglès). Annals of Glaciology, 52, 57, 2011, pàg. 151–160. DOI: 10.3189/172756411795931633. ISSN: 0260-3055.
* ↑ Sneed, William A.; Hamilton, Gordon S. «Recent changes in the Norske Øer Ice Barrier, coastal Northeast Greenland» (en anglès). Annals of Glaciology, 57, 73, 01-09-2016, pàg. 47–55. DOI: 10.1017/aog.2016.21. ISSN: 0260-3055.
# Tencent

Tencent Holdings Limited (en xinès: 腾讯控股有限公司; SEHK: 700) és un holding d'empreses d'inversió xinès. Les seves filials proporcionen mitjans de comunicació, entreteniment, serveis de valor afegit, així com companyies de publicitat a la Xina. La seva seu central es troba en el districte Nanshana Shenzhen.
Entre els molts serveis de Tencent es troben xarxes socials, portals de comerç digital i plataformes de jocs en línia. Són molt coneguts el seu sistema de missatgeria instantània per a mòbils, anomenat Tencent QQ, i el seu portal web, QQ.com. El seu servei de xat mòbil WeChat és un dels més populars entre la comunitat asiàtica i ha ajudat a Tencent a posicionar-se en el sector de la telefonia intel·ligent.
És una de les empreses d'Internet més grans del món i competeix amb Amazon, Google, Ebay, Facebook i Alibaba. El 13 d'abril de 2015, el valor de mercat de Tencent va superar per primer cop els 200 mil milions de dòlars.

## Tencent Open Source

A finals de 2010 Tencet va apostar per involucrar-se en programari de codi obert.
* Angel. Plataforma d'aprenentatge automàtic. Fou el primer programari xinés en formar part del programa d'Intel·ligència Artificial de la Fundació Linux.
* Behaviac. És un marc d'aplicacions (framework) de desenvolupament d'intel·ligència artificial per a jocs, també pot emprar-se com a eina de disseny ràpid de prototips de jocs.
* Biny. Es un marc d'aplicacions (framework) PHP lleuger d'alt rendimient per a aplicacions web.
* Bk-cmdb (BlueKing Configuration Management DataBase). Servei de gestió de la configuració empresarial, fent es pecial enfasi en la adaptabilitat segons els requerimentrs de l'usuari.

## Referències

* ↑ Biographical Dictionary of New Chinese Entrepreneurs and Business Leaders, Pg. 111-112 Ilan Alon and Wenxian Zhang.
* ↑ Tencent, More Than QQ Instant Messaging In China Arxivat 2009-04-26 a Wayback Machine. thechinaobserver.com, undated but posted prior to February 12, 2009
* ↑ For Chinese IM Portal Tencent, The Money Is In Micro-Transactions techcrunch.com, March 27, 2008
* ↑ «China's Tencent hits $200 billion market cap for first time». Arxivat de l'original el 2015-07-15. [Consulta: 15 juliol 2015].
* ↑ Install, Linux Post. «TOS-P1: Explorando el amplio y creciente Tencent Open Source – Parte 1» (en castellà), 08-06-2021. [Consulta: 9 juny 2021].
* ↑ «Los 30 proyectos de código abierto más populares de Tencent». Programador Clic. Arxivat de l'original el 2021-06-09. [Consulta: 9 juny 2021].
* ↑ Tencent. «Angel, a Machine Learning Platform Contributed by Tencent, Graduates from Linux Foundation AI» (en anglès). [Consulta: 9 juny 2021].
* ↑ «Angel 3.1.0 Release Now Available!» (en anglès). LF AI, 08-05-2020.
* ↑ «Tencent/Biny» (en anglès). GitHub. [Consulta: 9 juny 2021].
* ↑ «Tencent/bk-cmdb» (en anglès). [Consulta: 9 juny 2021].
# Rotèir

Rottier és un municipi francès situat al departament de la Droma i a la regió d'Alvèrnia-Roine-Alps. L'any 2007 tenia 30 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Rottier era de 30 persones. Hi havia 12 famílies de les quals 4 eren unipersonals (4 homes vivint sols), 4 parelles sense fills i 4 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 26 habitatges, 13 eren l'habitatge principal de la família, 10 eren segones residències i 3 estaven desocupats. 23 eren cases i 1 era un apartament. Dels 13 habitatges principals, 12 estaven ocupats pels seus propietaris i 1 estava llogat i ocupat pels llogaters; 1 tenia dues cambres, 4 en tenien tres, 4 en tenien quatre i 5 en tenien cinc o més. 13 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 6 habitatges hi havia un automòbil i a 7 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Rottier el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 4 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 4 | 75 a 79 | 4 |
| 4 | 70 a 74 | 0 |
| 0 | 65 a 69 | 4 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 4 | 55 a 59 | 0 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 0 | 40 a 44 | 4 |
| 4 | 35 a 39 | 0 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 0 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 4 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 15 persones, 11 eren actives i 4 eren inactives. De les 11 persones actives 9 estaven ocupades (6 homes i 3 dones) i 2 estaven aturades (1 home i 1 dona). De les 4 persones inactives 1 estava jubilada, 1 estava estudiant i 2 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

L'únic establiment que hi havia el 2007 era d'una empresa de comerç i reparació d'automòbils.
L'únic servei als particulars que hi havia el 2009 era un taller de reparació d'automòbils i de material agrícola.
L'any 2000 a Rottier hi havia 7 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 462 hectàrees.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* ↑ Exploitations agricoles
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Rottier a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Rottier a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Mohamed Abdelaziz

Mohamed Abdelaziz (àrab: محمد عبد العزيز, Muḥammad ʿAbd al-ʿAzīz) (Marràqueix o Smara, 17 d'agost de 1947 - Tindouf, 31 de maig de 2016) va ser el secretari general del Front Polisario i el president a l'exili de la República Àrab Sahrauí Democràtica (RASD). Va ser un dels redactors de la primera constitució de la RASD. Va viure als campaments de refugiats sahrauís de Tindouf, a Algèria.

## Biografia

Cursà els estudis a la seva ciutat natal i es llicencià en Dret a la Universitat de Rabat. El 1968, prengué part en la fundació del Moviment Nacional d'Alliberament Sahrauí liderat per Mohamed Sidi Brahim Basiri, el primer moviment que utilitzà la lluita armada contra el colonialisme espanyol. El 1973 es convertí en un dels fundadors del Front Popular per a l'Alliberament de Sakia-el-Hamra i Río de Oro (el Front Polisario) i en un dels membres del seu buró polític.
El 1974 tingué lloc el segon congrés del Polisario, en el qual va continuar formant part del buró polític i fou designat també responsable de l'organització política clandestina del Front. Després de la retirada espanyola (1976) i fins a 1978 dirigí una regió militar en la guerra contra el Marroc i Mauritània.
L'agost de 1976, durant el tercer congrés del Polisario, va ser elegit secretari general del moviment i va reemplaçar Mahfud Ali Beiba, el qual havia assumit el lloc en funcions a la mort d'El-Uali Mustafa Sayed. Abdelaziz va ser elegit també president de la República Àrab Sahrauí Democràtica (RASD). Va conservar ambdós càrrecs, després de ser reelegit en vuit comicis consecutius.
A l'octubre de 2003 Mohamed Abdelaziz fou reelegit secretari general del Front Polisario amb el 92% dels vots dels 1.500 delegats que assistiren al seu congrés al poblat de Tifariti (Sàhara Occidental). El suport donat a Abdelaziz suposà també un suport al pla per al Sàhara de James Baker, l'enviat del secretari general de l'ONU Kofi Annan. La seva acceptació, el juliol, per Abdelaziz va provocar cert malestar en el Polisario, que sis mesos abans havia desestimat aquesta iniciativa de l'ONU.
L'any 2007 va ser reelegit amb un 85% dels vots dels 1.700 congressistes.

## Referències

* ↑ «S'ha mort el secretari general del Front Polisario i president de la RASD, Mohamed Abdelaziz». Vilaweb, 31-05-2016.
* ↑ http://www.elpais.com/todo-sobre/persona/Mohamed/Abdelaziz/3308/
* ↑ «Mohamed Abdelaziz, reelegit secretari general del Front Polisario».
* ↑ «El Polisario reelegeix al seu líder».
# Sort (desambiguació)

«Sort» té aquests significats:
* Sort (fortuna), encadenament de successos considerat com a fortuït que decideix la condició bona o dolenta escaiguda a cada persona
* Sort (objecte), objecte usat amb fins endevinatoris o oraculars
Geografia:
* Sort, municipi del Pallars Sobirà
* Sort (antic municipi) del Pallars Sobirà
* Sòrt, municipi francès (Sort-en-Chalosse) de l'Aquitània
Economia
Agricultura
* Sort (mesura), mesura agrària
* Sort (terreny), peça de terra més o menys petita que no forma masia
Viccionari
# Thanom Kittikachorn

Thanom Kittikachorn (11 d'agost de 1911 - 16 de juny de 2004) va ser un dictador militar de Tailàndia. Un acèrrim anticomunista, Thanom va supervisar una dècada de govern militar a Tailàndia des de 1963 fins a 1973, fins que protestes públiques que van explotar en violència i el van obligar a renunciar. El seu retorn de l'exili el 1976 va provocar protestes que va portar a una massacre de manifestants, seguit d'un cop militar.

## Mort

Thanom va morir als 92 anys el 16 de juny de 2004 a l'Hospital Bangkok General, després de sofrir una apoplexia i un atac al cor el gener de 2004. Les seves despeses mèdiques van ser pagats pel Rei Bhumibol Adulyadej. La seva cremació va ser el 25 de febrer de 2007, a Wat Debsirin.
La reina Sirikit va presidir la cerimònia de cremació, il·luminant la flama real, en nom del rei Bhumibol. La Princesa Chulabhorn també va ser-hi.

## Referències

* ↑ «Biography of Thanom Kittikachorn (1911-2004)» (en anglès). Arxivat de l'original el 2015-01-03. [Consulta: 3 gener 2015].
# Dioscúries

* Aquest article tracta del festival en honor als Dioscurs. Per la ciutat de la Còlquida, vegeu Dioscúrias.
Les Dioscúries (en grec antic: Διοσκούρια o Διοσκούρεια) eren un festival que es feia a diverses parts de Grècia en honor dels Dioscurs.
A Esparta, segons Pausànies, se celebrava amb sacrificis, festes i begudes. A Cirene es feia també un gran festival per honorar els Dioscurs. A Atenes el festival s'anomenava Anacees. A quasi totes les ciutats dòriques i aquees es feia qualque espècie de celebració en honor als Dioscurs, i prova d'això és que es van erigir un gran nombre de temples dedicats a ells, però de les celebracions gairebé no se'n sap res.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Dioscuria». A Dictionary of Greek and Roman Antiquities (1890). [Consulta: 21-XI-2020].
# Dona i Colom

Dona i colom és un mural ceràmic situat al vestíbul de l'edifici del Teatre del recinte Mundet, al barri de Montbau de Barcelona. Obra del ceramista empordanès Armand Olivé Miliàn, es va col·locar el 1977, en el vintè aniversari de les Llars Mundet, al vestíbul del que aleshores era el gimnàs de les Llars Mundet, i ara és l'Aula Magna de les facultats de Formació del Professorat i Pedagogia. És un acolorit mural de 4,85 m d'ample i 2,90 m d'alçada, fet amb trossos de rajola de València, a l'estil del trencadís, però amb trossos de rajola més grans i tallats a mida perquè encaixin. El mural està centrat per la figura d'una dona jove, que porta un cistell a l'espatlla, i un colom al seu davant, alçant el vol.

## Referències

* ↑ «Dona i colom». Art Públic. Ajuntament de Barcelona.
* ↑ «Llars Mundet. Mural Dona i Colom». Pobles de Catalunya.
# The Desert Hawk

The Desert Hawk és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Frederick De Cordova, estrenada el 1950.

## Argument

Un matrimoni arranjat força la princesa Xahrazad a casar-se amb el príncep Murad, un governant cruel. Un lladre conegut com a Falcó del Desert sent parlar del casament, es disfressa com Murad per tal de robar els regals de casament. L'endemà pel matí, Murad apareix i troba el dot robat i ordena els seus homes que facin aparèixer el que el Falcó del Desert ha robat. Quan la princesa s'adona que ha estat burlada canvia la roba amb una de les seves serventes, que és presa per la princesa i assassinada.
Els criats, juntament amb la princesa disfressada, són agafats i venuts com a esclaus. El Falcó del Desert la compra al mercat d'esclaus.

## Repartiment

* Yvonne De Carlo: Princesa Xahrazad
* Richard Greene: Omar
* Jackie Gleason: Aladí
* George Macready: Príncep Murad
* Rock Hudson: Capità Ras
* Carl Esmond: Kibar
* Joe Besser: Príncep Sinbad
* Anne P. Kramer: Yasmin
* Marc Lawrence: Samad
* Lois Andrews: Maznah
* Frank Puglia: Ahmed Bey
* Lucille Barkley: Undine
* Donald Randolph: Califa
* Ian Macdonald: Yussef
# The Devil's Circus

The Devil's Circus és la primera pel·lícula rodada als Estats Units pel director danès Benjamin Christensen (als crèdits amb el nom de Christenson). És un melodrama fet com un gran espectacle, presentant espectaculars números de circ (revista, pallassades, trapezi, ensinistrament de feres, etc.). El tema cristià és molt present, amb aparicions del Diable i evocacions de Déu en moments crucials.

## Argument

La història es desenvolupa a Europa: Un noi, Carl (Charles Emmett Mack), coneix Mary (Norma Shearer), una òrfena que ha vingut a buscar treball en un circ i comença a anar pel mal camí, quan la sort els separa. Mary continua treballant pel circ, però el perill l'amenaça, en la persona del domador Hugo (John Miljan) i de la seva amiga Yonna (Carmel Myers). Esclata la Primera Guerra mundial, que dispersa tots els personatges.

## Repartiment

* Norma Shearer: Mary
* Charles Emmett Mack: Carl
* Carmel Myers: Yonna
* John Miljan: Hugo
* Claire McDowell: Mrs. Peterson
* Joyce Coad: la petita Anita, la seva filla
* Buddy: el gos ensinistrat

## Referències

* ↑ «The Devil's Circus». The New York Times.
# The Next Web

The Next Web (TNW), fundada el 2006, és un web de notícies sobre tecnologia i desenvolupament web. És l'empresa que organitza els The Next Web Events, amb conferències realitzades a Amsterdam, Nova York, i Sao Paulo. TNW va ser fundada per Boris Veldhuijzen van Zanten i Patrick de Laive. Té 35 empleats a la seva seu central d'Amsterdam i 12 periodistes més a nivell mundial.
El setembre de 2014, l'empresa va anunciar una col·laboració amb Tencent per traduir els seus articles al xinès per a ser distribuïts a Tencent QQ, el tercer lloc web més popular de la Xina.
A febrer de 2015, TNW rep 7.2 milions de visitants mensuals i 9.5 milions de pàgines vistes mensualment.

## Referències

* ↑ «About Us». The Next Web. [Consulta: 26 març 2015].
* ↑ «The NEXT Web (Wired UK)». Wired.co.uk. [Consulta: 30 setembre 2012].
* ↑ «The Next Web 30 Second Pitches (VIDEO) - Huffington Post». Videos.huffingtonpost.com, 25-09-2012. Arxivat de l'original el 2013-06-27. [Consulta: 30 setembre 2012].
* ↑ Kane, Zee M. «To make an end is to make a beginning». The Next Web. [Consulta: 18 abril 2014].
* ↑ https://www.techinasia.com/web-signs-exclusive-deal-tencent-republish-articles-chinese/
* ↑ http://www.alexa.com/siteinfo/qq.com Arxivat 2021-05-06 a Wayback Machine.
* ↑ https://www.maxcdn.com/blog/maxscale-tnw/ Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine.
# The Night Manager

The Night Manager és una minisèrie de sis episodis produïda per la BBC, Ink Factory i Demarest Films basada en la novel·la homònima de John le Carré. Fou gravada a Mallorca el 2015.
Els actors Claire Foy, Tom Hiddleston, Olivia Colman i Hugh Laurie guanyaren un premi dels Golden Globes per la seua actuació en la sèrie. Així i tot Ben Lawrence, un crític de The Telegraph, no considera que sigui una sèrie de qualitat. Un crític de The New York Times tampoc la considerà una bona sèrie.

## Referències

* ↑ «The Night Manager». FilmAffinity. [Consulta: 14 gener 2017].
* 1 2 Lawrence, Ben «The Golden Globes may love them, but The Crown and The Night Manager aren't the best of British TV». The Telegraph, 09-01-2017 [Consulta: 14 gener 2017].
* ↑ «La coproducción británica y estadunidense The Night Manager, rodada en Mallorca, gana 3 Globos de Oro». Instituto de Estudios Baleáricos, 10-01-2017 [Consulta: 14 gener 2017]. Arxivat 16 de gener 2017 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2017-01-16. [Consulta: 14 gener 2017].
* ↑ Warner, Judith «‘The Night Manager’ Finale: Did These Characters Make Sense?». The New York Times, 24-05-2016 [Consulta: 14 gener 2017].
# The Varukers

The Varukers és un grup anglès de hardcore punk format l'any 1979 pel cantant Anthony «Rat» Martin. El grup va produir els seus discos més influents a principis de la dècada del 1980. The Varukkers toca D-beat, l'estil musical de Discharge, i com aquests, les seves lletres són d'ideologia anarquista.

## Història

Inicialment coneguts com The Veruccas, la banda va alterar l'ortografia del seu nom a The Varukers per a transmetre major agressivitat. Quan van gravar a principis dels anys 1980 formaven part d'una escena més àmplia coneguda com UK 82 amb grups com Chaos UK, Amebix, The Exploited i Charged GBH. El nou estil, més dur, també va tendir a utilitzar lletres més fosques, més nihilistes i més violentes, que sovint es cridaven enlloc de cantar-se.
The Varukers es van separar el 1989, però el vocalista Rat i el guitarrista Ian «Biff» Smith van reformar la banda el 1993 amb antics membres de Discharge. Estilísticament, la seva música de la dècada del 1990 s'assemblava a l'estil tradicional UK 82. El grup ha passat per molts canvis de formació al llarg dels anys, i l'únic membre permanent és Rat a la veu, mentre que el guitarrista Biff hi és des de 1985.

## Discografia

* Protest and Survive EP (1981)
* I Don't Wanna Be a Victim EP (1982)
* "Die for Your Government" senzill (1982)
* Bloodsuckers LP (1983)
* Led to the Slaughter EP (1984)
* Another Religion, Another War EP (1984)
* Massacred Millions EP (1984)
* One Struggle, One Fight LP (1984)
* Prepare for the Attack LP (1986)
* Nothing Changed EP (1994)
* Deadly Games LP/CD (compilació, 1994)
* Murder LP/CD (1998)
* How Do You Sleep? (2000)
* Hellbound LP/CD (2005)
* 1980–2005: Collection Of 25 Years CD (2006)
* Killing Myself to Live CD (2009)
* Damned and Defiant LP/CD (2017)

## Referències

* ↑ «Interview with Rat, vocals with The Varukers and The Vile» (en anglès). Arxivat de l'original el 2023-02-08. [Consulta: 16 gener 2023].
* ↑ «“None of us are weekend punk rockers”. Interview with WARWOUND.» (en anglès britànic), 22-12-2017. [Consulta: 16 gener 2023].
* ↑ Glasper, Ian. Burning Britain: the history of UK punk 1980-1984, 2014. ISBN 1-306-92319-0.
* ↑ «Interview» (en alemany). Ox Fanzine. [Consulta: 16 gener 2023].
* ↑ «Led To The Slaughter: The Varukers Perfect Thrash in 1984» (en anglès americà). [Consulta: 16 gener 2023].
* ↑ «The Varukers - Damned & Defiant [Review]» (en anglès americà), 13-02-2018. [Consulta: 16 gener 2023].
# Tereu

Tereu (Tereus, Τηρεύς) d'acord amb la mitologia grega, fou un rei de Tràcia, fill d'Ares. Es casà amb Procne, filla de Pandíon i va ser pare d'Itis.
Quan Pandíon va declarar la guerra a Làbdac, per un tema de fronteres, va cridar Tereu perquè l'ajudés. Va guanyar la guerra amb la seva ajuda, i li va donar la seva filla Procne com a premi. Però Tereu, encès de passió per la seua cunyada Filomela, la portà a una casa de camp i la violà. Després, perquè no ho pogués explicar, li tallà la llengua i digué a Procne que la seua germana era morta. Tanmateix, Procne acabà descobrint la veritat, ja que Filomela va brodar una túnica on ho explicava tot i la va fer arribar a les seves mans. Per venjar-se'n, matà Itis, el fill que havia tingut amb Tereu i l'hi serví per sopar. Va buscar la seva germana i van fugir les dues. Quan Tereu se n'assabentà, començà a perseguir les dues germanes i les va trobar a Daulis, a la Fòcida, però les noies van pregar als déus que les ajudessin i van transformar Tereu en puput. A Filomela en una oreneta i a Procne en un rossinyol.

## Referències

* 1 2 Parramon i Blasco, Jordi. Diccionari de la mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions 62, 1997, p. 205. ISBN 8429741461.
* ↑ Apol·lodor. Biblioteca, III, 14, 8