# Xârâcùù

Xârâcùù o kanala és una llengua austronèsia parlada majoritàriament a l'àrea tradicional de Xaracuu, als municipis de Canala, La Foa i Boulouparis, a la Província del Sud, Nova Caledònia. Té 5.700 parlants nadius i l'estatut de llengua regional de França. Aquest estatut implica que els alumnes poden fer una prova opcional en batxillerat a Nova Caledònia mateix o a la França metropolitana. Com les altres llengües canac és regulat actualment per l'"Académie des langues kanak", fundada oficialment en 2007.

## Pronunciació
### Consonants

El xârâcùù té 27 consonants, amb les oclusives prenasalitzades típiques de les llengües oceàniques.
Consonants en xârâcùù :
| | | Labials | Labials | Alveolars | Palatals | Velars | labiovelard |
| Oclusives | Sordes | p | pʷ | t | | k | kʷ |
| Oclusives | prenasalitzades | ᵐb | ᵐbʷ | ⁿd | ᶮɟ | ᵑɡ | ᵑɡʷ |
| Nasals | Nasals | m | mʷ | n | ɲ | ŋ | |
| Fricatives | Sordes | f | | ʃ | ç | x | xʷ |
| Fricatives | Sonora | v | | | | | |
| Africades | Africades | | | t͡ʃ | | | |
| Aproximants | Aproximants | | | | j | | w |
| Lateral | Lateral | | | l | | | |
| Vibrant | Vibrant | | | r | | | |

### Vocals

El xârâcùù té 34 vocals : 17 curtes (10 orals i 7 nasals) que poden ser allargades.
Vocals curtes en xârâcùù :
| | Anteriors | Centrals | Posteriors |
| Tancades | i ĩ • u ũ | ɨ ɨ̃ | |
| Semitancades | e | | ɤ • o |
| Semiobertes | ɛ ɛ̃ | | ʌ ʌ̃ • ɔ ɔ̃ |
| Obertes | | | ɑ ɑ̃ |

## Escriptura

El xârâcùù s'escriu amb alfabet llatí completat de nombrosos diacrítics i dígrafs, amb un total de 61 grafemes. Aquesta escriptura fou desenvolupada a principis dels anys 1980 pels lingüistes del Laboratori de Llengües i Civilitzacions de Tradició Oral (LACITO). Anteriorment els missioners van utilitzar per transcriure la llengua (especialment per fer versions dels Evangelis o el catecisme) la mateixa escriptura que l'ajië.
Alfabet xârâcùù :
| Grafema | a | aa | ä | ää | â | ââ | b | bw | c | ch | d | | |
| Pronunciació | ɑ | ɑː | ʌ̃ | ʌ̃ː | ɑ̃ | ɑ̃ː | ᵐb | ᵐbʷ | t͡ʃ | ʃ | ⁿd | | |
| Grafema | e | ee | é | éé | ë | ëë | è | èè | ê | êê | f | g | gw |
| Pronunciació | ɤ | ɤː | e | eː | ʌ | ʌː | ɛ | ɛː | ɛ̃ | ɛ̃ː | f | ᵑɡ | ᵑɡʷ |
| Grafema | i | ii | î | îî | j | k | kw | l | m | mw | n | ng | ny |
| Pronunciació | i | iː | ĩ | ĩː | ᶮɟ | k | kʷ | l | m | mʷ | n | ŋ | ɲ |
| Grafema | o | oo | ö | öö | ô | ôô | p | pw | r | s | t | | |
| Pronunciació | o | oː | ɔ | ɔː | ɔ̃ | ɔ̃ː | p | pʷ | r | ç | t | | |
| Grafema | u | uu | ü | üü | ù | ùù | û | ûû | v | w | x | xw | y |
| Pronunciació | u | uː | ɨ̃ | ɨ̃ː | ɨ | ɨː | ũ | ũː | v | w | x | xʷ | j |

## Ensenyament

El xârâcùù és ensenyat des dels anys 1980 a nivell de primària a l'école populaire kanak (EPK) de Canala, única institució d'aquesta mena que encara existia en 2013, ja que els alumnes poden continuar als estudis en l'ensenyament públic a partir del CM1. La llengua també s'ofereix com a opció en el programa a la universitat catòlica privada Francis-Rougé de Thio i a l'escola pública de Canala.

## Referències

* ↑ Fitxa del Xârâcùù a Ethnologue
* ↑ Només cinc de les 29 llengües canac (en l'informe Cerquilini de 1999 o 40 segons l'Acadèmia de les Llengües Canac) tenen aquest estatut: Drehu (illa de Lifou), Nengone (illa de Maré), A'jië (al voltant de Houaïlou), Paicî (al voltant de Poindimié) i Xârâcùù (vora Canala i Thio).

## Bibliografia

* Claire, Moyse-Faurie; Marie-Adèle, Néchérö-Jorédié. Peeters Publishers. Dictionnaire xârâcùù-français (en francès), 1986, p. 288. ISBN 9782906341005.

## Enllaços externs

* Langues et civilisations à tradition orale — Xârâcùù Arxivat 2015-06-23 a Wayback Machine.
* Corpus de la paraula — Xârâcùù Arxivat 2012-01-14 a Wayback Machine.
* Académie des langues kanak — Xârâcùù Arxivat 2017-10-11 a Wayback Machine.
* xârâcùù al web del programa Sorosoro