# Funció beta de Dirichlet

En matemàtiques, la funció beta de Dirichlet (també coneguda com a funció beta de Catalan) és una funció especial, íntimament relacionada amb la funció zeta de Riemann. En particular, és una sèrie L de Dirichlet, concretament la funció L per al caràcter alternat de període quatre. Rep aquest nom en honor del matemàtic alemany Johann Dirichlet.

## Definició

La funció beta de Dirichlet ve definida per:
    $\beta (s)=\sum _{n=0}^{\infty }{\frac {(-1)^{n}}{(2n+1)^{s}}},$
o, equivalentment:
    $\beta (s)={\frac {1}{\Gamma (s)}}\int _{0}^{\infty }{\frac {x^{s-1}e^{-x}}{1+e^{-2x}}}\,dx.$
En ambdós casos, les fórmules només són vàlides per Re(s)>0.
Altrament, la següent definció, en termes de la funció zeta de Hurwitz, és vàlida per a tot el pla complex:
    $\beta (s)=4^{-s}\left(\zeta \left(s,{1 \over 4}\right)-\zeta \left(s,{3 \over 4}\right)\right).$
Una altra definició equivalent, en termes de la funció zeta de Lerch i vàlida també en tot el pla complex, és:
    $\beta (s)=2^{-s}\Phi \left(-1,s,{{1} \over {2}}\right),$

## Equació funcional

L'equació funcional prolonga analíticament la funció beta a la part del pla complex Re(s)<0 ve donada per:
    $\beta (s)=\left({\frac {\pi }{2}}\right)^{s-1}\Gamma (1-s)\cos {\frac {\pi s}{2}}\,\beta (1-s)$
on $\Gamma (s)$ és la funció gamma.

## Valors especials

Alguns valors particulars de la funció beta són els següents:
    $\beta (0)={\frac {1}{2}},$
    $\beta (1)\;=\;\arctan(1)\;=\;{\frac {\pi }{4}},$
    $\beta (2)\;=\;G,$
on $G$ representa la constant de Catalan
    $\beta (3)\;=\;{\frac {\pi ^{3}}{32}},$
    $\beta (4)\;=\;{\frac {1}{768}}(\psi _{3}({\frac {1}{4}})-8\pi ^{4}),$
on $\psi _{3}(1/4)$ és un exemple de funció poligamma.
    $\beta (5)\;=\;{\frac {5\pi ^{5}}{1536}},$
    $\beta (7)\;=\;{\frac {61\pi ^{7}}{184320}},$
En general, per nombre natural $k$
    $\beta (2k+1)={{({-1})^{k}}{E_{2k}}{\pi ^{2k+1}} \over {4^{k+1}}(2k!)},$
on $E_{n}$ representa els nombres d'Euler. Per a $k$≥0, és té que:
    $\beta (-k)={{E_{k}} \over {2}}.$
Atès que $E_{2k+1}=0$, la funció s'anul·la per tot valor enter negatiu senar.
| $s$ | Valor aproximat de $\beta (s)$ | OEIS |
| 1/5 | 0.5737108471859466493572665 | |
| 1/4 | 0.5907230564424947318659591 | |
| 1/3 | 0.6178550888488520660725389 | |
| 1/2 | 0.6676914571896091766586909 | (successió A195103 a l'OEIS) |
| 1 | 0.7853981633974483096156608 | (successió A003881 a l'OEIS) |
| 2 | 0.9159655941772190150546035 | (successió A006752 a l'OEIS) |
| 3 | 0.9689461462593693804836348 | (successió A153071 a l'OEIS) |
| 4 | 0.9889445517411053361084226 | (successió A175572 a l'OEIS) |
| 5 | 0.9961578280770880640063194 | (successió A175571 a l'OEIS) |
| 6 | 0.9986852222184381354416008 | (successió A175570 a l'OEIS) |
| 7 | 0.9995545078905399094963465 |
| 8 | 0.9998499902468296563380671 |
| 9 | 0.9999496841872200898213589 |
| 10 | 0.9999831640261968774055407 |

## Referències

* Glasser, M. L. «The evaluation of lattice sums. I. Analytic procedures». J. Math. Phys., vol. 14, 1972, pàg. 409. DOI: 10.1063/1.1666331.
* J. Spanier and K. B. Oldham, An Atlas of Functions, (1987) Hemisphere, New York.
* Weisstein, Eric W., «Dirichlet Beta Function» a MathWorld (en anglès).