OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Selecció de bàsquet d'Itàlia

La Selecció de bàsquet d'Itàlia és l'equip format per jugadors de nacionalitat italiana que representa la Federació Italiana de Bàsquet en les competicions internacionals organitzades per la Federació Internacional de Bàsquet (FIBA) o el Comitè Olímpic Internacional (COI). Fins a l'any 2023 la selecció italiana ha guanyat dos cops l'EuroBasket (1983 i 1999). A més, ha guanyat dues medalles d'argent en els Jocs Olímpics (1980 i 2004).

## Classificacions
### Jocs Olímpics

* 1936 - 7
* 1948 - 17
* 1952 - 17
* 1956 - No es classificà
* 1960 - 4
* 1964 - 5
* 1968 - 8
* 1972 - 4
* 1976 - 5
* 1980 - 2
* 1984 - 5
* 1988 - No es classificà
* 1992 - No es classificà
* 1996 - No es classificà
* 2000 - 5
* 2004 - 2
* 2008 - No es classificà
* 2012 - No es classificà
* 2016 - No es classificà
* 2020 - 5

### Campionats mundials

* 1950 - No participà
* 1954 - No es classificà
* 1959 - No es classificà
* 1963 - 7
* 1967 - 7
* 1970 - 4
* 1974 - No es classificà
* 1978 - 4
* 1982 - No es classificà
* 1986 - 6
* 1990 - 9
* 1994 - No es classificà
* 1998 - 6
* 2002 - No es classificà
* 2006 - 9
* 2010 - No es classificà
* 2014 - No es classificà
* 2019 - 10
* 2023 - 8

### Campionats europeus

* 1935 - 7
* 1937 - 2
* 1939 - 6
* 1946 - 2
* 1947 - 9
* 1949 - No participà
* 1951 - 5
* 1953 - 7
* 1955 - 6
* 1957 - 10
* 1959 - 10
* 1961 - No participà
* 1963 - 12
* 1965 - 4
* 1967 - 7
* 1969 - 6
* 1971 - 3
* 1973 - 5
* 1975 - 3
* 1977 - 4
* 1979 - 5
* 1981 - 5
* 1983 - 1
* 1985 - 3
* 1987 - 5
* 1989 - 4
* 1991 - 2
* 1993 - 9
* 1995 - 5
* 1997 - 2
* 1999 - 1
* 2001 - 9
* 2003 - 3
* 2005 - 9
* 2007 - 9
* 2009 - No es classificà
* 2011 - 17
* 2013 - 8
* 2015 - 5
* 2017 - 5
* 2022 - 8

### Jocs Mediterranis

* 1951 - 3
* 1955 - 2
* 1959 - No participà
* 1963 - 1
* 1967 - 2
* 1971 - No participà
* 1975 - 3
* 1979 - No participà
* 1983 - 2
* 1987 - No participà
* 1993 - 1
* 1997 - 2
* 2001 - 3
* 2005 - 1
* 2009 - 4
* 2013 - 5

## Jugadors destacats

A data desembre 2023.
| Més partits Pos. Jugador Partits 1. Pierluigi Marzorati 278 2. Dino Meneghin 271 3. Roberto Brunamonti 256 4. Giacomo Galanda 215 5. Walter Magnifico 214 6. Antonello Riva 213 7. Gianluca Basile 209 8. Renzo Bariviera 208 9. Renato Villalta 206 10. Renzo Vecchiato 202 | Més punts Pos. Jugador Punts 1. Antonello Riva 3.785 2. Dino Meneghin 2.847 3. Renato Villalta 2.277 4. Pierluigi Marzorati 2.209 5. Renzo Bariviera 2.151 6. Walter Magnifico 2.026 7. Gregor Fučka 1.889 8. Massimo Masini 1.852 9. Carlton Myers 1.825 10. Marco Belinelli 1.795 |

## Referències

* ↑ «FIBA World Ranking Presented by NIKE – Men».
* ↑ «Italy at the 2020 men's Olympic Basketball Tournament». [Consulta: 3 agost 2021].
* ↑ «Italy at the 2019 FIBA World Cup». [Consulta: 8 setembre 2019].
* ↑ «Italy at the 2023 FIBA World Cup». [Consulta: 7 setembre 2023].
* ↑ «Italy at the EuroBasket 2017». [Consulta: 13 setembre 2017].
* ↑ «Italy at the EuroBasket 2022». [Consulta: 14 setembre 2022].
# Copa de l'Stanley Pool

La Copa de l'Stanley Pool fou una competició futbolística per a clubs de les ciutats de Brazzaville i Léopoldville (avui anomenada Kinshasa), organitzada per la Federació de Futbol de Pool, quan la República del Congo i la República Democràtica del Congo eren colònies francesa i belga respectivament. Es tractà, per tant, d'una competició internacional de les dues ciutats situades al voltant del llac Pool Malebo (antigament anomenat Stanley Pool), al riu Congo. Es disputà entre 1928 i 1938. De forma paral·lela es disputà el Campionat de l'Stanley Pool.

## Historial

* 1928 ES Congolaise Léopoldville
* 1929 CO les Nomades Léopoldville
* 1930 ES Congolaise Léopoldville
* 1931 AS Léopoldville
* 1932 Diables Rouges (Brazzaville?)
* 1933 desconegut
* 1934 AS Portuguesa Léopoldville
* 1935 AS Portuguesa Léopoldville
* 1936 CS Belge Léopoldville
* 1937 CA Brazzaville
* 1938 CS Belge Léopoldville

## Enllaços externs

* RSSSF
# Picot ardent de Sri Lanka

El picot ardent de Sri Lanka (Dinopium psarodes) és un ocell de la família dels pícids (Picidae) que habita boscos, ciutats i jardins de les terres baixes de Sri Lanka. El seu nom específic, psarodes, significa 'semblant a un estornell' en llatí.

## Referències

* ↑ Jobling, 2010, «psarodes».

## Bibliografia

* Jobling, J. A. Helm Dictionary of Scientific Bird Names (en anglès). Christopher Helm, 2010. ISBN 9781408133262.
# Oxímetre

* No s'ha de confondre amb pulsioxímetre.
Un oxímetre és un aparell que s'empra per determinar la concentració d'oxigen en una dissolució aquosa.
En els oxímetres més comuns el sensor de l'oxigen consta d'un ànode o elèctrode de referència (normalment d'argent) i un càtode, o elèctrode de treball (d'or o, menys habitualment, de platí) situats a l'interior d'un cilindre buit que conté una dissolució electrolítica de clorur de potassi, KCl, i està tancat per una membrana de tefló permeable a l'oxigen. Aquest elèctrode de treball s'anomena elèctrode de Clark perquè fou dissenyat pel bioquímic nord-americà Leland C. Clark Jr. (1918–2005).
En submergir el sensor dins una mostra d'aigua, l'oxigen que conté dissolt travessa la membrana; en el càtode es produeix una reducció de les molècules d'oxigen, O₂, a anions hidroxil, OH$^-$:
${\ce {O2 + 2 H2O + 4 e^- -> 4 OH^-}}$
En l'ànode es produeix la semireacció d'oxidació que proporciona els quatre electrons:
${\ce {Ag -> 4 Ag^+ + 4 e^-}}$
Aquesta reacció electroquímica produeix un corrent elèctric entre l'ànode i el càtode la qual intensitat depèn de l'arribada d'oxigen al càtode, que a la vegada és funció del gradient de concentració d'oxigen dissolt entre les dues cares de la membrana, que a la vegada depèn únicament de la concentració de la cara externa (ja que el càtode consumeix l'oxigen que li arriba). Per això la intensitat és directament proporcional a la concentració d'oxigen de l'aigua problema. Aquesta mesura es transforma automàticament en concentració d'oxigen en percentatge respecte a la saturació o en altres tipus d'unitats.
La determinació de la concentració d'oxigen en l'aigua té interès en estudis oceanogràfics i en estudis que precisen determinar taxes de fotosíntesi o metabolisme.

## Referències

* ↑ Creus, M. Instrumentación industrial. Marcombo, 2005. ISBN 9788426713612.
* ↑ Pérez, M; Romero, J. Prácticas de ecología marina. Barcelona: Edicions Universitat de Barcelona, 2001. ISBN 9788483382745.
Equipament de laboratori de química :
# Anus (llengua)

La llengua anus (o korur) és una llengua austronèsia del grup de les llengües sarmi parlada per 320 persones a una illa de la badia de Jayapura, a l'est del riu Tor, a la província de Papua, a Indonèsia.

## Referències

* ↑ Fitxa de la llengua al web "Ethnologue.com" (anglès)
Viccionari
# Casa Alazet

La Casa Alazet és la casa del número 58 del Carrer de Sant Joan de la vila de Vilafranca de Conflent, de la comuna del mateix nom, a la comarca del Conflent, de la Catalunya del Nord.
Està situada a llevant del centre de la vila, en el número 58 del carrer de Sant Joan; li corresponen les parcel·les cadastrals 25 i 105.
L'edifici conserva a la façana una estructura molt particular. La planta baixa ha conservat l'antic pòrtic amb llinda de fusta, i el primer pis, dues finestres amb permòdols. La mamposteria és basta, feta de còdols.

## Vegeu també

* Llista de monuments del Conflent

## Referències

* ↑ La Casa Alazet en els ortofotomapes de l'IGN

## Bibliografia

* Becat, Joan. «189 - Vilafranca de Conflent». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. II. Montoriol - el Voló. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032.
* Garrigou Grandchamp, Pierre. «Inventaire des édifices domestiques des XIIe, XIIIe et XIVe siècles à Villefranche de Conflent». A: La maison au Moyen Age. Toulouse: Société archéologique du Midi, 2002.
* Ponsich, Pere; Lloret, Teresa; Gual, Raimon. «Vilafranca de Conflent». A: Vallespir, Conflent, Capcir, Baixa Cerdanya, Alta Cerdanya. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 15). ISBN 84-85194-60-8.

## Enllaços externs

* La casa a Monumentum. Carte des monuments historiques français
# Kemper

Kemper (francès Quimper) és una ciutat de França, a la regió de Bretanya, capital del departament de Finisterre i del broiù de Bro Kernev. L'any 2006 tenia 64.902 habitants. Limita al nord amb Plogonnec, al sud amb Gouesnac'h, a l'est amb Briec, Ergué-Gabéric i Saint-Évarzec i a l'oest amb Plonéis, Pluguffan i Plomelin.

## Llengua bretona

El 6 de febrer de 2008 el consell municipal va aprovar la carta Ya d'ar brezhoneg. A l'inici del curs 2007 el 4,7% dels alumnes del municipi eren matriculats a la primària bilingüe.

## Història

Era l'antiga Civitas Carisopitum dels gal·loromans, i fou annexada al Ducat de Bretanya el 1066.

## Demografia

Evolució de la població Cassini :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| - | 9 915 | 10 605 | 13 058 | 14 071 | 14 268 | 14 812 | 15 741 | 15 699 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 16 275 | 16 637 | 18 518 | 19 299 | 20 264 | 22 328 | 24 626 | 25 373 | 26 580 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 27 666 | 28 172 | 28 610 | 28 127 | 30 931 | 32 173 | 35 873 | 40 345 | 41 243 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 45 989 | 52 496 | 55 977 | 56 907 | 59 437 | 63 238 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1960-1967 | Yves Thépot | SFIO |
| 1967-1975 | Léon Goraguer | SFIO |
| 1975-1977 | Jean Lemeunier | PS |
| 1977-1989 | Marc Bécam | RPR |
| 1989-2001 | Bernard Poignant | PS |
| 2001-2008 | Alain Gérard | UMP |
| 2008- | Bernard Poignant | PS |

## Nadius famosos

* Élie Catherine Fréron (1719-1776), crític
* René Laënnec (1781-1826), metge inventor de l'estetoscopi
* Max Jacob (1876-1944), poeta i escriptor
* Laurent Pichon (1986), ciclista
* Philippe Poupon, mariner
* Dan Ar Baz, compositor en bretó
* Amador París, músic i propulsor del sistema Galin
* Émile Lemoine (1840-1912), matemàtic i enginyer

## Bibliografia

* Histoire de Quimper, dir. Jean Kerhervé, Privat-SAF, 1994.
* Quimper, des rues et des noms au fil du temps, Jean-François Douguet, Hervé Glorennec, Cercle culturel Quimpérois, 2003.
* Quimper, Serge Duigou, Jean-Michel Le Boulanger, Jean-Paul Le Bihan, André Cariou, Palantines (aparició : octubre 2006).

## Referències

* ↑ (francès) Ofis ar Brezhoneg: Enseignement bilingue
* ↑ http://cassini.ehess.fr/ Population avant le recensement de 1962

## Enllaços externs

* Pàgina municipal
* Visitamt Quimper (anglès)
# Modesto Bría

Modesto Bría (Encarnación, 8 de març de 1922 - Rio de Janeiro, 30 d'agost de 1996) fou un futbolista paraguaià de la dècada de 1940.
Pel que fa a clubs, defensà els colors de Nacional, Flamengo i Santa Cruz FC.
Fou entrenador del Flamengo en tres etapes: 1959–1960, 1967 i 1981.

## Referències

* ↑ «Diário de Pernambuco» (en portuguès).
* ↑ História do Futebol (portuguès)
* ↑ MODESTO BRIA, O ÍDOLO QUE FEZ DO FLAMENGO SUA VIDA a museudapelada
* ↑ O paraguaio Modesto Bria a heroisdomengao
# Selecció de bàsquet de Bulgària

La Selecció de bàsquet de Bulgària és l'equip format per jugadors de nacionalitat búlgara que representa la "Federació de Bàsquet de Bulgària" en les competicions internacionals organitzades per la Federació Internacional de Bàsquet (FIBA) o el Comitè Olímpic Internacional (COI): els Jocs Olímpics, el Campionat del Món de bàsquet i l'Eurobasket.

## Classificacions
### Jocs Olímpics

* 1952 - 7
* 1956 - 5
* 1960 - 16
* 1968 - 10

### Campionats mundials

* 1959 - 7

### Campionats europeus

* 1935 - 8
* 1947 - 8
* 1951 - 4
* 1953 - 9
* 1955 - 4
* 1957 - 2
* 1959 - 5
* 1961 - 3
* 1963 - 5
* 1965 - 5
* 1967 - 4
* 1969 - 7
* 1971 - 6
* 1973 - 6
* 1975 - 5
* 1977 - 6
* 1979 - 11
* 1985 - 8
* 1989 - 7
* 1991 - 8
* 1993 - 16
* 2005 - 13
* 2009 - 13
* 2011 - 13
* 2022 - 20

## Jugadors destacats

* Atanas Golomeev – Jugador búlgar més considerat. Nomenat 50 millors jugadors de la FIBA
* Georgi Glouchkov – Primer jugador d'Europa de l'Est a competir en la National Basketball Association (NBA)

## Vegeu també

* FIBA Europa

## Referències

* ↑ «FIBA ranking». Arxivat de l'original el 2016-09-17. [Consulta: 17 setembre 2016].
* ↑ «Bulgaria during the EuroBasket 2025 Pre-Qualifiers in July/August 2023». [Consulta: 19 juliol 2023].
* ↑ «Bulgaria the EuroBasket 2022». [Consulta: 7 setembre 2022].

## Enllaços externs

* archive.fiba.com: Equips – Bulgària (BUL)
* Profile: Bulgaria (BUL) – Bulgarian Basketball Federation Arxivat 2015-12-20 a Wayback Machine.
* Bulgarian Basketball, Teams, Scores, Stats, News, Standings: Bulgarian Men National Team
# Crates de Tral·les

Crates de Tral·les (en grec antic Κράτης), fou un orador i retòric de l'escola d'Isòcrates d'Atenes, originari de la ciutat de Tral·les (Tralles) a Cària, segons diu Diògenes Laerci.
Podria ser l'autor de λογοί δημηγορικοίκ, que Apol·lodor de Cízic atribueix a Crates d'Atenes, segons diu també Diògenes Laerci.

## Referències

* ↑ Crates of Tralles a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 885
# Picot barrat de carpó groc

El picot barrat de carpó groc (Meiglyptes grammithorax) és una espècie d'ocell de la família dels pícids (Picidae) que habita la selva humida i vegetació secundària de les terres baixes de la Península Malaia, Sumatra, Borneo i altres illes properes més petites.
# Anushirwan

Anushirwan és el nom dels següents personatges:
* Anushirwan ibn Manushihr, sobirà de la dinastia d'emirs ziyàrides de Tabaristan i Gurgan al segle XI
* Anushirwan Abu Nasr, visir seljúcida i del califat abbàssida al segle xii.
* Anushirwan ibn Toghril, pretendent al sultanat seljúcida, fill de Toghril Beg
# Castell-Palau d'Aspa

El Castell-Palau d'Aspa és un edifici situat al poble d'Aspa (Segrià). Fou inicialment el Palau Episcopal i posteriorment Casa Rectoral. Està declarat bé cultural d'interès nacional. Destaquen la gran galeria d'època gòtica amb vistes sobre la vall del riu Set, el pati interior empedrat amb un antic pou i una capella d'arcades ogivals (destruïda pràcticament tota el 1936).

## Descripció

Aquest edifici és a l'extrem de ponent de l'esperó on s'assenta la població d'Aspa, a mig dia del riu Set. L'actual construcció és de planta trapezoïdal i té un marcat de caràcter gòtic. El costat meridional és el més regular però correspon a l'obra dels segles xvi i xvii; a l'est, les dependències foren reaprofitades per a fer-hi habitatges particulars, en un edifici fet de carreus encoixinats; al nord hi ha un pati amb cisterna, i a l'oest una edificació caracteritzada per tenir vuit finestres coronelles de tres arquets apuntats, amb dues columnetes de base àtica i capitell troncocònic llis, fet que fa suposar que aquesta part va ser construïda entre el segle xiii i el segle xiv. Interiorment les cambres són fruit de les darreres modificacions, excepte una gran habitació a l'eix sud-nord que té dos arcs de diafragma i podria ser més antiga. També és del mateix moment l'arc apuntat del mur occidental del pati, integrat en una façana bastida el 1586. Poca cosa més resta de la primitiva construcció.

## Història

Després de la conquesta, el lloc d'Aspa fou atorgat al bisbe i al capítol de la seu de Lleida, que en conservaren la senyoria fins a la fi de l'antic règim. A l'inici del segle xiii el bisbe hi feu construir un castell palau, on sovint hi residiren els bisbes regularment fins al segle xix. Aquest palau ja és esmentat l'any 1215 en un document del Llibre verd de la catedral. Patí moltes reformes i modificacions posteriors.
L'ajuntament adquirí l'edifici l'any 1989 gràcies a la donació de la seva propietària, que al seu torn l'havia adquirit del Bisbat de Lleida als anys 70.

## Referències

* 1 2 3 4 «Castell Palau d'Aspa». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 20 març 2013].
# Krapina (ciutat)

Krapina és una ciutat del comtat croat de Krapina-Zagorje. El 2001 tenia 4.647 habitants que vivien a la ciutat pròpiament dita i 12.950 al municipi sencer. Krapina es troba a la regió muntanyosa de Zagorje, a uns 55 quilòmetres de Zagreb i Varaždin.
El 1899, l'arqueòleg i paleontòleg Dragutin Gorjanović-Kramberger, que estava explorant un turó anomenat Hušnjak, trobà més de 800 esquelets fòssils pertanyents a un gran grup de neandertals, d'aproximadament 100.000 anys d'antiguitat. Alguns paleoantropòlegs han suggerit que es tracta de les restes d'un gran àpat caníbal.
La ciutat existeix des del 1193. Els seus governants croats i hongaresos afavoriren aquesta ciutat per construir-hi castells amb terrenys. En l'actualitat, Krapina és una ciutat ben desenvolupada, on se celebra el festival de kajkavskih popevki. Krapina es troba a prop del municipi de Krapinske Toplice (amb les aigües termals de Krapina).

## Referències

* ↑ «1. POPULATION BY AGE AND SEX, BY SETTLEMENTS, 2011 CENSUS» (en anglès). Institut Nacional d'Estadística de Croàcia. [Consulta: 3 octubre 2021].
* ↑ «Krapina» (en croat). Proleksis enciklopedija. [Consulta: 3 octubre 2021].
# Merhawi Goitom

Merhawi Goitom (8 de febrer de 1996) és un ciclista eritreu. Participa en diferents curses del calendari de l'UCI Àfrica Tour.

## Palmarès

* 2016
** 1r al Tour d'Eritrea i vencedor d'una etapa

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a procyclingstats.com
# Selecció femenina de futbol de Suïssa

La selecció femenina de futbol de Suïssa representa a Suïssa en les competicions de futbol femení de seleccions. Va jogar el seu primer partit al 1972 y va ser una de les 16 seleccions que van jogar la fase de classificació per a la primera Eurocopa en 1984. En 2015 es van classificar per primera vegada per a un torneig, el Mundial del Canadà, on van arribar al vuitens de final.

## Planter (Mundial 2015)

| Porteres | Defenses | Centrecampistes | Davanteres |
| Michel Oehrli Thalmann —— —— —— —— —— | Abbé Betschart Kiwic Kuster Maritz Rinast Remund Schwarz | Aigbogun Bernauer Bürki Humm Ismaili Moser Wälti Zehnder | Bachmann Crnogorcevic Deplazes Dickenmann —— —— —— —— |
| FC Basel | Aigbogun |
| Bayern de Múnic | Abbé, Bürki |
| Berner Young Boys | Ismaili, Oehrli |
| MSV Duisburg | Kiwic, Thalmann |
| 1.FFC Frankfurt | Crnogorcevic |
| TSG Hoffenheim | Moser |
| USV Jena | Michel |
| 1.FC Köln | Rinast |
| FC Rosengard | Bachmann |
| Sunnana SK | Betschart |
| Turbine Potsdam | Wälti |
| Valerenga IF | Schwarz |
| VfL Wolfsburg | Bernauer, Dickenmann, Maritz |
| FC Zürich | Deplazes, Humm, Kuster, Remund, Zehnder |

## Trajectòria

| Torneig | Classificació (1) | Classificació (2) | Primera Fase | 1/8 de final |
| Eurocopa 1984 | 1 2 3 4 |
| Eurocopa 1987 | 1 2 3 4 |
| Eurocopa 1989 | 1 2 3 4 |
| Eurocopa 1991 | 1 2 3 |
| Eurocopa 1993 | 1 2 3 |
| Eurocopa 1995 | 1 2 3 4 |
| Eurocopa 1997¹ | 1 2 3 4 |
| Mundial 1999 | 1 2 3 4 |
| Eurocopa 2001 | 1 2 3 4 |
| Mundial 2003 | 1 2 3 3 |
| Eurocopa 2005 | 1 2 3 4 5 |
| Mundial 2007 | 1 2 3 4 5 |
| Eurocopa 2009 | 1 2 3 4 5 |
| Mundial 2011 | 1 2 3 4 5 | 1 2 3 4 |
| Eurocopa 2013 | 1 2 3 4 5 6 |
| Mundial 2015 | 1 2 3 4 5 6 | | 1 2 3 4 | 1-0 |
¹ Va jugar en una segona divisió, sense opcions de classificar-se'n.

## Referències

* ↑ BBC
# Cratip de Pèrgam

Cratip de Pèrgam (grec antic: Κράτιππος, Krátippos, llatí: Cratippus) fou un filòsof peripatètic nascut a Pèrgam, al segle i aC. Era contemporani de Gneu Pompeu i de Ciceró.
Ciceró era amic íntim de Cratip, i deia que era el més distingit dels filòsofs peripatètics que havia conegut, i el considerava entre els homes més grans de la seva escola. També va acompanyar Pompeu en la seva fugida després de la batalla de Farsàlia l'any 48 aC, i el va provar de consolar amb arguments filosòfics, segons Plutarc i Claudi Elià.
Va ser mestre de diversos romans eminents, com ara Marc Claudi Marcel, Horaci i el mateix Ciceró, i l'any 44 aC el fill de Ciceró va rebre les seves lliçons a Atenes. Sembla que el jove Ciceró va visitar Àsia en companyia seva. Quan Juli Cèsar era al capdavant de la República, Ciceró va aconseguir per a Cratip la ciutadania romana i va demanar al consell de l'Areòpag que convidessin Cratip a viure a la ciutat com a membre important de la comunitat i que donés allà les seves classes de filosofia. Després de l'assassinat de Cèsar, Marc Juni Brut, que s'havia refugiat a Atenes, va assistir a les seves classes.
Tot i l'alta opinió que Ciceró tenia del talent de Cratip, no consta que hagués escrit cap obra, i les úniques al·lusions a les seves opinions les fa Ciceró quan diu que creia en l'endevinació a través dels somnis i del deliri profètic (furor), però que negava qualsevol altra forma de conèixer el futur. Pels comentaris de Ciceró podria haver escrit una obra sobre endevinació.

## Referències

* ↑ 2.Cratippus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 888
# Pic de Nariolo

El Pic de Nariolo o Pic de Mariolo és una muntanya que es troba en límit comarcal entre els termes municipals de la Torre de Cabdella (Pallars Jussà) i de la Vall de Boí (Alta Ribagorça), i en el límit del Parc Nacional d'Aigüestortes i Estany de Sant Maurici i la seva zona perifèrica.
El seu nom (Mariolo) «deu derivar de meridiolus, amorriador. El nom Neriolo que apareix en alguns mapes és incorrecte».
El cim, de 2.856,7 metres, s'alça en la carena que delimita la Vall de Morrano (O) i la zona nord-occidental dels Estanys de Cabdella, a la Vall Fosca (E); amb el Pic de Dellui al nord-nord-est i el Pic de Morrano a l'oest-sud-oest.
Aquest cim està inclòs al llistat dels 100 cims de la FEEC

## Rutes

Dos són els colls des d'on es pot iniciar l'ascens final al cim:
* La collada situada a l'est de l'Estany Major (de Morrano), entre els pics de Dellui i Mariolo.
* El coll situat al sud-est de l'Estany Major (de Morrano) i al sud-oest del cim.

## Referències

* ↑ «Toponímia de la Vall de Boí». Arxivat de l'original el 2010-03-17. [Consulta: 26 abril 2011].
* ↑ ICC - Institut Cartogràfic de Catalunya. Pic de Mariolo. [Consulta: 31/10/2013]
* ↑ «Repte 100 cims». Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya. Arxivat de l'original el 28 de març 2019. [Consulta: 16 juliol 2022].
* ↑ Editorial Alpina. Carros de Foc [mapa], 1:25.000, L. Cartografia de Servicio Geográfico del Ejército. (2007)

## Bibliografia

* Editorial Alpina. Vall de Boí [mapa], Primera edició, 1:25.000, L. Cartografia de Servicio Geográfico del Ejército. (febrer 2001)
* Editorial Alpina. Carros de Foc [mapa], 1:25.000, L. Cartografia de Servicio Geográfico del Ejército. (2007)
* Institut Cartogràfic de Catalunya. Parc Nacional d'Aigües Tortes i Estany de Sant Maurici [mapa], Segona edició, 1:25.000. (abril 1998)
# Pablo Paredes Arratia

Pablo Paredes Arratia (Laudio, 11 de febrer de 1983) és un futbolista basc, que ocupa la posició de migcampista.

## Trajectòria

Entra a la disciplina de l'Athletic Club en categoria juvenil. Entre 2001 i 2003 és titular amb el CD Baskonia, condició que manté durant les tres següents campanyes amb el primer filial de San Mamés, el Bilbao Athletic.
A la temporada 05/06 disputa el seu únic encontre oficial amb el primer equip de l'Athletic, corresponent a la Copa Intertoto.
L'estiu del 2006 marxa al Barakaldo CF, on roman un any. Posteriorment disputa dues temporades a l'Amurrio CF. Retorna a la Segona B el 2009, al fitxar pel Sestao River.