# Arxiota

Arxiota, de vegades anomenat també roucou o annato, és un derivat dels arbres Bixa que creixen en regions tropicals d'Amèrica, usades per a produir un colorant alimentari de color groc a taronja i també com saboritzant. La seva aroma es pot descriure com lleugerament de pebre amb un toc de nou moscada.
El colorant de l'arxiota es fa del seu pericarpi vermellós o de la polpa que envolta la llavor de les bixa (Bixa orellana L.). Es fa servir de colorant en molts formatges (per exemple el cheddar, gloucester, gouda i brie), la margarina, mantega, arròs, gelats, i peix fumat. Encara que sigui un colorant d'un aliment natural s'han presentat casos d'al·lèrgies.
L'arxiota es fa servir a la gastronomia d'Amèrica llatina i el Carib a la vegada com a colorant i saboritzant. Els natius d'Amèrica central i del Sud l'empren com pintura corporal i barres de llavis.

## Història

El nom científic de Bixa orellana L. és en record de l'explorador espanyol Francisco de Orellana que va explorar el riu Amazones.
Es creu que l'arxiota es va originar al Brasil. Els antics asteques li van donar el nom d'achiotl, i al segle xvi els mexicans el feien servir per pintar els manuscrits.

## Usos

L'arxiota ha tingut molts usos a Amèrica incloent els de colorant alimentari, pintura corporal, tractament contra malalties cardíaques i malestar de l'estómac, crema solar i repel·lent d'insectes.
En moltes receptes llatinoamericanes es fa servir arxiota en plats d'origen espanyol que originalment portaven el safrà. Al Brasil, tant l'arxiota com la bixa es diuen urucum, i també colorau.

### Colorant alimentari

Com a colorant alimentari l'arxiota té el codi E E160b. La part soluble en greix de l'extracte cru es diu bixina, la part soluble en aigua es diu norbixina, i les dues tenen el mateix codi E que l'arxiota.

## Precaucions

Segons la WebMD, "l'arxiota és segur per la majoria de persones quan es fa servir en quantitats alimentàries. No se sap si l'arxiota és segur com a medicina"; ja que pot afectar el nivell de sucre de la sang" si es fa servir s'hauria de deixar de prendre "com a mínim dues setmanes" abans d'una intervenció de cirurgia. La WebMD també demana precaucions, ja que es desconeix si afecta l'embaràs i l'alletament i que "pot causar al·lèrgia en persones sensibles"

## Referències

* ↑ «Arxiota». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Encyclopedia of Spices». TheEpicentre.com. Arxivat de l'original el 2010-01-17. [Consulta: 24 agost 2011].
* ↑ Lauro, Gabriel J.; Francis, F. Jack. Natural Food Colorants Science and Technology. New York: Marcel Dekker, 2000 (IFT Basic Symposium Series).
* ↑ «Bija - Achiote». Indio.net. Arxivat de l'original el 2011-07-24. [Consulta: 24 agost 2011].
* ↑ «Colorants Used During Mexico's Early Colonial Period». Stanford University. [Consulta: 24 agost 2011].
* ↑ «Jamaican Annatto». GetJamaica.com. Arxivat de l'original el 2011-07-11.
* ↑ «New Crops from Brazil». Purdue University, 1990. [Consulta: 24 agost 2011].
* ↑ «ANNATTO: Uses, Side Effects, Interactions and Warnings». WebMD, 30-07-1999. [Consulta: 24 agost 2011].
* ↑ «What’s Up With Food Dyes?». Healthy Recipe Doctor. WebMD, 09-07-2010.

## Bibliografia

* Allsop, Michael; Heal, Carolyn. Cooking With Spices. Vermont, USA: David & Charles, 1983.
* Lauro, Gabriel J.; Francis, F. Jack. Natural Food Colorants Science and Technology. New York: Marcel Dekker, 2000 (IFT Basic Symposium Series).
* Lust, John. The Herb Book. Nova York: Bantam Books, 1984.
* Rosengarten Jr., F. The Book of Spices. Pennsylvania, USA: Livingston Publishing Co., 1969.

## Enllaços externs

* Major Colorants and Dyestuffs Entering International Trade, Annatto Seed and Its Extracts Arxivat 2019-02-08 a Wayback Machine. from the UN's Food and Agriculture Organization
Viccionari