OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Gent que ve i bah

Gent que ve i bah és una comèdia romàntica espanyola de l'any 2019 dirigida per Patrícia Font i protagonitzada per Clara Lago, Alexandra Jiménez i Carmen Maura. Està basada en la novel·la de Laura Norton. Compta amb participació de TV3 i ha estat doblada al català.

## Argument

La vida de la Bea, una jove arquitecta amb molt de talent, fa un tomb quan descobreix que el seu promès, amb qui comparteix feina, s'ha embolicat amb una famosa presentadora. Així és com perd el xicot i la feina el mateix dia.
Amb aquest daltabaix, la Bea no té més remei que tornar al seu poble natal on, a més d'un paisatge idíl·lic, l'espera un futur incert, una família força peculiar i un misteriós i atractiu veí, que posarà la seva vida cap per avall.

## Repartiment

* Clara Lago com Bea Vélez.
* Alexandra Jiménez com Irene Vélez.
* Carmen Maura com Ángela Vélez.
* Àlex García com Diego Andrada.
* Paula Malia com Débora Vélez.
* Carlos Cuevas com León Vélez.
* Fernando Guallar com Víctor.
* Lleó Martínez com a Cap.
* Ferran Vilajosana com Jacobo.
* Eduardo Ferrés com Joan.
* Marta Belmonte com Rebeca Ramos.
* Núria Gago com Chavela.
* Annabel Totusaus com Senyora.
* David Martín Surroca com manifestant/oficinista.

## Referències

* ↑ «Gent que ve i bah». ésAdir. [Consulta: 11 abril 2022].
# Resolució 1356 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 1356 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides fou adoptada per unanimitat el 19 de juny de 2001. Després de reafirmar les resolucions 733 (1992) i la 751 (1992) sobre la situació a Somàlia, el Consell va eximir l'equip militar no letal de l'embargament d'armes contra el país.
El Consell de Seguretat va expressar el seu desig de pau i seguretat a Somàlia i va reconèixer els esforços realitzats per les organitzacions humanitàries i les Nacions Unides al país.
Actuant sota el Capítol VII de la Carta de les Nacions Unides, el Consell va convidar a tots els països a complir amb les restriccions contra Somàlia. Va decidir que les robes protectores, com els cascos i les armilles militars per al seu ús pel personal de les Nacions Unides, humanitària o de mitjans, estarien exempts de les sancions, a més de l'equip militar no letal aprovat pel Comitè establert en la Resolució 751.

## Referències

* ↑ «Council exempts non-lethal military equipment from embargo on weapons deliveries to Somalia». United Nations, 19-06-2001.
* ↑ Atta-Asamoah, Andrews «Sanctions and embargoes in Africa Implementation dynamics, prospects and challenges in the case of Somalia». Institute for Security Studies, 01-03-2009. Arxivat de l'original el 2017-12-23 [Consulta: 22 desembre 2017].

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 1301 a la 1400 (2000 - 2002)
* Guerra Civil somali

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Hausen

Hausen és un municipi al districte de Forchheim, a l'estat federat de Baviera (Alemanya), amb una població a la fi de 2016 d'uns 3.668 habitants. Està situat a la zona centre-nord de l'estat, al sud de la regió d'Oberfranken.

## Referències

* ↑ Citypopulation.de Estadístiques del districte. Consultat el 25 de juny de 2018
# Gruney

Gruney (no confondre amb Grunay, illa de les Skerries Exteriors) és una petita illa deshabitada, localitzada en l'arxipèlag de les Shetland, Escòcia. Està situada al nord de la península de Northmavine.
Gruney alberga una població important de l'au petrell cuaforcat. No és una reserva natural nacional, però el RSPB té un acord de gestió amb els propietaris. L'illot compta també amb un far.

## Referències

* ↑ Kerr, Sarah. «UKlighthousetour - Gruney» (en anglès), 05-08-2021. [Consulta: 22 maig 2024].
* ↑ «Gruney, North Roe» (en anglès). [Consulta: 22 maig 2024].
* ↑ «Leach's Petrel Bird Facts | Oceanodroma Leucorhoa». [Consulta: 22 maig 2024].
* ↑ «Lighthouses of the United Kingdom: Shetland, Scotland». [Consulta: 22 maig 2024].
# Sigimon

* Per a altres significats, vegeu «Sigimon (desambiguació)».
Sigimon o Segimon (en llatí Sigimundus o Segimundus) era un cap dels queruscs, fill de Segestes.
Va ser nomenat sacerdot d'un altar a la rodalia de Colònia, probablement un altar dedicat a August. Quan els germànics es van revoltar l'any 9 es va unir a la revolta dels queruscs. Es trobava amb el seu pare quan els queruscs els van assetjar després de descobrir la seva traïció a favor dels romans l'any 14. Segestes el va enviar a demanar ajut a Germànic Cèsar; aquest els va alliberar, va perdonar Segimon i el va enviar amb el seu pare a Narbona.

## Referències

* ↑ Tàcit. Annals I, 57,58
# Maud del Regne Unit

Maud del Regne Unit, reina de Noruega (Londres 1869 - 1938). Reina de Noruega (1905 - 1938) fou la primera reina consort de Noruega que no era reina de Suècia ni de Dinamarca. Descendent seu és el rei Harald V de Noruega.

## Naixement, infància, adolescència i joventut

Nascuda el dia 26 de novembre de 1869 a Marlborough House, Londres, era la tercera filla del príncep de Gal·les i futur rei Eduard VII del Regne Unit i de la princesa Alexandra de Dinamarca, reina del Regne Unit, era neta per tant de la reina Victòria I del Regne Unit i del príncep Albert de Saxònia-Coburg i Gotha, príncep consort del Regne Unit, per part de pare, i del rei Cristià IX de Dinamarca i de la princesa Lluïsa de Hessen-Kassel, reina de Dinamarca. Les seves padrines foren la reina Lluïsa de Suècia, reina de Dinamarca, i la tsarina Dagmar de Dinamarca, també, Dagmar de Rússia.
De soltera participà en diversos creuers per Dinamarca i la Mediterrània amb la seva mare i les seves germanes. Visità molt freqüentment Dinamarca. L'any 1888 rebé l'Ordre de la Corona de l'Índia de mans de la reina Victòria, fou Dama de la Gran Creu de l'ordre de l'Hospital de Sant Joan de Jerusalem i creu de primera classe de l'Ordre d'Albert i Victòria.

## Casament

El 22 de juliol de 1896 es casà amb el príncep Carles de Dinamarca. El príncep era cosí germà de la jove princesa i fill dels reis Frederic VIII de Dinamarca i Lluïsa de Suècia, així com net del rei Cristià IX de Dinamarca i del rei Carles XV de Suècia. La parella es casà a la capella de Buckingham Palace. Tingueren un únic fill:
* SM el rei Olaf V de Noruega nat a Sandringham Norfolk l'any 1903 i mort a Oslo el 1991. Es casà amb la princesa Marta de Suècia.
El jove príncep danès era un cadet de la Marina danesa.

## Reis de Noruega

L'any 1905 el Parlament de Noruega decidí posar fi a la unió en la figura del rei de Suècia entre els dos regnes: Noruega i Suècia. A la vegada el Parlament decidí oferir la corona al jove príncep danès Carles de Dinamarca que l'acceptaria tot adoptant el nom de Haakon VII de Noruega. La parella fou coronada a la catedral de la vila de Trondheim, al centre de Noruega.
Malgrat que al llarg de la seva vida la nova reina de Noruega sempre sentí una especial malenconia per la seva pàtria, la jove monarca adoptà ràpidament un rol actiu en les funcions del seu càrrec. Dona suport a moltes empreses caritatives relacionades amb els animals i les criatures, actuà de mecenes per a músics i artistes, aprengué a esquiar, s'interessà per la jardineria i moltes altres coses.
La reina de Noruega morí tres dies després de ser intervinguda quirúrgicament a Londres. La seva última aparició pública fou en la coronació del seu nebot el rei Jordi VI del Regne Unit on ocupà un lloc de primer ordre en la distribució de l'Abadia de Westminster, al costat de la reina Maria de Teck i de la princesa reial Maud del Regne Unit.
El seu cos fou retornat a Noruega a bord del HMS Royal Oak. Resta enterrada en el mausoleu reial del castell de Akershus.
# Micropterix tunbergella

Micropterix tunbergella és una espècie d'arna de la família Micropterigidae. Va ser descrita per Fabricius, l'any 1787.
Té una envergadura de 8-11 mm.

## Referències

* ↑ Micropterix tunbergella a The Global Lepidoptera Names Index.
* ↑ UKmoths
# Meersburg

Meersburg és una ciutat d'Alemanya que pertany a l'estat de Baden-Württemberg, districte de Bodensee. Està situada a la riba nord del llac Constança, al sud-oest d'Alemanya.

## Monuments i llocs d'interès

La ciutat es troba al Circuit alemany de l'entramat de fusta per causa del seu patrimoni ric d'edificis amb entramat de fusta.
# Metone (Pièria)

* Aquest article tracta sobre la localitat de la regió de Macedònia. Si cerqueu la ciutat de Messènia, al Peloponès, vegeu «Modona».
Metone (en grec antic Μεθώνη) era una ciutat de la regió de Pièria de Tràcia a Macedònia, al golf Termaic, esmentada al Periple d'Escílax de Carianda. Segons Plutarc va ser una antiga colònia grega establerta a aquesta costa probablement per Erètria, cap a l'any 725 aC.
Atenes va ocupar la ciutat en temps del rei Perdicas II de Macedònia (454 aC-413 aC) per impedir que fos assolada pel rei i per donar refugi als macedonis descontents, diu Tucídides.
El 354 aC o potser el 353 aC la ciutat, que era la darrera possessió atenenca a la zona, va sofrir l'atac de Filip II de Macedònia. Els atenencs la feien servir com a base per interceptar el comerç dels macedonis i d'Olint i Potidea. Després d'un llarg setge la ciutat es va haver de rendir, i els defensors van poder sortir lliurement. Filip va fer arrasar les fortificacions i les terres es van repartir entre colons macedonis. El rei va perdre un ull en aquest setge, segons Diodor de Sicília, Estrabó i altres.
Leake la situa a Elefthero-khóri, a uns 3 km de la costa.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Methone». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 11 abril 2021].
# Mendota

«Mendota» té aquests significats:
* Mendota (Illinois)
* Mendota (Califòrnia), població dels Estats Units a l'estat de Califòrnia
* Mendota (llac), llac estatunidenc
# Miró I de Barcelona

Miró I (Barcelona, 926 - 966) fou comte de Barcelona, Girona i Osona (947-966).

## Orígens familiars

Fou fill del comte de Barcelona Sunyer I i la seva segona muller, Riquilda de Tolosa.
| 8. Sunifred I d'Urgell | 8. Sunifred I d'Urgell | 8. Sunifred I d'Urgell | 8. Sunifred I d'Urgell |
| | | | | 4. Guifré I de Barcelona | 4. Guifré I de Barcelona | 4. Guifré I de Barcelona | 4. Guifré I de Barcelona | | | | | | |
| | | | | | | | 9. Ermessenda | 9. Ermessenda | 9. Ermessenda | 9. Ermessenda | | | |
| | | | | | | | 2. Sunyer I de Barcelona | 2. Sunyer I de Barcelona | 2. Sunyer I de Barcelona | 2. Sunyer I de Barcelona | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | 5. Gunilda d'Empúries | 5. Gunilda d'Empúries | 5. Gunilda d'Empúries | 5. Gunilda d'Empúries |
| | | | | | | | | | | | | | 1. Miró I de Barcelona | 1. Miró I de Barcelona | 1. Miró I de Barcelona | 1. Miró I de Barcelona | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | 24. Ramon I de Tolosa | 24. Ramon I de Tolosa | 24. Ramon I de Tolosa | 24. Ramon I de Tolosa |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | 12. Odó I de Tolosa | 12. Odó I de Tolosa | 12. Odó I de Tolosa | 12. Odó I de Tolosa | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | 25. Berta de Reims | 25. Berta de Reims | 25. Berta de Reims | 25. Berta de Reims |
| | | | | | | | 6. Ermengol de Roergue | 6. Ermengol de Roergue | 6. Ermengol de Roergue | 6. Ermengol de Roergue | | | | | | |
| 13. Gersinda d'Albi | 13. Gersinda d'Albi | 13. Gersinda d'Albi | 13. Gersinda d'Albi | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | 3. Riquilda de Tolosa | 3. Riquilda de Tolosa | 3. Riquilda de Tolosa | 3. Riquilda de Tolosa | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | 7. Adelaida | 7. Adelaida | 7. Adelaida | 7. Adelaida | | | |

## Biografia

Va accedir al govern dels comtats de Barcelona, Girona i Osona en retirar-se el seu pare a la vida monacal el 947 juntament amb el seu germà Borrell II, amb qui se suposa que es repartí les funcions de govern. Així fou Borrell II qui s'encarregà de les qüestions militars i de política exterior, mentre Miró I s'encarregà de les funcions internes del comtat, i més concretament de la ciutat de Barcelona.
Durant el seu regnat es creu que es construí el Rec Comtal de Barcelona, canal que duia les aigües del riu Besòs fins a la muralla de Barcelona. De fet era una reconstrucció d'una antiga via d'aigüa romana i el nom de l'actual carrer Regomir recorda el lloc per on hi passava.

## Política religiosa

Miró I de Barcelona feu donacions al Monestir de Sant Cugat, al Monestir de Sant Joan de les Abadesses i al Monestir de Santa Maria de Ripoll.

## Títols i successors

Miró I de Barcelona Casal de Barcelona Mort: Barcelona, 966 :
| Càrrec de govern |||
| Precedit per: Sunyer I de Barcelona (pare) | Comte de Barcelona (Llista de comtes de Barcelona) Comtat de Barcelona, Comtat de Girona, Comtat d'Osona, Comtat de Manresa (947–966) amb Borrell II de Barcelona (germà) (947-988) | Succeït per: Borrell II de Barcelona (germà) |

## Referències

* ↑ Vilalta Aserra, Enric. A la marca extrema, en terra de solitud. L'Abadia de Montserrat, 2010, p.69. ISBN 8498833469.
* ↑ El Periodico. 02-06-2009
# C-1412b

La C-1412b és una carretera comarcal que comença a la C-14, dins el terme municipal de Ponts, a la comarca de la Noguera, i mena a Tremp, capital de la comarca del Pallars Jussà. Té un recorregut de 60 quilòmetres.
Històricament, és un tram de l'antiga carretera C-1412, actualment dividida en diverses carreteres: la C-1412a, de Ponts a la N-II en el terme de Jorba, a l'Anoia, la C-1412b, la C-1412az (tram vell per l'interior de Calaf de l'actual C-1412a), i la C-1412bz (tram vell per l'interior d'Isona, Conques i Figuerola d'Orcau de l'actual C-1412b).
Travessa els termes municipals de Ponts, la Baronia de Rialb, Artesa de Segre, Isona i Conca Dellà i Tremp.

## Referències

* ↑ CARRETERA L-512 I C-1412B ARTESA DE SEGRE-ISONA. TÚNEL DE COMIOLS Arxivat 2017-10-07 a Wayback Machine., territori.scot.cat
* ↑ La Generalitat inaugura la variant de la carretera C-1412b entre Biscarri i Figuerola d'Orcau Arxivat 2016-08-13 a Wayback Machine., gncat, 18 dd'octubre de 2003
* ↑ La C-1412b estarà tallada durant un mes per les obres entre Isona i Figuerola 324, 16 de febrer de 2004
* ↑ Un punt negre a la C-1412b al Pallars Jussà registra sis accidents en només deu dies, naciodigital.cat, 6 de gener de 2016

## Vegeu també

* La Serra de Rialb
* Cabana del Catarrí
# Geosynchronous Satellite Launch Vehicle Mark III

El Geosynchronous Satellite Launch Vehicle Mark III, també conegut com el Launch Vehicle Mark 3, LVM3 o GSLV-III és un vehicle de llançament desenvolupat per l'Agència Índia d'Investigació Espacial (ISRO). La ISRO va llançar amb èxit el Geosynchronous Satellite Launch Vehicle-Mark III el 5 de juny de 2017 del Centre Espacial Satish Dhawan, Andhra Pradesh.
Està previst llançar satèl·lits a l'òrbita geoestacionària i com a llançador d'una missió espacial tripulada índia. El GSLV Mk. III té una major capacitat de càrrega útil que la que es diu de manera similar GSLV.

## Referències

* ↑ «GSLV Mk III - ISRO». Arxivat de l'original el 5 de juny 2017. [Consulta: 6 juny 2017].
* 1 2 «ISRO successfully launches GSLV Mark-III, India's largest rocket». The Hindu [Consulta: 18 desembre 2014].
* ↑ «Cryogenic rocket engine has been developed from scratch: Isro chief».
* ↑ «India launches 'monster' rocket».
* ↑ «India's 'Bahubali' GSLV Mk III lifts less luggage than lighter rockets». Arxivat de l'original el 2017-06-18. [Consulta: 11 abril 2018].
* ↑ «Indian Space Research Organisation preparing for three more PSLV launches». English: The Hindu, 29-04-2011. [Consulta: 15 juliol 2011].
* ↑ GSLV MkIII, the next milestone : Interview: K. Radhakrishnan Frontline 7 February 2014

## Enllaços externs

* Bharat-Rakshak GSLV-III information
* New Scientist article including GSLV-III diagram
# Resolució 1358 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 1358 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, adoptada per aclamació el 27 de juny de 2001 en una sessió privada, havent considerat la qüestió sobre la recomanació relativa al nomenament del Secretari General, el Consell va recomanar a la Assemblea General que el Sr. Kofi Annan fos nomenat com a Secretari General per un segon període des de l'1 de gener de 2002 fins al 31 de desembre de 2006.
L'elecció d'Annan va ser indisputada, ja que havia declarat la seva intenció de ser Secretari General al març de 2001 i les nacions havien aprovat la seva decisió immediatament. El seu nomenament després va ser aprovat per l'Assemblea General.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 1301 a la 1400 (2000 – 2002)

## Referències

* ↑ «Annan wins second UN term». BBC News, 27-06-2001.
* ↑ «Security Council vote for Annan». Television New Zealand, 28-06-2001.
* ↑ «General Assembly adopts Security Council recommendation to appoint Kofi Annan to further term as Secretary-General». United Nations, 29-06-2001.

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Crunomys melanius

Crunomys melanius és una espècie de mamífer rosegador de la família dels múrids. És endèmica de les Filipines, on viu a altituds d'entre 0 i 1.550 msnm. Els seus hàbitats naturals són els boscos de plana i els camps de conreu pertorbats prop de boscos. Està amenaçada per la desforestació. El seu nom específic, melanius, es refereix a l'heroi grec Melaneu.

## Referències

* ↑ Heaney, L.; Balete, D. Crunomys melanius. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 15 març 2018.
* ↑ Entrada «Crunomys» d'Animalia (en anglès).
# Haemulon steindachneri

Haemulon steindachneri és una espècie de peix de la família dels hemúlids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 30 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a l'Atlàntic occidental (des de Panamà fins a Santa Catarina -Brasil-) i al Pacífic oriental (des de Mèxic fins al Perú).

## Referències

* ↑ BioLib
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Jordan, D. S. & C. H. Gilbert. 1882. Descriptions of nineteen new species of fishes from the Bay of Panama. Bull. U. S. Fish Comm. v. 1 [1881]: 306-335.
* McKay, R.J. i M. Schneider, 1995. Haemulidae. Burros, corocoros, chulas, gallinazos, roncos. p. 1136-1173. In W. Fischer, F. Krupp, W. Schneider, C. Sommer, K.E. Carpenter i V. Niem (editors) Guia FAO para Identification de Especies para lo Fines de la Pesca. Pacifico Centro-Oriental. 3 Vols. FAO, Roma, Itàlia.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Gorsedh Kernow

Gorsedh Kernow (també escrit Gorseth Kernow), és una organització còrnica que promou la cultura, llengua i tradicions de Cornualla. Organitza competicions literàries i musicals tant en anglès com en còrnic. Cada any organitzen l'Esedhvos, que és un gran festival de cultura celta de Cornualla a l'estil de l'Eisteddfod del País de Gal·les.
Des del 1929, es convocaren els primers Gorseth, i s'hi desenvoluparen els drames de Robert Morton Nance. La idea sorgí el 7 d'agost del 1928 dels set cornuallesos que participaven en l'Eisteddfod de Treorchy, Robert Morton Nance, Canon J. S. Carah, Canon Gilbert Doble, Annie Pool i H. Rowe, nomenaren Henry Jenner Gran Bard de Cornualla i convidaren a participar-hi personalitats com Canon Thomas Taylor, A. K. Hamilton-Jenkin, John Tregarthen i Charles G. Henderson. Així se celebraria el primer el 21 de setembre del 1928 a Boscawen'n Un, el lloc tradicional. Molts d'ells participarien anys més tard en la formació del partit Mebyon Kernow (Fills de Cornualla).
Existeixen també altres organitzacions semblants en altres països céltics com ara el Gorsedd del País de Gal·les o el Goursez Breizh de Bretanya. Els grans bards han estat:
* Henry Jenner Gwas Mygal (1928-1934)
* Robert Morton Nance Mordon (1934-1959)
* E. G. Retallack Hooper Talek (1959-1964)
* George Pawley White Gunwyn (1964-1970)
* Denis Trevanion (1970-1976)
* Richard Jenkin Map Dyvroeth (1976-1982)
* John Miners Den Toll (1982-1985)
* Richard Jenkin Map Dyvroeth (1985-1988)
* John Chesterfield Gwas Constantyn (1988-1991)
* Jori Ansell Caradok (1991-1994)
* Brian Coombes Cummow (1994-1997)
* Ann Trevenen Jenkin Bryallen (1997-2000)
* John Bolitho Jowan an Cleth (2000-2003)
* Rod Lyon Tewennow (2003-2006)
* Vanessa Beeman Gwenenen (2006-)

## Enllaços externs

* Pàgina oficial Arxivat 2015-08-17 a Wayback Machine.
# Siginolf I Montefeltro

Siginolf I Montefeltro (Sighinolfo conegut per Nolfo) (1290-1364) va ser fill de Frederic I Montefeltro.
El 1323 va ser aclamat senyor (comte) d'Urbino. El 1326 va ser podestà de Fabriano. El 1327 l'emperador li va donar la investidura de Pistoia però no la va ocupar. L'abril del 1333 va ser capità de l'exèrcit del Papa. Va ocupar el comtat de Montefeltro entrant a San Leo el 1338 com a comte de Montefeltro i Urbino. El 1340 va ser senyor de San Marino que va conservar fins al juny de 1355. El 1341 va ser capità del poble de Pisa i capità general del seu exèrcit; el 1348 va ser capità general de l'exèrcit de Venècia i el mateix any va ser nomenat vicari imperial del comtat d'Urbino. El 1351 va ser nomenat capità general de l'exèrcit de Milà. El 1352 va ser senyor (amb el títol de governador i conservador) de Cagli que va conservar fins al 1354 en què en va ser expulsat pel legat del Papa, el cardenal Albornoz, però el 12 de juliol de 1355 va ser nomenat vicari pontifici perpetu d'Urbino, San Leo (Montefeltro) i Cagli. Em va ser expulsat altra vegada pel cardenal Albornoz el 1359. Fou podestà de Siena el 1357 i capità general del seu exèrcit el 1358.
Va morir el 1364. Es va casar amb la filla de Cantuccio Gabrielli, senyor de Gubbio. Va deixar un fill anomenat Frederic II Paolo Novello Montefeltro.
# Resolució 1352 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 1352 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides fou adoptada per unanimitat l'1 de juny de 2001. Després de recordar totes les resolucions anteriors sobre Iraq, incloses les resolucions 986 (1995), 1284 (1999) i 1330 (2000) relativa al Programa Petroli per Aliments, el Consell va ampliar les disposicions relatives a l'exportació de petroli iraquià o productes derivats del petroli per ajuda humanitària fins al 3 de juliol de 2001.
El Consell de Seguretat era convençut de la necessitat d'una mesura temporal per proporcionar assistència humanitària al poble iraquià fins que el govern de l'Iraq compleixi les disposicions de la Resolució 687 (1991) i havia distribuït l'ajuda a tot el país per igual. També va recordar el memoràndum d'entesa de 1996 entre les Nacions Unides i el govern iraquià.
Actuant sota el Capítol VII de la Carta de les Nacions Unides, el Consell va ampliar el programa Petroli per Aliments i va expressar la seva intenció de considerar nous arranjaments per millorar el flux de mercaderies i productes a l'Iraq (a part dels articles prohibits) i la facilitació del comerç civil i la cooperació econòmica amb Iraq. Els acords proposats també millorarien les mesures per evitar la venda o subministrament d'articles prohibits pel Consell i els fluxos d'ingressos fora del dipòsit fiduciari establert pel Consell.
Finalment, la resolució va declarar que les noves disposicions serien adoptades durant 190 dies a partir del 4 de juliol de 2001.

## Referències

* ↑ «Security Council extends provision of Iraq 'Oil-for-Food' Programme». United Nations, 01-06-2001.
* ↑ Krasno, Jean E.; Sutterlin, James S. The United Nations and Iraq: defanging the viper. Greenwood Publishing Group, 2003, p. 154. ISBN 978-0-275-97838-9.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 1301 a la 1400 (2000 - 2002)
* Guerra del Golf
* Invasió de Kuwait

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org