OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Escultura de Crist Ressuscitat

L'Escultura de Crist Ressuscitat és una de les escasses escultures d'El Greco que han arribat fins als nostres dies, i l'autoria de la qual és totalment acceptada pels especialistes en aquest artista.

## Anàlisi de l'obra

Josep Gudiol accepta aquesta estàtua com una de les poques obres escultòriques autèntiques d'El Greco.
Aquesta petita escultura, documentada entre 1595 i 1598, formava part del tabernacle del retaule major de l'església de l'Hospital de Tavera, a Toledo. No existeix cap motiu per dubtar de que fos realitzada personalment per El Greco. És molt notable, en el sentit de que el nu integral era excepcional en l'Art espanyol d'aquella època. Cal remarcar que El Greco devia haver vist l'heroic i muscular nu del Crist de la Minerva de Michelangelo Buonarroti a Santa Maria sopra Minerva, a Roma, tot i que no hi ha gaire relació entre aquella estàtua i l'estatueta de subtil esveltesa del mestre cretenc.
La posició de Crist és la mateixa que la de La Resurrecció de Crist, però el cos del quadre és força més allargat que el d'aquesta escultura. Tanmateix, la posició de la mà esquerra suggereix que l'escultura portava l'estendard de la Resurrecció, com el porta en la pintura. Els tons de les carns son clars i el cabell i la barba són negres.

## Referències

* ↑ Wethey, Harold E. Obra esmentada, p. 176.
* ↑ Gudiol, José. Obra esmentada, p. 322.
* ↑ Wethey, Harold E. Obra esmentada, p. 173.

## Bibliografia

* Wethey, Harold Edwin; El Greco y su Escuela (Volumen-II) ; Ediciones Guadarrama; Madrid-1967.
* Gudiol, José; Doménikos Theotokópoulos, El Greco; Ediciones Polígrafa, S.A.; Barcelona-1982; ISBN 84-343-0031-1
# Eric III

Erik Lam (lam significa xai) fou rei de Dinamarca (1137 a 1146, com a Eric III morí a Odense. Net d'Eric I, i fill de la princesa Ragnhild i del seu marit Hakon Sunnivasson un dels més poderosos magnats de Ladés. Va succeir al seu oncle el rei Eric II el 1137. En ser preferit als fills d'Erik II, i als altres prínceps, cosins seus per a succeir-lo, va haver de lluitar contra. Va ser un rei feble i sense gens d'autoritat, que va haver de deixar, al seu cosí Olaf II (fill de Harald Kesja), el govern d'Escània. Finalment va abdicar i es va retirar a un monestir d'Odense on va morir el 27 d'agost de 1146.
Es va casar en 1144 amb Lutgarda, filla de Rodolf I de Stade. No va tenir més descendents que un fill il·legítim, Magnus, que fou pretendent al tron cap al 1170.

## Referències

* ↑ Carl Frederik Bricka. «Hakon Jyde». A: Dansk biografisk Lexikon (en danès). VI, 1887–1905, p. 489–490 [Consulta: 4 febrer 2011].
* ↑ Stefan Pajung, Erik Lam ca. 1100-1147, Aarhus University, 20 January 2010, archived from the original on 7 August 2011.
* ↑ Carl Frederik Bricka, Dansk Biografisk Lexikon, vol. IV [Clemens - Eynden], 1890, pp.541-542.
# Estació de Sogorb-Ciutat

Mapa Rodalies València línia C-5 :
Línia de mitjana distància L6 :
Sogorb-Ciutat és una estació de la línia C-5 de la xarxa de Rodalies Renfe de València situada al sud-est del nucli urbà de Sogorb a la comarca de l'Alt Palància de la província de Castelló. A més de trens de rodalies, paren trens de Mitjana Distància Renfe de la Línia 6 (Regional País Valencià). L'estació forma part de la línia Saragossa-València.

## Situació ferroviària

Està situada al pk 238,4 de la línia 610 de la xarxa ferroviària espanyola que uneix Saragossa amb Sagunt per Terol, a 321,80 metres d'altitud. El quilometratge es correspon amb l'històric traçat entre Calataiud i València prenent la primera com a punt de partida. El tram és de via única i està sense electrificar.

## Història

L'estació va ser posada en funcionament el 15 maig 1898 amb l'obertura del tram Sogorb-Sagunt de la línia que pretenia unir Calataiud amb València. Les obres van a càrrec de la Companyia del Ferrocarril Central d'Aragó. En 1941, amb la nacionalització de la totalitat de la xarxa ferroviària l'estació va passar a ser gestionada per RENFE. Des del 31 desembre 2004 Adif és la titular de les instal·lacions.

## Serveis ferroviaris
### Mitjana distància

A l'estació s'aturen els Regional (Renfe) que uneixen València amb Terol i viceversa, a més els Intercity (Renfe) que uneixen Cartagena amb Miraflores i València amb Miraflores i viceversa.
| Procedència/Destinació | < | Línia | > | Procedència/Destinació |
| Rodalies València de Renfe |||||
| València-Nord Sagunt | Soneixa | C-5 | Sogorb-Arrabal | Caudiel |
| Mitjana Distància de Renfe |||||
| València-Nord | Sagunt | L-6 | Barraques Móra de Rubiols¹ | Terol Saragossa-Delicias Osca |
* Móra de Rubiols és la parada anterior o següent als TRD

### Rodalia

Forma part també de la línia C-5 de Rodalies València. La freqüència mitjana és de cinc trens diaris.

## Vegeu també

* Línia 5 (Rodalies València)
* Línia 6 (Regional País Valencià)
* Rodalies València (xarxa ferroviària)
* Trens regionals del País Valencià
* Renfe Operadora

## Referències

* ↑ Red ferroviaria española Arxivat 2013-10-18 a Wayback Machine. Ministeri de Foment
* ↑ Cronologia bàsica del ferrocarril espanyol de via ampla Arxivat 2016-06-15 a Wayback Machine. Fundación de los Ferrocarriles Españoles
* ↑ Ferrocarril Central Aragó Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. Spanishrailway

## Enllaços externs

* Media Distancia Comunidad Valenciana en la web de Renfe.
* Cercanías Valencia en la web de Renfe
* Video de la estación: http://www.youtube.com/watch?v=132m2MpBbFU
# Estadi Neza 86

L'Estadi Neza 86 és un estadi de futbol de la ciutat de Ciudad Nezahualcóyotl, a Mèxic.
Va ser inaugurat l'any 1981 i va ser seu de la Copa del Món de Futbol de 1986.
Aquest estadi ha estat la seu dels clubs Deportivo Neza (1981-1988), Potros Neza (1988-89), CF Atlante (2002-04), Atlante Potros Neza (2004-05), Atlante UTN (2009-10), Club Proyecto Tecamachalco (2000-15), Toros Neza (1993-02, 2010-13, 2014-15, 2020-), Leviatán (2021-).

## Referències

* ↑ «World Cup 1986». rsssf.com. [Consulta: 1r febrer 2022].
* ↑ Reséndiz, Mac. «Leviatán FC, nuevo huésped de la Liga Premier, jugará en el Neza 86» (en castellà). ESPN México, 05-08-2021. [Consulta: 6 agost 2021].
# Estació de Bon Pastor

Mapa Metro Línies 9 i 10 :
Bon Pastor és una estació de la L9/L10 del metro de Barcelona. En aquesta estació del Tram 4 (La Sagrera – Can Zam / Gorg) hi tenen parada trens de la L9 Nord i la L10 Nord. Se situa al carrer de Sant Adrià a l'altura del carrer d'Enric Sanchis, molt a prop del mercat de Bon Pastor i d'una zona escolar. L'estació té un sol accés amb escales mecàniques i ascensors.
La previsió inicial era obrir l'estació l'any 2004 i posteriorment l'any 2008. però donats els contratemps no es va posar en funcionament fins al 18 d'abril del 2010.
Metro de Barcelona :
| Procedència/Destinació | < | > | Procedència/Destinació |
| La Sagrera | Onze de Setembre | Can Peixauet | Can Zam |
| La Sagrera | Onze de Setembre | Llefià | Gorg |
| Projectat |||||
| Aeroport T1 | Onze de Setembre | Can Peixauet | Can Zam |
| Pratenc | Onze de Setembre | Llefià | Gorg |

## Accessos

* Carrer de Sant Adrià

## Galeria

* Escales mecàniques al vestíbul de l'estació.
* Andana direcció Can Zam/Gorg.

## Referències

* ↑ Borrell, Anna «Metro. Línia 9». Anuari territorial de Catalunya 2005. Institut d'Estudis Catalans, pàg. 230 [Consulta: 3 juny 2011].
* ↑ «El Govern posa en marxa les noves estacions de l'L9/L10 de La Sagrera i Onze de Setembre» (PDF). gencat.cat. Generalitat de Catalunya, 26-06-2010. Arxivat de l'original el 2012-04-07. [Consulta: 7 juny 2011].

## Vegeu també

* Xarxa ferroviària de Catalunya
# Etiqueta

* Per la pàgina que descriu un dels pilars fonamentals de la Viquipèdia vegeu Viquipèdia:Viquietiqueta
«Etiqueta» té aquests significats:
* Etiqueta (societat de la informació), bones maneres a la xarxa
* Etiqueta (informàtica), paraula o conjunt de paraules que classifiquen d'una forma clara i senzilla un document dins d'un web
* Etiqueta (norma), codi que governa les expectatives del comportament social d'acord amb les normes convencionals
* Etiqueta adhesiva, per identificar productes
* Etiqueta ecològica, marca que identifica les preferències globals d'un producte dintre d'una categoria de producte ...
* Etiqueta de vi, ornament de paper enganxat a l'ampolla de vi i on es dona la informació pel consumidor
* Etiqueta (Internet) o hashtag, cadena de caràcters formada per paraules concatenades i precedides per un coixinet (#), per assenyalar un tema sobre el qual gira certa conversa
# Eucles de Siracusa

Eucles de Siracusa (Εὐκλῆς) fou un militar siracusà fill de Hippó de Siracusa. Fou nomenat comandant el 414 aC i va dirigir junt amb altres la flota que Siracusa va enviar a Milet per ajudar a Tisafernes contra els atenencs.

## Referències

* ↑ Smith, William. «Eucles». A: A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology (en anglès). Londres: John Murray, 1870.
# Euclasta

Euclasta és un gènere de plantes de la família de les poàcies, ordre de les poals, subclasse de les commelínides, classe de les liliòpsides, divisió dels magnoliofitins.

## Taxonomia

* Euclasta clarkei (Hack.) Cope
* Euclasta condylotricha (Hochst. ex Steud.) Stapf
* Euclasta glumacea Franch.
* Euclasta graminea T. Durand i H. Durand
# Eucles

Eucles és el nom dels següents personatges:
* Eucles de Rodes, esportista grec
* Eucles de Siracusa, militar siracusà
* Eucles d'Atenes (Εὐκλῆς) fou arcont d'Atenes el 427 aC.
# Eusebi Planas i Franquesa

Eusebi Planas i Franquesa (Barcelona, 1833 - Barcelona, 13 de març de 1897) va ser un dibuixant, aquarel·lista i litògraf català.
Fou fill de Marià Planas i de Beatriu Franquesa. El seu pare volia que estudiés Dret, però la seva vocació artística feu que al final ingressés al taller d'un gravador litògraf. Posteriorment es va inscriure a l'Escola de la Llotja i a una acadèmia privada. El 1849 va anar a estudiar a París per perfeccionar les tècniques litogràfiques sota les ordres de Lassalle. Allà va començar a treballar per a l'editor Goupil, primer amb un retrat d'Eugenia de Montijo a cavall i vestida a l'andalusa. Gràcies a aquest i a altres projectes es va consagrar com a dibuixant a París.
El 1854 es va declarar una epidèmia de còlera a la ciutat, fet que el feu tornar a Barcelona, on va començar a il·luminar fotografies i a il·lustrar novel·les, com Els tres mosqueters o Els miserables. Amb un fort volum de producció, esdevé un dels dibuixants i litògrafs més importants de la segona meitat del segle xix, creant el prototipus de bellesa vuitcentista femenina. Una de les seves obres més emblemàtiques fou La Historia de una Mujer de 1880.
Es va casar amb Càndida Trulls i fou avi del pintor i dibuixant Francesc Labarta i Planas.

## Referències

* 1 2 3 Registre de Defuncions de l'Ajuntament de Barcelona, any 1897, número de registre 2132.
* ↑ «Eusebi Planas i Franquesa». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.

## Bibliografia

* DDAA. La col·lecció Raimon Casellas. Publicacions del Mnac/ Museo del Prado, 1992. ISBN 84-87317-21-9. «Catàleg de l'exposició del mateix títol que es va dur a terme al Palau Nacional de Montjuïc entre el 28 de juliol i el 20 de setembre de 1992»
* Bori, Salvador. Tres maestros del lápiz de la Barcelona ochocentista, Padró, Planas, Pellicer. Barcelona: Millà, 1945.
* Vélez, Pilar «Eusebi Planas (1833-1897): La il·lustració vuitcentista barcelonina». Butlletí de la Reial Acadèmia Catalana de Belles Arts de Sant Jordi, 10, 1996, pàg. 51-73.
# Fan Ye

«Fan Ye» té aquests significats:
* Fan Ye (historiador), historiador xinès del període de la dinastia Jin
* Fan Ye (gimnasta), esportista xinès
# FC Ajax Lasnamäe

El FC Ajax Lasnamäe és un club de futbol amb seu a la ciutat de Tallinn, Estònia, concretament al districte de Lasnamäe. Fundat el 2017, el club competeix a II Liiga zona Est/Nord, la quarta divisió (tercera fins al 2012) més alta del futbol estonià.
El club també té un equip femení, que va aparèixer per primera vegada a la Naiste Meistriliiga, màxima divisió femenina, el 2018.

## Palmarès

* III Liiga- N: (1) amb el nom Lasnamäe JK.
** 1998
* II Liiga N/E: (1) amb el nom Tallinna FC Ajax Estel.
** 2002

## Referències

* ↑ «СТАДИОН» (en rus). FC Ajax Tallinn. [Consulta: 14 juliol 2023].
* ↑ «FC Ajax Tallinn». FC Ajax Tallinn. [Consulta: 14 juliol 2023].
# Estraci de Tritea

Estraci (en llatí Stratius,en grec antic Στράτιος) fou un polític aqueu nadiu de Tritea.
Va ser un dels delegats a l'assemblea que va deliberar sobre que s'havia de fer quan va esclatar la guerra entre Roma i Perseu de Macedònia (169 aC) i va optar per l'aliança amb Roma tot i el sentiment general a favor del Regne de Macedònia.
Al final de la guerra va ser un dels aqueus portats com una mena d'ostatges a Roma el 167 aC a esperar el judici del senat romà, entre els quals hi havia també l'historiador Polibi. No va aconseguir la llibertat fins bastants anys després i va tornar al seu país on va donar suport a la política filo-romana i s'oposava a les tesis de Critolau i Dieu.

## Referències

* ↑ 1.Stratius a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. III Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 923
# Farinera Moretó

La Farinera Moretó és una construcció fabril de Mollet del Vallès (Vallès Oriental) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Conjunt d'edificis d'un complex industrial. D'un cos central de planta rectangular, compost de planta i pis, en surten de la façana orientada al nord tres cossos laterals d'una sola planta. S'aixeca damunt un sòcol de maçoneria concertada i la resolució de les façanes rau sobre una sèrie de columnes d'obra vista que limiten espais arrebossats amb ciment i posteriorment blanquejats.

### Casa Moretó

Edifici aïllat dins el conjunt de la farinera. Consta de planta baixa i pis. De la coberta, a quatre vessants, en sobresurt una torre mirador. Les llindes de les obertures estan resoltes amb un treball decoratiu d'obra vista. S'aixeca davant un petit jardí, separat del carrer per un tanca elaborada amb forjats que s'alça damunt un sòcol de maçoneria concertada.

## Referències

* 1 2 «Farinera Moretó». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 21 juliol 2018].

## Enllaços externs

* Farinera Moretó Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine., fitxa del catàleg de l'Ajuntament
# Farinera La Favorita

La Farinera La Favorita és una obra del municipi de Manresa (Bages) protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

Es tracta d'un edifici industrial format per un conjunt de construccions junt al riu. Del conjunt d'edificis en destaca la nau principal, al costat del riu, de planta baixa i tres pisos, un cos de magatzem i sitges i un altre cos vora la via del tren que fa de moll de càrrega. Tots tres estan units per passarel·les metàl·liques cobertes. Coberta a dues aigües de teula. Formen un pati per on passa la carretera, separada per una tanca de ferro. Sistema constructiu: sòcol de pedra i la resta de totxo arrebossat i pintat en ocre, amb alguns elements d'obra vista i ceràmica verda.

## Evolució

* Origen: antic molí del s.XVI.
* 1861: 26 d'agost. inauguració.
* 1873: ampliació.
* 1916: Cos de sitges.
* 1923- 1936: incendi. Posteriorment es fa refer.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «Farinera La Favorita». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 7 juny 2015].
# Farinera La Meta

Farinera La Meta és un edifici de Lleida protegit com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

Edifici compacte quasi aïllat de planta rectangular, amb semisoterrani, i quatre plantes d'alçada. Façana amb molta compartimentació, de gran rigor tan horitzontal com verticalment. Accés a l'edifici emfatitzat. Estructura mixta d'obra i metàl·lica, rajola valenciana i teula àrab.

## Història

Magatzems afegits a la façana posterior. Encomanada pel senyor Pere Llusà.

## Referències

* 1 2 «Farinera La Meta». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 31 gener 2017].
# Faidella

L'antiga caseria de Faidella pertany al terme municipal d'Abella de la Conca, al Pallars Jussà.
És a la vall de Bóixols, i té proper, cap a llevant, l'antic poble de la Rua. Just damunt i al nord-oest de Faidella hi ha el cim de la Serra de Carrànima, amb el santuari de la Mare de Déu de Carrànima.
Actualment el caseriu, compost per tres edificacions antigues, ha quedat reduït pràcticament a una única masia. però en temps llunyans degué ser un lloc estratègic en les comunicacions de la comarca. Dona nom a un coll, proper al caseriu, i a un raval de la vila de Figuerola d'Orcau.
Tenia església pròpia, que depenia de la de la Rua, dedicada a la Santíssima Trinitat. Formaven part d'aquesta sufragània Ca l'Arte i lo Serrat.
A llevant de la caseria de Faidella es troba el paratge de Ca l'Arte, dominat a ponent per la Sadella de Ca l'Arte, on hi ha les restes del Castell de Faidella i d'altres edificacions, entre les quals Ca l'Arte, l'antiga masia que dona nom al paratge.
És a prop i al nord del Coll de Faidella, lleugerament aturonada a ponent de la carretera L-511. S'hi comunica a través del Camí de Faidella.

## La partida rural de Faidella

Al voltant de la caseria de Faidella s'estén la partida rural del mateix nom, que consta de 77,2309 hectàrees amb predomini de pinedes i de zones de matolls, bosquina i algunes pastures. Està formada per les parcel·les 230, 415 i 416 del polígon 2 d'Abella de la Conca, i els seus límits són: al nord, la partida de Carrànima, a ponent, la de la Solana de Fonguera i a migdia, la del Clot de Faidella.

## Etimologia

Segons Joan Coromines, Faidella és probablement un diminutiu de Fadeja, paraula formada per metàtesi sil·làbica a partir de Fageda (bosc de faigs).

## Vegeu també

Vegeu la llista de Topònims de Faidella presents a la viquipèdia.

## Referències

* ↑ «Faidella». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Dades extretes de la Sede virtual del Catastro». Arxivat de l'original el 2012-03-15. [Consulta: 29 agost 2010].
* ↑ Coromines, 1995.

## Bibliografia

* BELLMUNT I FIGUERAS, Joan. Pallars Jussà, III. Lleida: Pagès Editors, 2000 (Fets, costums i llegendes, 33). ISBN 84-7935-740-1
* COROMINES, Joan. "Faig". A: Onomasticon Cataloniae: Els noms de lloc i noms de persona de totes les terres de llengua catalana. IV D-J. Barcelona: Curial Edicions Catalanes i Caixa d'Estalvis i Pensions de Barcelona "La Caixa", 1995. ISBN 84-7256-825-3
* MADOZ, Pascual. Diccionario geográfico-estadístico-histórico de España y sus posesiones de Ultramar. Madrid: Establecimiento Literario-Tipográfico, 1845. Edició facsímil Articles sobre El Principat de Catalunya, Andorra i zona de parla catalana del Regne d'Aragó al <<Diccionario geográfico-estadístico-histórico de España y sus posesiones de Ultramar>> de Pascual Madoz. V. 1. Barcelona: Curial, 1985. ISBN 84-7256-256-5.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Evergreen (Wisconsin)

Evergreen és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Wisconsin. Segons el cens del 2000 tenia 3.611 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Evergreen tenia 3.611 habitants, 1.228 habitatges, i 1.015 famílies. La densitat de població era de 365,9 habitants per km².
Dels 1.228 habitatges en un 46,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 72,9% hi vivien parelles casades, en un 6,5% dones solteres, i en un 17,3% no eren unitats familiars. En l'11,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 2,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,91 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,18.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 30,6% tenia menys de 18 anys, un 7,2% entre 18 i 24, un 32,5% entre 25 i 44, un 25% de 45 a 60 i un 4,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 102,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 58.774 $ i la renda mediana per família de 61.699 $. Els homes tenien una renda mediana de 38.784 $ mentre que les dones 27.796 $. La renda per capita de la població era de 21.467 $. Aproximadament el 4,6% de les famílies i el 4,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Evergreen» (en anglès). American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 14 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Evergreen». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Fairmount

* No s'ha de confondre amb Fairmont.
«Fairmount» té aquests significats:
* Fairmount (Dakota del Nord)
* Fairmount (Geòrgia)
* Fairmount (Indiana)
* Fairmount (Maryland)
* Fairmount (Nova York)
* Fairmount (Tennessee)
* Fairmount Heights, població dels Estats Units a l'estat de Maryland.
# Euphoria (programari)

Euphoria és un motor d'animació creat per NaturalMotion basat en la Dynamic Motion Synthesis (Síntesi de Moviment Dinàmic), NaturalMotion és la tecnologia patentada de personatges d'animació en 3D sobre la marxa "sobre la base d'una completa simulació de 3D, incloses cos, músculs i motor del sistema nerviós". En lloc d'utilitzar animacions predefinides, els personatges, les accions i reaccions de síntesi són en temps real, que són diferents cada vegada, fins i tot quan es reprodueix la mateixa escena. Si bé és comú per als actuals jocs de vídeo utilitzar coixesa "Ragdolls" per a les animacions generades en la marxa, Euphoria empra un mètode més complex per animar la totalitat dels objectes físics determinats en l'entorn de joc.
D'acord amb el seu lloc web, s'executa en Playstation 3, Xbox 360 i PC, també en plataformes de maquinari i és compatible amb tots els motors de física comercials.
Al febrer de 2007, NaturalMotion i Rockstar Games ha anunciat que s'utilitzaran a Euphoria en els futurs títols de Rockstar. Un comunicat de premsa que s'adjunta amb el segon tràiler que finalment va confirmar que Grand Theft Auto IV és el primer dels jocs de Rockstar Games per utilitzar Euphoria. El títol Star Wars: The Force Unleashed per a Xbox 360 i Playstation 3 també utilitza Euphoria.
L'agost de 2007, NaturalMotion va anunciar Backbreaker, un joc de futbol americà per a la pròxima generació de consoles que empra el motor Euphoria per generar tackles, en temps real, en oposició a la reproducció d'animació.

## Videojocs que utilitzen Euphoria

* Grand Theft Auto IV
* Star Wars: The Force Unleashed
* Backbreaker
* Grand Theft Auto IV: The Lost and Damned
* Grand Theft Auto: The Ballad of Gay Tony
* Red Dead Redemption
* Red Dead Redemption: Undead Nightmare
* Star Wars: The Force Unleashed II
* Max Payne 3

## Referències

* ↑ Max Payne 3 Details Emerge

## Vegeu també

* Lloc web oficial Arxivat 2008-12-17 a Wayback Machine.
* NaturalMotion