OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Schwerin (Brandenburg)

Schwerin és un municipi alemany que pertany a l'estat de Brandenburg. Forma part de l'Amt Schenkenländchen. Limita amb Groß Köris i Teupitz, i es troba vora Königs Wusterhausen i el llac Teupitzer.

## Evolució demogràfica

| Any | Població |
| 1875 | 136 |
| 1890 | 155 |
| 1910 | 316 |
| 1925 | 378 |
| 1933 | 420 |
| 1939 | 521 |
| 1946 | 966 |
| 1950 | 885 |
| 1964 | 871 |
| 1971 | 892 |
| Any | Població |
| 1981 | 815 |
| 1985 | 766 |
| 1989 | 762 |
| 1990 | 749 |
| 1991 | 727 |
| 1992 | 728 |
| 1993 | 725 |
| 1994 | 712 |
| 1995 | 709 |
| 1996 | 702 |
| Any | Població |
| 1997 | 706 |
| 1998 | 683 |
| 1999 | 677 |
| 2000 | 665 |
| 2001 | 659 |
| 2002 | 651 |
| 2003 | 652 |
| 2004 | 629 |
| 2005 | 643 |
| 2006 | 629 |
| Any | Població |
| 2007 | 602 |
| 2008 | 613 |
| 2009 | 637 |
| 2010 | 630 |
| 2011 | 780 |
| 2012 | 794 |
| 2013 | 792 |

## Referències

* ↑ Les fonts de dades es poden trobar en els Wikimedia Commons Population Projection Brandenburg at Wikimedia Commons
# Santa Creu de Fonollosa

La Santa Creu de Fonollosa és l'església parroquial de Fonollosa (Bages) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És un edifici religiós, una església d'una sola nau, coberta a dos vessants i amb el presbiteri quadrat a llevant. Aquest és un cos de planta rectangular sense cap obertura a l'exterior. El campanar de planta quadrada és adossat als peus de l'església i és cobert amb una teula de quatre vessants. Dos nivells amb obertures apuntades sostenen les campanes i l'últim (el més nou) el rellotge. A ponent la façana original és totalment perduda car s'hi va afegir un cos rectangular que forma part de la veïna rectoria. L'església és envoltada de construccions (ajuntament, masia, habitatges) i forma una petita plaça.

## Història

L'església de Santa Creu de Fonollosa és situada dins l'antic terme casteller de Castelltallat, al lloc de Fonollosa i avui és l'església parroquial. El lloc de Fonollosa apareix esmentat l'any 955 (Funiliosa) i l'església el 1081; abans del 1154 era ja parròquia. L'actual edifici no conserva res de la construcció Romànica i és obra del s. XVI; a la llinda d'entrada hi ha la data 1605.

## Referències

* 1 2 «Santa Creu de Fonollosa». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 1r desembre 2015].
# Bebron

Bebron (en francès Vebron) és un municipi del departament francès del Losera a la regió d'Occitània.

## Referències

* ↑ Topònims occitans de la Losera
# Sefer ha-Bahir

El Sefer ha-Bahir (en hebreu: «Llibre de la Claredat»), Bahir o «Midraix del Rabí Nehuniah ben ha-Kanah» és un llibre de Càbala (misticisme jueu). Aparentment fou publicat per primera vegada a Provença, en el sud de França l'any 1176, es tracta d'una compilació de textos més antics.

## Contingut

El llibre es pot dividir en cinc parts:
* En la primera, "El primer vers de la Creació", s'ofereix una explicació de la primera part del Gènesi.
* En la segona, "Aleph-Beth", es donen ensenyaments sobre el significat esotèric de les lletres hebrees.
* En la tercera, "Les set veus i el Sefirot", es tracta sobre la "veu" divina.
* En la quarta, "Els deu Sefirot" es parla sobre el perquè del nom "Sefirot" i la seva naturalesa.
* En l'última part, "Misteris de l'Esperit", es tracta, entre d'altres afers sobre la reencarnació.

## Referències

* "El Bahir" Aryeh Kaplan

## Enllaços externs

* Sefer ha-Bahir (anglès)
* Sefer ha-Bahir Arxivat 2018-12-09 a Wayback Machine. edició en castellà publicada per Edicions Obelisc, 2012.
# Sefer ha-Qabala

Sefer ha-Qabala (en hebreu: ספר הקבלה) (en català, Llibre de la tradició) és un llibre escrit pel Rabí Abraham ibn Daud entre els anys 1160-1161. El llibre és la resposta als atacs dels jueus caraïtes contra la legitimitat històrica del judaisme rabínic, i conté, entre altres temes, la controvertida història del segrest per part d'uns pirates de quatre grans rabins i erudits de les acadèmies talmúdiques de Babilònia, el rescat posterior de la qual per part de les comunitats jueves del Mediterrani és una mostra de la legitimitat acadèmica del judaisme rabínic i dels centres rabínics del Nord d'Àfrica i Espanya. En aquella època el terme Càbala simplement significava tradició. Encara no havia assumit les connotacions esotèriques per les quals és coneguda actualment.

## Influència

Encara que el Sefer ha-Qabala havia tingut una influència autoritativa enorme en la història del judaisme espanyol, els erudits moderns ja no la consideren com una història objectiva. Així i tot, és una valuosa font d'informació sobre la vida i el pensament de l'Espanya del segle xii.

## Referències

* 1 2 «Ibn Daud, Abraham ben David Halevi». www.jewishvirtuallibrary.org.
# Sharon Springs (Kansas)

Sharon Springs és una població dels Estats Units a l'estat de Kansas. Segons el cens del 2000 tenia 835 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Sharon Springs tenia 835 habitants, 354 habitatges, i 227 famílies. La densitat de població era de 346,7 habitants/km².
Dels 354 habitatges en un 29,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 57,3% hi vivien parelles casades, en un 3,7% dones solteres, i en un 35,6% no eren unitats familiars. En el 33,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 17,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,29 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,93.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,2% tenia menys de 18 anys, un 7,9% entre 18 i 24, un 22,5% entre 25 i 44, un 21,3% de 45 a 60 i un 24,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 42 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 95,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 33.333 $ i la renda mediana per família de 43.684 $. Els homes tenien una renda mediana de 27.500 $ mentre que les dones 14.600 $. La renda per capita de la població era de 17.656 $. Entorn del 4,3% de les famílies i el 7,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Sharon Springs». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Sharon Springs». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Bebi Macre

Quint Bebi Macer (llatí: Quintus Baebius Macer) va ser un magistrat romà. Formava part de la gens Bèbia, una antiga família romana d'origen plebeu.
Va ser cònsol sufecte l'any 101, i després un dels cònsols designatus càrrec que exercia quan va defensar la causa de Gai Juli Bas al senat, acusant el fiscal de mala gestió, segons explica Plini el Jove. Cap a l'any 95 va tenir el càrrec de prefecte urbà, i en temps de Trajà era comissionat per l'arranjament de la via Àpia (ho era a la seva mort el 117).

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II. Londres: Taylor and Walton, 1846, p. 883.
# Shaun Wallace

Shaun Wallace, (Christchurch, Dorset, 20 de novembre de 1961) fou un ciclista britànic que combinà tant el ciclisme en pista com la ruta. Fou professional des del 1987 fins al 1996. Va participar en dos Jocs Olímpics i va guanyar dues medalles de plata als Campionats del món de Persecució.

## Palmarès en pista

* 1996
** Campió del Regne Unit en Quilòmetre

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
# Shigeko Yuki

Shigeko Yuki (japonès: 由起 しげ子, Yuki Shigeko; Sakai, 2 de desembre de 1900 - 30 de desembre de 1969) era una escriptora japonesa.
La seva mare va morir quan Shigeko tenia deu anys. El 1919, es va matricular a una escola femenina de Kōbe per a estudiar música, però la seva família es va oposar. El 1924 es va casar amb el pintor Usaburo Ihara (伊 原 宇 三郎, 1894-1976). Del 1925 al 1929, va viure a França, on va estudiar composició i piano.
Després de divorciar-se d'Ihara el 1945, va començar a escriure contes infantils per motius financers. El redactor en cap de la publicació Sakuhin (作品) la va animar a escriure novel·les. Amb la seva segona novel·la, Hon no Hanashi, va guanyar el premi Akutagawa el 1949. La seva novel·la Jochūkko(1951) la va portar al cinema Tomotaka Tasakas (田坂 具隆, 1955).
Va morir d'enverinament sanguini associat a una diabetis mellitus.

## Obra (sel.)

* Yagurumasō, 1947
* Hon no hanashi (本の話)
* Kokubetsu, 1951
* Yubiwa no Hanashi, 1951
* Jochūkko (女中ッ子), 1951
* Fuyu no Ki, 1953
* Hyōhakku, 1954
* Akasaka no Kyōdai (赤坂の姉妹), 1960
* Keiyaku Kekkon (契約結婚), 1961
* Yasashii Otto (やさしい良人), 1963

## Bibliografia

* Sachiko Schierbeck: Japanese Women Novelists in the 20th Century. 104 Biographies 1900-93. Museum Tusculanum Press, 1994, ISBN 978-8772892689, S. 128–131.

## Referències

* ↑ http://www.japanpen.or.jp/e-bungeikan/novel/yukishigeko.html Arxivat 2015-09-18 a Wayback Machine.
# Shigeichi Negishi

Shigeichi Negishi (Tòquio, 1923 - 29 de gener de 2024) va ser un enginyer i empresari japonés que fou l'inventor del karaoke.
Propietari d'una empresa de electrònica al Japó, l'any 1967 Negishi va presentar la seva primera màquina de karaoke, la "Sparko Box". Aquest aparell, que va ser copiat i replicat per altres empreses, va preocupar els cantants de l'època, que van pensar que les màquines havien arribat per quedar-se i deixar-los sense feina. L'Associació d'Industrials de Karaoke del Japó, però, va reconèixer l'invent de Negishi com el primer karaoke en què es van basar a posteriori altres companyies per llançar els seus propis productes musicals. Negishi no va patentar mai aquest invent, i fins i tot en un moment donat va optar per deixar de fabricar aquesta màquina.

## Referències

* ↑ «Mor Shigeichi Negishi, ideòleg del karaoke. El japonès centenari, que va fer públic el seu invent el 1967, no és milionari tot i l'èxit perquè mai el va patentar». Nació Digital, 16-03-3034 [Consulta: 16 març 2024].
* ↑ «Muere a los 100 años el inventor del karaoke; lo creó como respuesta a un amigo que se burló de él por cómo cantaba». 20 minutos, 16-03-2024 [Consulta: 16 març 2024].
# Sassuolo

Sassuolo (en modenès: Sasôl) és un municipi italià, situat a la regió d'Emília-Romanya i a la Província de Mòdena. L'any 2004 tenia 41.641 habitants.
# Schade

Schade és el nom dels següents personatges:
* Albert Richard Schade (Schwanenhof, 1876), director d'orquestra i compositor alemany
* Charles Schade, teòric musical de la primera meitat del segle XIX
* Michael Schade (Ginebra, 1965), tenor líric suís criat a Alemanya i Canadà
# Schack

Schack és el nom dels següents personatges:
* Adolf Friedrich von Schack (Brüsewitz, 1815 - Roma, 1894), escriptor, erudit, arabista, mecenes i hispanista alemany
* Schack August Steenberg Krogh o August Krogh (Grenaa, 1874 - Copenhaguen, 1949), metge i professor universitari danès guardonat amb el Premi Nobel de Medicina o Fisiologia l'any 1920
* Benedikt Schack (Mirotice, Bohèmia, 1758 - Múnic, 1826), tenor i compositor alemany
# Sofonisba

«Sofonisba o Sophonisbe» té aquests significats:
* Biografies:
** Sofonisba (reina de Numídia), filla del general Àsdrubal i reina de Numídia
** Sofonisba Anguissola (1527-1623), pintora renaixentista italiana
* Teatre:
** Sophonisba (Del Carretto) (1500), tragèdia de Galeotto del Carretto
** Sophonisba (Trissino) (1514-15), tragèdia de Gian Giorgio Trissino
** Sophonisbe (Saint-Gelais) (1556), traducció en francès de l'original italià de G. G. Trissino, feta per Mellin de Saint-Gelais
** Sophonisbe (Mermet) (1583), traducció en francès de l'original italià de G.G. Trissino, feta per Claude Mermet
** Sophonisbe (Mondot) (1584), tragèdia de Jacques Mondot
** Sophonisbe (Montchrestien) (1596), tragèdia d'Antoine de Montchrestien
** Sophonisbe (Montreux) (1601), tragèdia de Nicolas de Montreux
** Sophonisbe (Mairet) (1629), tragèdia de Jean Mairet
** Sophonisbe (Corneille) (1663), tragèdia de Pierre Corneille
** Sophonisbe (Lohenstein) (1680), tragèdia de Daniel Casper von Lohenstein
** Sofonisba (Bonmattei) (1714), tragèdia de Giovanni Domenico Bonmattei Pioli
** Sophonisbe (La Grange-Chancel) (1716), tragèdia de Joseph de La Grange-Chancel
** Sofonisba (Pansuti) (1730), tragèdia de Saverio Pansuti
** Sophonisbe (Voltaire) (1774), tragèdia de Voltaire
** Sofonisba (Alfieri) (1789), tragèdia de Vittorio Alfieri
** Sofonisba (Pepoli) (1790), tragèdia d'Alessandro Pepoli
** Sofonisba (Biamonti) (1805), tragèdia de Giuseppe Luigi Biamonti
** Sofonisba (Fabbri) (1831), tragèdia de Eduardo Fabbri
** Sophonisbe (Dalban) (1850), tragèdia de Pierre Jean Baptiste Dalban
** Sophonisbe (Geibel) (1856), tragèdia d'Emanuel Geibel
** Sophronisbe (Parisset) (1864), tragèdia de Pierre Parisset
** Sophonisbe (Poizat) (1913), tragèdia d'Alfred Poizat
* Òpera:
** La Sofonisba o Siface (1744), música de Christoph Willibald Gluck
** Sofonisba (Traetta), opera seria en 3 actes (1761), de Tommaso Traetta
** Sofonisba (Boroni), drama per musica (1764), d'Antonio Boroni, llibret de Mattia Verazi
** Sofonisba (Galuppi), drama per musica (1764), de Baldassare Galuppi, llibret de Mattia Verazi
** Siface e Sofonisba, drama per musica (1783), música d'António Leal Moreira
** Siface e Sofonisba, opera sèria en dos actes (1802), música de Pietro Alessandro Guglielmi
** Sofonisba (Paër), drama seriós (1805) del compositor parmesà Ferdinando Paër
** Sofonisba, òpera del compositor Vincenzo Federici de l'any 1805.
# Solipsisme

El solipsisme, del llatí "[ego] solus ipse" (aproximadament "solament existeixo jo"), consisteix a pensar que només existeix el jo i que tota la resta, incloent-hi el món exterior o les dades dels sentits, són emanacions mentals d'aquest jo. És un cas extrem de l'idealisme i afirma que, com que no pot estar segura de la realitat del que l'envolta, la persona solament es pot refiar del propi pensament (com el cogito ergo sum de Descartes). Pel principi de la navalla d'Occam, l'explicació més simple i la que evita multiplicar conceptes sense necessitat és la més vàlida i, per tant, si únicament és fiable la pròpia existència, no cal pensar que hi hagi res extern, tot és una pura projecció de la ment, igual que un miratge o un somni (continuant així el tòpic barroc). Els altres, el cos, tot el que es relaciona amb l'espai i el temps són purs pensaments que el subjecte considera, quan li escau, com a reals.
No hi ha cap filosofia que es fonamenti sobre el solipsisme estricte; tots els pensadors admeten un mínim de realitat exterior, que suposa l'objecte de la reflexió.
# Sony Ericsson Xperia Play

Sony Ericsson Xperia Play és un Smartphone fabricat per la marca de mòbils i tecnologies Sony . És el primer Smartphone de la gamma Sony Xperia que té en el deslliçador un comandament de '''PlayStation'''. Aquest Smartphone es va crear per unir els dos mons, el dels jocs i el de la telefonia; i va sorgir el 6 de febrer de 2011. Aquest Smartphone va sorgir a partir de la idea de fer un mòbil amb les mateixes dimensions i mateixa forma que la consola PSP Go.

## Característiques

* Colors: Blanc / Negre
* El deslliçador compta amb un D-pad a la part esquerra de l'aparell, i també conté els botons d'un control de PlayStation (χ,Ο,Ԥ,Δ) en la banda dreta, un touchpad rectangular enmig, els botons "Start" i "Select" en el cantó dret, un botó d'opcions en el cantó esquerre, i els botons L1 i R1 a la part posterior del Smartphone.
* A la part frontal del Smartphone, té una pantalla tàctil, i devall conté quatre botons,(Enrere, Opcions, Inici, Cerca).
* CPU 1 GHz Scorpion ARMv7 (es pot fer overclock a 2 GHz mitjançant el ROM doomkernel).
* Qualcomm Snapdragon MSM8x55 chipset.
* Adreno 205 GPU 245 MHz.
* Pantalla de 4 Polzades amb una resolució de 480x854 píxels i 16,777,216 colors.
* Càmera posterior de 5.1MP amb flash led.
* Càmera frontal VGA.
* Memòria RAM de 512MB.
* Memòria interna de 400MB (expansible fins a 32GB por medi de microSD).
* Sortida d'àudio Jack (connector) 3.5 mm.
* Sistema Operatiu Android 2.3 Gingerbread(fins a Android 2.4)

## Vegeu també

* PlayStation Portable
* Sony Ericsson

## Enllaços externs

* Sony Mobile
# Sony Entertainment Television

Sony Entertainment Television, SET, és un canal de televisió d'entreteniment que emet sèries i pel·lícules pertanyent a Sony Pictures Entertainment.

## Enllaços externs

* Sony Entertainment Television
* Sony Entertainment Television Espanya Arxivat 2010-09-29 a Wayback Machine.
# Spreckels

Spreckels és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Califòrnia. Segons el cens del 2000 tenia 485 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Spreckels tenia 485 habitants, 171 habitatges, i 127 famílies. La densitat de població era de 1.440,5 habitants/km².
Dels 171 habitatges en un 40,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 56,7% hi vivien parelles casades, en un 13,5% dones solteres, i en un 25,7% no eren unitats familiars. En el 17% dels habitatges hi vivien persones soles el 6,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,84 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,2.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 29,1% tenia menys de 18 anys, un 5,4% entre 18 i 24, un 29,3% entre 25 i 44, un 25,4% de 45 a 60 i un 10,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 93,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 58.009 $ i la renda mediana per família de 51.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 22.250 $ mentre que les dones 24.750 $. La renda per capita de la població era de 19.752 $. Cap de les famílies i l'1,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Spreckels». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 18 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Spreckels». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 18 juliol 2010].
# Spread

ElSpread (o típicament buy/sell spread, bid/offer spread, o bid/ask) és el diferencial que existeix entre el preu de compra i el preu de venda d'un instrument financer cotitzat (p. ex. accions, futurs, opcions, warrants, parells de monedes, etc.). Més específicament, en terminologia de mercats financers, és la diferència entre el preu bid (preu per vendre o oferta de preu) i el preu ask (preu per comprar o demanda de preu) que ofereix un market maker o creador de mercat a un especulador/inversor.
El spread es genera perquè en un mercat en equilibri, l'oferta i la demanda quan es troben fan una transacció immediata; ara bé, mentre no es troben el preu de venda i el preu de compra, es genera una diferència temporal que s'anomena spread. Per exemple en la parella de monedes EUR/USD el spread pot ser de 0.0003 €, la diferència entre 1.5760 / 1.5763, on el preu per vendre -preu bid- un dòlar és 1.5760 € i el preu per comprar -preu ask- un dòlar és 1.5763 €. Com que el preu de compra és major que el preu de venda, si un especulador comprés i vengués immediatament, perdria 0.0003 €, que és l'import que guanya el market maker per donar liquiditat.
El spread entre el preu de compra i venda d'un valor financer cotitzat dona una mesura de la liquiditat del mercat i del cost de transacció, de manera que quan menor sigui el spread major serà la liquiditat. Dit d'una altra manera, si es troben un grup d'especuladors/inversors sobre accions de Telefónica, i un dels que té accions de TEF ofereix vendre 1 acció a 10 € -en demana 10 € preu ask-, i un possible comprador ofereix comprar 1 acció de TEF a 7 € -n'ofereix 7 € preu bid-, aleshores el spread és de 3 €. Com que la diferència entre els dos -el spread- és tan gran, és possible que la transacció no es realitzi. En aquest context, els market makers -creadors de mercat- es fan responsables de mantenir els spreads baixos, per exemple 0.02 €, de manera que per a 1 acció de TEF hi hagi una bid de 9.98 € i un ask de 10.00 €, és a dir, que el market maker comprarà a -n'oferirà- 9.98 € per les accions de TEF a qui en vulgui vendre, i les vendrà a -en demanarà- 10.00 € a qui en vulgui comprar. Com que el market maker està comprant barat i venent car, el spread és el seu benefici. Aquesta dada és especialment crucial per a un especulador en un mercat over the counter doncs el market maker pot incórrer en spreads alts per a guanyar més beneficis en detriment de l'especulador.

## Vegeu també

* Creador de mercat

## Referències

* ↑ Spreads - definition

## Bibliografia

* «Spread». Investorwords.com. Arxivat de l'original el 26 de maig 2011. [Consulta: 26 abril 2011]. (anglès)
# Spray (Oregon)

Spray és una població dels Estats Units a l'estat d'Oregon. Segons el cens del 2010 tenia 160 habitants.
Spray va rebre el nom de John Fremont Spray, fundador de la comunitat i primer director de correus, i de la seva dona, Mary E. Spray. L'oficina de correus es va establir el 1900. El mateix any, John Spray va establir un transbordador per transportar gent a través del riu John Day, i va ajudar a crear una escola i una botiga.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* ↑ McArthur, Lewis A. Oregon Geographic Names (en anglès). 7a 2003. Portland: Oregon Historical Society Press, 1928, p. 904. ISBN 0-87595-277-1.
* ↑ Fussner, F. Smith, ed.. Glimpses of Wheeler County's Past: An Early History of North Central Oregon (en anglès). Portland: Binford & Mort, 1975, p. 56−57. ISBN 0-8323-0249-X.
# Sosa (riu)

La Sosa és un riu aragonès que neix a la Llitera, format per la unió de la Sosa de Peralta i la Sosa de Sanui concretament a la serra de la Corrodella i travessa les localitats de Peralta i Calassanç, on hi ha un afluent, Sanui i Alins, l'Almúnia de Sant Joan, Sant Esteve i Montsó, lloc on es converteix en un afluent del Cinca.
A l'antiguitat les aigües d'aquest riu movien les aspes dels molins, però en l'actualitat té massa poc cabal. Per sobre d'aquest riu hi passa el Canal d'Aragó i Catalunya per mitjà d'un impressionant sifó. Dins de la població de Montsó hi ha quatre ponts sobre aquest riu, el pont del ferrocarril, el pont nou, el pont modern i el pont vell. Aquest darrer és el més important, ja que data de l'edat mitjana i al seu costat hi havia un hospital per a pelegrins i malalts, juntament amb un convent de clarisses. Amb la Guerra de Successió i una vinguda del Sosa el 1724 tot va quedar destruït i el pont es va reconstruir amb rajol i base de pedra i amb tres arcs.
L'aigua és d'alta salinitat.

## Referències

* ↑ «Mapa topogràfic 1:250.000». Institut Cartogràfic de Catalunya. [Consulta: 21 gener 2010].
* 1 2 «Sosa (riu)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
Viccionari