# Johann Peter Gustav Lejeune Dirichlet

Johann Peter Gustav Lejeune Dirichlet (Düren, Rin del Nord-Westfàlia, 13 de febrer, 1805 – Göttingen, 5 de maig, 1859) fou un matemàtic alemany. Succeí Gauss en la càtedra de matemàtiques de la Universitat de Göttingen. Es va casar amb Rebecka Mendelssohn, provinent d'una distingida família de jueus conversos i germana del compositor Felix Mendelssohn.

## Vida

Dirichlet va néixer a Düren (en aquella època part del Primer Imperi Francès), fill de l'administrador de correus de la ciutat i net d'un fabricant tèxtil nascut a la ciutat belga de Richelet, i que havia rebut de malnom le jeune de Richelet (d'on va procedir el cognom de Lejeune-Dirichlet). Va fer els seus estudis secundaris a Bonn i al col·legi jesuïta de Colònia, on va rebre classes d'un, aleshores, poc conegut Georg Simon Ohm.
El 1922 va a París per fer els seus estudis universitaris. Segueix classes al Collège de France i a la Sorbona mentre viu a casa del general Foy, fent de preceptor dels seus fills. Publica el seu primer article el 1825 amb el títol de Mémoire sur l'impossibilité de quelques équations indéterminées du cinquième degré, treball que permetrà que Legendre demostri el últim teorema de Fermat pel cas particular de n=5.
Amb el suport d'Alexander von Humboldt i de Gauss, va obtenir el 1827 un lloc de professor a la universitat de Breslau, Prússia (actualment Wrocław, Polònia), però només hi serà un any, ja que l 1828 és nomenat professor de l'Escola Militar de Berlín, lloc que compagina amb algunes classes a la universitat d'aquesta ciutat. El 1831 serà transferit de forma definitiva a la universitat de Berlín com a professor titular.
El 1832 es va cassar amb Rebekka Mendelssohn amb qui va tenir tres fills i una filla.
El 1855 va acceptar la proposta d'ocupar la càtedra de matemàtiques de la universitat de Göttingen, vacant per la mort de Gauss. El 1858, durant un viatge a Suïssa va patir un atac de cor i, a final del mateix any, moria la seva dona. Ell mateix va morir la primavera de l'any següent amb 54 anys.

## Obra

Feu notables contribucions a moltes branques de les matemàtiques, per exemple, definí formalment el concepte de funció. Van ser estudiants seus Ferdinand Eisenstein, Leopold Kronecker i Rudolf Lipschitz.
Després de la seva mort, el seu deixeble i amic Richard Dedekind va recopilar, editar i publicar les seves lliçons i altres resultats en teoria de nombres amb el títol de Vorlesungen über Zahlentheorie (Lliçons sobre teoria de nombres). És famós per haver enunciat el Principi de les caselles, que s'anomena també, en el seu honor, Principi de Dirichlet.

## Referències

* ↑ Elstrodt, Jürgen «The Life and Work of Gustav Lejeune Dirichlet (1805–1859)» (PDF). Clay Mathematics Proceedings, 2007. Arxivat de l'original el 2021-05-22 [Consulta: 25 desembre 2007].
* ↑ Koch, pàgina 33.
* ↑ Gorkin & Smith, pàgina 284.
* ↑ Gorkin & Smith, pàgina 285.
* ↑ Elstrodt, pàgines 5-6.
* ↑ Elstrodt, pàgina 12.
* ↑ Gorkin & Smith, pàgina 286.
* ↑ Goldstein, pàgines 480 i ss.

## Bibliografia

* Duke, William; Tschinkel, Yuri (eds.). Analytic Number Theory: A Tribute to Gauss and Dirichlet (en (anglès)). American Mathematical Society, Clay Mathematics Institute, 2007. ISBN 978-0-8218-4307-9. «Inclou l'article de Jürgen Elstrodt The Life and Work of Gustav Lejeune Dirichlet (1805–1859), pàgines 1 a 38.»
* Fischer, Hans «Dirichlet's contributions to mathematical probability theory» (en (anglès)). Historia Mathematica, Vol. 21, Num. 1, 1994, pàg. 39-63. DOI: 10.1006/hmat.1994.1007. ISSN: 0315-0860.
* Goldstein, Catherine. «Johann Peter Gustav Lejeune-Dirichlet: Vorlesungen über Zahlentheorie, First Edition (1863)». A: Ivor Grattan-Guinness (ed.). Landmark Writings in Western Mathematics 1640-1940 (en (anglès)). Elsevier, 2005, p. 480-490. ISBN 0-444-50871-6.
* Gorkin, Pamela; Smith, Joshua H. «Dirichlet: His Life, His Principle, and His Problem» (en (anglès)). Mathematics Magazine, Vol. 78, Num. 4, 2005, pàg. 283-296. ISSN: 0025-570X.
* Koch, Helmut. «Gustav Peter Lejeune Dirichlet». A: Heinrich Begehr, Helmut Koch, Jürg Kramer, Norbert Schappacher, Ernst-Jochen Thiele (eds.). Mathematics in Berlin (en (anglès)). Springer, 1998, p. 33-39. ISBN 978-3-7643-5943-0.
* Scharlau, Winfried; Opolka, Hans. «Dirichlet». A: From Fermat to Minkowski (en (anglès)). Springer, 1985, p. 109-150. ISBN 978-1-4419-2821-4.

## Enllaços externs

* Johann Peter Gustav Lejeune Dirichlet al Mathematics Genealogy Project.
* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Johann Peter Gustav Lejeune Dirichlet» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland.