OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Pep Plaza

Pep Plaza i Missé (Mataró, 1972) és un actor i imitador català. Ha format part de l'equip de Polònia des de 2008, amb imitacions destacades de Quim Monzó, Jordi Basté i Pedro Sánchez. També va formar part de Crackòvia, fins al seu descans el 2017, amb una imitació de Pep Guardiola molt reconeguda.
Durant la seva joventut, Pep Plaza es va presentar a l'escenari en teatre amateur i en programes de ràdio local. La seva mare Maria Rosa Missé va somiar en ser còmica. Plaza va treballar en festes d'empresa i animacions infantils, fins que el 2001 va iniciar la seva carrera a la televisió, després de ser convençut pel periodista Espartac Peran. Va debutar a Set de nit, presentat per Toni Soler i on va imitar Jordi González, Lluís Canut i Joan Gaspart.
Just després va iniciar la seva col·laboració a Versió original a Catalunya Ràdio, i durant quatre temporades va formar part de l'equip a Versió RAC1 a RAC1. Va també fer temporades a Homo zapping a Antena 3 (2003-2007) i a El club a TV3 (2004-2009).
El 2008 va esdevenir imitador recurrent a Polònia i a Crackòvia. Inicialment va ser més reconegut per la seva imitació del tècnic de FC Barcelona Pep Guardiola, però va presentar una multitud de papers a aquestes emissions. La col·laboració a Crackòvia va continuar fins al 2017, quan el programa es va descansar.
A Polònia ha presentat cares com Quim Monzó, Jordi Basté, Tomeu Penya, Pedro Sánchez i Bertín Osborne. El 2016 va s'encarregar la imitació del rei Felip VI, fins llavors impersonat per Queco Novell.
La seva esposa és Txell Sust.

## Referències

* ↑ "L'espai del client: Pep Plaza". advisoria.cat. Consulta 15 de juliol 2021.
* 1 2 «La dona de Pep Plaza de 'Polònia' és una famosa cantant que fa gires mundials». [Consulta: 15 juliol 2021].
* ↑ «Pep Plaza: "Me envío mensajes de apoyo con Pep Guardiola"» (en castellà). lavanguaria.com, 04-04-2013. [Consulta: 15 juliol 2021].
* ↑ Vila, Arnau (2021-01-15): "L'actor Pep Plaza mostra la seva guapíssima mare amb 75 anys acabats de fer". elnacional.cat. Consulta 15 de juliol 2021.
* 1 2 "Un artista polifacètic". pepplaza.com. Consulta 15 de juliol 2021.
* ↑ Ventura, Ariadna (2009-05-15): "Mil veus per a mil personatges". elpuntavui.cat. Consulta 15 de juliol 2021.
* ↑ "Totes les cares de Quim Masferrer". ccma.cat, 2019-12-15. Consulta 15 de juliol 2021.
* ↑ Lázaro, Roberto. «Un dia de rodatge al 'Polònia': els secrets més ben guardats». elnacional.cat, 20-06-2021. [Consulta: 15 juliol 2021].
* ↑ «Polònia - La consulta de Felip VI». youtube.com, 20-10-2016. [Consulta: 15 juliol 2021].
* ↑ «Arriba Puigdemont i marxa l'Artur Mas de Bruno Oro, a 'Polònia'». emporda.info, 15-01-2016. [Consulta: 15 juliol 2021].
# Patí Alcodiam Salesià

El Patí Alcodiam Salesià, més conegut com a PAS Alcoi, és un club esportiu d'Alcoi dedicat a la pràctica de l'hoquei sobre patins.
L'equip d'hoquei patins forma part de l'OK Lliga. Es va fundar l'any 1951 i tres anys més tard es va convertir en secció del Real Alcodiam Deportivo, un dels clubs de futbol d'Alcoi. L'any 1957 es va fusionar amb l'equip del Col·legi Salesià i des d'aleshores s'anomena Patí Alcodiam Salesià.
El primer ascens a la Primera Divisió Nacional va ser l'any 1974. El club ha acollit la final de la Copa del Rei els anys 1976, 1982 i 2007.
La temporada 2009-10 va jugar per primera vegada la Copa de la CERS.

## Jugadors destacats

* Raül Marín
* Sergi Miras

## Referències

* 1 2 3 «Nuestros clubes: Enrile Patín Alcodiam Salesiano» (en castellà). Deporte en Acción, núm 2, 01-07-2008, pàg. 9 i 10. Arxivat de l'original el 2011-09-08 [Consulta: 24 juliol 2011].
* ↑ «Estatuts del PAS Alcoi» (en castellà). Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 24 juliol 2011].
* ↑ «El Enrile hace historia al clasificarse para disputar competición europea» (en castellà). Diario Información, 07-04-2009.
* ↑ «Sergi Miras i Valero». Enciclopèdia de l'esport català. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.

## Enllaços externs

* Patí Alcodiam Salesià - Lloc web oficial
# Sylvia Miles

Sylvia Miles (Greenwich Village, 9 de setembre de 1924 - Manhattan, 12 de juny de 2019) va ser una actriu americana de cinema, teatre i televisió. Va ser nominada en dues ocasions a l'Oscar a la millor actriu secundària per les seves actuacions a Cowboy de mitjanit (1969) i Adéu, nena (1975), entre d'altres.

## Filmografia seleccionada

* Murder, Inc. (1960)
* Parrish (1961)
* Pie in the Sky (1964)
* Cowboy de mitjanit (1969)
* The Last Movie (1971)
* Who Killed Mary What's 'Er Name? (1971)
* Heat (1972)
* Adéu, nena (1975)
* 92 in the Shade (1975)
* The Great Scout & Cathouse Thursday (1976)
* The Sentinel (1977)
* Zero to Sixty (1978)
* Shalimar (1978)
* The Funhouse (1981)
* Mort sota el sol (1982)
* Critical Condition (1987)
* Sleeping Beauty (1987)
* Wall Street (1987)
* Buscant el meu amor (1988)
* Spike of Bensonhurst (1988)
* La diablessa (1989)
* Denise Calls Up (1995)
* High Times' Potluck (2002)
* Go Go Tales (2007)
* Wall Street: Money Never Sleeps (2010)

## Referències

* ↑ Moreau, Pat Saperstein,Jordan; Saperstein, Pat; Moreau, Jordan. «Sylvia Miles, Oscar-Nominated for ‘Midnight Cowboy’ and ‘Farewell My Lovely,’ Dies at 94» (en anglès), 12-06-2019. [Consulta: 13 juny 2019].
* ↑ «Sylvia Miles, Scene-Stealer in 'Midnight Cowboy' and 'Farewell, My Lovely,' Dies at 94» (en anglès). [Consulta: 13 juny 2019].
# Bazarella

Bazarella és un gènere d'insectes dípters pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a l'Àfrica del Nord (el Marroc i Algèria) i Euràsia (Europa, la part asiàtica de Rússia -incloent-hi Sakhalín i l'Extrem Orient Rus-, Turquia, el Líban, l'Iran i la Xina -Xinjiang i Henan-).

## Taxonomia

* Bazarella atra (Vaillant, 1955)
* Bazarella baikalensis (Wagner, 2003)
* Bazarella centuretinacula (Wagner, 1981)
* Bazarella ignaci (Jezek, 2001)
* Bazarella insularis (Wagner, 1994)
* Bazarella joosti (Vaillant, 1983)
* Bazarella jungi (Wagner, 1984)
* Bazarella lalehzarica (Jezek, 1990)
* Bazarella neglecta (Eaton, 1893)
* Bazarella pilosa (Wagner, 2003)
* Bazarella septentrionalis (Wagner, 2003)
* Bazarella subneglecta (Tonnoir, 1922)
* Bazarella wostocka (Wagner, 1994)

## Referències

* ↑ Vaillant, 1961. Annls. Soc. Ent. Fr. 130: 140. «Enllaç». Arxivat de l'original el 2010-07-08. [Consulta: 15 març 2012].
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ GBIF (anglès)
* ↑ Fauna Europaea Arxivat 2014-10-29 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ PESI - Pan-European Species directories Infrastructure (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ Arctos (anglès)
* ↑ Encyclopedia of Life (anglès)
# Smith (cràter)

* Aquest article tracta sobre un cràter de la Lluna. Si cerqueu un cràter de Mart, vegeu «Smith (cràter marcià)».
Smith és un cràter d'impacte que s'hi troba dins de l'enorme plana emmurallada del cràter Apollo, a la cara oculta de la Lluna. Aquest cràter està unit a la vora exterior oest-sud-oest d'Scobee i supera la vora nord de l'anell interior de muntanyes situat dins d'Apollo. Al nord s'hi troba Barringer.
Aquest cràter és aproximadament circular i en forma de cove, amb una vora exterior lleugerament desgastada. A la part nord del cràter s'hi troben algunes acúmuls de roques a la base de la paret interior. El sòl interior manca relativament de trets distintius, amb un petit pujol en el punt central del cràter.

## Referències

* ↑ "Smith (cràter)". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)

## Altres referències

* (WGPSN), IAU Working Group for Planetary System Nomenclature. «Gazetteer of Planetary Nomenclature. 1:1 Million-Scale Maps of the Moon» (en anglès). UAI / USGS, 13-02-2013. [Consulta: 6 abril 2016].
* Andersson, L. E.; Whitaker, E. A.,. NASA Catalogue of Lunar Nomenclature (en anglès). NASA RP-1097, 1982.
* Blue, Jennifer. «Gazetteer of Planetary Nomenclature» (en anglès). USGS, 25-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Bussey, B.; Spudis, P.. The Clementine Atlas of the Moon (en anglès). Nueva York: Cambridge University Press, 2004. ISBN 0-521-81528-2.
* Cocks, Elijah E.; Cocks, Josiah C.. Who's Who on the Moon: A Biographical Dictionary of Lunar Nomenclature (en anglès). Tudor Publishers, 1995. ISBN 0-936389-27-3.
* McDowell, Jonathan. «Lunar Nomenclature» (en anglès). Jonathan's Space Report, 15-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Menzel, D. H.; Minnaert, M.; Levin, B.; Dollfus, A.; Bell, B. «Report on Lunar Nomenclature by The Working Group of Commission 17 of the IAU» (en anglès). Space Science Reviews, 12, 1971, pàg. 136.
* Moore, Patrick. On the Moon (en anglès). Sterling Publishing Co, 2001. ISBN 0-304-35469-4.
* Price, Fred W. The Moon Observer's Handbook (en anglès). Cambridge University Press, 1988. ISBN 0521335000.
* Rükl, Antonín. Atlas of the Moon (en anglès). Kalmbach Books, 1990. ISBN 0-913135-17-8.
* Webb, Rev. T. W.. Celestial Objects for Common Telescopes, 6ª edición revisada (en anglès). Dover, 1962. ISBN 0-486-20917-2.
* Whitaker, Ewen A. Mapping and Naming the Moon (en anglès). Cambridge University Press, 2003. 978-0-521-54414-6.
* Wlasuk, Peter T. Observing the Moon (en anglès). Springer, 2000. ISBN 1-85233-193-3.

## Enllaços externs

* LPI Digital Lunar Orbiter Photographic Atlas of the Moon
* Mapa LROC
# Festival Internacional de Cinema de Saix

El Festival Internacional de Cinema de Saix és un esdeveniment cultural que se celebra des de 2006 anualment a la ciutat de Saix (Alt Vinalopó), on s'exposen curtmetratges i llargmetratges realitzats en l'esfera nacional i internacional. Les projeccions s'exhibeixen al Casa-Museu Alberto Sols, on també es realitzen activitats paral·leles.
Aquest esdeveniment desenvolupa activitats, com ara, cursos en diverses disciplines, un concurs internacional de curtmetratges obert a tots els països, formats, tipus i gèneres, exposició de conferències per experts en cinema, espectacles com a concerts de bandes sonores amb muntatges visuals, homenatges a professionals del mitjà o projeccions de pel·lícules gratuïtes.
El Festival Internacional de Cinema de Saix naix de l'Associació Cinematogràfica i Audiovisual de Saix sota la direcció del cineasta Miguel Herrero Herrero. Des de la seua creació, compta amb el suport de l'Ajuntament de Saix i d'entitats com la Generalitat Valenciana, Cultur Arts, la Universitat Miguel Hernández d'Elx i la Diputació d'Alacant.

## Referències

* ↑ «La entrega de premios y la proyección de los cortos ganadores clausuran el IV Festival Internacional de Cine de Sax». Ayuntamiento de Sax., 03-07-2009.
* ↑ «Gala de inauguración del IX Festival Internacional de Cine de Sax». Intercomarcal., 29-06-2015. Arxivat de l'original el 2016-05-31. [Consulta: 26 abril 2020].
* ↑ «El Festival Internacional de Cine de Sax comienza a rodar». Diario Información., 19-03-2016.
* ↑ «Hoy finaliza el 9º Festival Internacional de Cine de Sax». Diario Información., 31-07-2015.
* ↑ «La UMH colabora con el Festival Internacional de Cine de Sax». Universidad Miguel Hernández de Elche., 17-03-2016.

## Enllaços externs

* Pàgina oficial del festival
# Còdex Matritensis

Codex Matritensis és la denominació comuna que es dona en bibliografia als còdexs més valuosos conservats a Madrid uns a la Biblioteca Nacional i un altre al Museu d'Amèrica. També s'utilitzen les expressions Còdex Madrid o Còdex de Madrid. El nom prové del gentilici de Madrid en llatí matritensis.
Entre ells destaquen:
* Còdexs Madrid I-II, dos llibres formats amb els esbossos i anotacions de Leonardo da Vinci (BNE).
* Còdex Tro-Cortesià, un còdex maia (Museu d'Amèrica).
* Còdex Madrid 20486, amb música del segle xiii (BNE).

## Vegeu també

* Dzibilchaltún (zona arqueològica).
* Manuscrit il·luminat.
# Tandjoeng

L'estat de Tandjoeng fou un principat natiu de les Índies Orientals Holandeses a la regència de Batoe Bahara, residència de la Costa Oriental, a l'illa de Sumatra. Fins al 1896 va portar aquest nom però després va agafar el de Indrapura. La seva superfície era aproximadament de 74 km².

## Bandera

Se li coneix una bandera rectangular de proporcions tirant cap a 1:2. La bandera estava formada per tres parts: als dos laterals una banda vertical blanca d'una amplada de (més o menys) una vuitena part del llarg; al centre formava un rectangle vermell dins del qual un segon rectangle blau desplaçat cap a la part del vol de manera que el vermell formava una C de línies rectes; l'amplada del vermell era 1/7 part de la llargada total, tant en la part vertical com en les dues parts horitzontals. L'amplada del rectangle blau era com unes dues vegades la de les bandes blanca i vermella.

## Referències

* A. Flicher, Les Etats princiers des Indes néerlandaises, Dreux 2009
# Fiord de Geiranger

El fiord de Geiranger (en noruec: Geirangerfjorden) és un fiord de la regió de Sunnmøre, situat al sud del comtat de Møre og Romsdal a Noruega. Es localitza al municipi de Stranda. És una branca d'una quinzena de quilòmetres de l'lysefjorden, que és una branca del Storfjorden. En el fons del fiord es troba el poble de Geiranger.

## El fiord

Aquest fiord és una de les atraccions turístiques principals del país, i és accessible per als vaixells d'alta mar. Està inscrit amb el Nærøyfjord en la llista del Patrimoni de la Humanitat de la UNESCO des del 2005.
Un ferri d'automòbils, que funciona com un vaixell de turisme, opera per l'empresa Fjord1 Nordvestlandske. S'executa longitudinalment al llarg del fiord entre els petits pobles de Geiranger i Hellesylt.
Al llarg de les ribes del fiord, s'hi troben una sèrie de granges abandonades, algunes de les quals han estat restaurades per l'associació Venner Storfjordens. Les més visitades són Skageflå, Knivsflå, i Blomberg. A Skageflå, també s'hi pot arribar a peu des de Geiranger, mentre que per arribar-ne a les altres és necessari anar-hi en vaixell. Al fiord hi ha cascades impressionants com la cascada Søstre.

## Cascades

Les dues cascades més destacades del fiord de Geiranger són la cascada Søstre (literalment 'les set germanes'; en noruec De Syv Søstrene i Dei Sju Systrene) i la cascada Friaren (literalment 'el pretendent'). Ambdues es troben davant per davant, una a cada costat del fiord.
«El vel nupcial» (en noruec, Brudesløret) és una altra important cascada, anomenada així perquè cau de forma delicada sobre una vora rocosa, i quan es veu il·luminada des de darrere pel sol té l'aparença d'un vel fi.

## Galeria de fotos

* "Les set germanes"
* "Les set germanes"
* Vista des d'Oernesvingen
* Vista des de Dalsnibba
* Vista des de Flydalsjuvet

## Referències

* ↑ http://whc.unesco.org/en/list/1195

## Enllaços externs

* Geiranger Tourist-Info Arxivat 2016-04-06 a Wayback Machine..
* Destination Geirangerfjord - Ålesund & Sunnmøre Arxivat 2011-03-24 a Wayback Machine..
* Geirangerfjord - the official travel guide to Norway.
* Travel information Arxivat 2021-01-15 a Wayback Machine..
# Stàrie Kotlitsi

Stàrie Kotlitsi (en rus: Старые Котлицы) és un poble de l'óblast de Vladímir, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 52 habitants. Pertany al districte municipal de Múrom.

## Referències

* ↑ Серёгин А. П. Флора Владимирской области: конспект и атлас. — Тула: Гриф и К, 2012. — 620 с.
* ↑ «В.Г. Добронравов. Историко-статистическое описание церквей и приходов Владимирской епархии: Вып. 4: Меленковский, Муромский, Покровский и Судогодский уезды. - 1897». Arxivat de l'original el 2018-05-09.
# Busogo

Busogo és un sector (imirenge) de Ruanda, situada al districte de Musanze, a la província del Nord. Segons el cens de 2012 tenia 21.152 habitants. És coneguda per allotjar el campus del Col·legi d'Agricultura i Veterinària de la Universitat de Ruanda. També és la seu d'una parròquia integrada en el bisbat de Ruhengeri.

## Referències

* ↑ Campus de Busogo Arxivat 2018-08-15 a Wayback Machine. a la Universitat de Ruanda
* ↑ Paroisse Busogo
# Chilpancingo

Chilpancingo, oficialment, Chilpancingo de los Bravo és una ciutat mexicana i capital de l'estat de Guerrero i del municipi homònim. Es troba al centre-sud del país. El 2005, tenia 166.796 habitants.
Aquesta ciutat va prendre un paper important durant la Guerra d'independència de Mèxic en ser un punt estratègic pels insurgents José María Morelos y Pavón i els germans Bravo. Morelos, en sitiar el port d'Acapulco, el 13 d'abril, 1813, va decidir donar un mac legal i oficial a la lluita armada ateses les victòries armades aconseguides i el 2 de juliol del mateix anys va convocar un Congrés Nacional a Chilpancingo. El Congrés es va reunir el 13 de setembre, 1813, amb el nom de "Primer Congrés d'Anáhuac". Morelos va pronunciar els "Sentiments de la Nació" (Sentimientos de la Nación), el congrés va promulgar la primera Declaració d'independència de Mèxic, l'Acta Solemne de la Declaració de la Independència de l'Amèrica Septentrional, va abolir l'esclavatge, la distinció de castes i la suspensió dels tributs.
Dues dècades després de la conformació de l'estat de Guerrero dins la federació mexicana, el governador Francisco Arce va traslladar la capital a Chilpacingo, ja que el seu opositor, Vicente Jiménez havia pres l'antiga capital, la ciutat de Tixtla. El govern federal va reconèixer la nova capital de l'estat. En vèncer la revolta de Jiménez, la legislatura local va decidir canviar de forma definitiva la seu dels poders de l'estat i establir oficialment Chilpancingo com a capital.

## Persones il·lustres

* Adriana Lavat, actriu i presentadora de televisió.

## Referències

* ↑ Instituto Nacional de Estadística y Geografía. Principales resultados por localidad 2005 (ITER)

## Enllaços externs

* Ajuntament del Municipi de Chilpancingo Arxivat 2015-10-16 a Wayback Machine., en castellà.
# Temple maçònic

Un temple maçònic és un lloc on es reuneixen els francmaçons per celebrar els seus rituals. La seva concepció, el seu agençament i la seva decoració obeeixen regles simbòliques precises, que poden diferir més o menys segons els ritus i els graus maçònics. Fa sovint referència al temple de Salomó.

## Concepció i agençament del temple maçònic

L'agençament i la decoració del temple responen a objectius simbòlics.
El temple és constituït d'una cambra rectangular d'un sol espai i sense finestres. Es defineix com una representació del món i del cosmos.
El temple està simbòlicament orientat d'occident a orient (d'oest a est) sobre la seva longitud, del septentrió (nord) al migdia sobre la seva amplada i del nadir al zenit sobre la seva alçada. De vegades, una plomada és suspesa sobre el centre del temple. El terra està format d'una rajola mosaic, ja sigui completament, o almenys sobre un rectangle central.
La porta del temple se situa al costat oest (occident). A banda i banda de la porta, s'hi troben dues columnes anomenades Jakin i Booz. Segons els ritus, són col·locades de manera diferent: al ritu escocès, Booz és del septentrió i Jakin al migdia; és el contrari en els ritus francès i egipci.
A l'orient, s'hi troba una estrada sobrealçada, a la qual s'accedeix per almenys tres escales. Les baranes a banda i banda de l'escala separen l'orient de la resta del temple.
Al septentrió com al migdia, al llarg dels murs, hi ha els seients, anomenats columnes. És allà que els maçons prenen lloc durant les cerimònies.

## Decoració del temple

La decoració del temple és igualment codificada. Una part n'és fixa, però certs elements canvien en funció de la cerimònia que s'hi desenvolupa, del seu ritual i del seu grau maçònic.

## Enllaços externs

* Arxivat 2009-09-01 a Wayback Machine. Fotos de temples del Grand Orient de France Grand Orient de França.
* Arxivat 2009-05-08 a Wayback Machine. Plànol interactiu i fotos dels locals de la Grande Loge de France.
# Pericoma solitaria

Pericoma solitaria és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a Europa: l'illa de Sardenya.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ www.faunaitalia.it (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ Fauna Europaea (anglès)
* ↑ PESI (anglès)

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
# Pedro E. Gozalbo Herrero

Pedro E. Gozalbo Herrero (les Useres, 9 de març de 1947 - les Useres, 12 de juny de 2018) fou un empresari i polític valencià, diputat a les Corts Valencianes durant la II Legislatura.

## Biografia

El 1970 es dedicà empresarialment a l'exportació de ceràmica, encara que finalment treballaria des de 1972 a l'empresa GM SA de Castelló i el 1977 a CMNS de Nules. Fou president del consell d'administració de les empreses SG S.A de Vila-real (1982) i de MAI S.A d'Onda (1987)
Alhora, el 1977 formà part del comitè provincial de la Unió de Centre Democràtic, però el 1981 fou vicesecretari federal de l'escissió socialdemòcrata Partit d'Acció Democràtica. Quan aquest ingressà en el PSOE el 1982 va presidir la gestora del Centro Democrático y Social de Castelló, i n'esdevindria president provincial. Amb aquest partit fou elegit diputat a les eleccions a les Corts Valencianes de 1987. De 1987 a 1991 fou vicepresident de la Comissió Permanent no legislativa d'Afers Europeus de les Corts Valencianes. No fou escollit a les eleccions de 1991 i no se li coneix posterior activitat política.

## Referències

* ↑ Redacción «Fallece Pedro Gozalbo, referente social en Castellón en la política, el medio ambiente y el entorno rural». , 13-06-2018 [Consulta: 14 juny 2018].
* ↑ «Fitxa de les Corts Valencianes». Arxivat de l'original el 2016-03-04. [Consulta: 1r juny 2015].
* ↑ Javier Paniagua Fuentes i J.A. Piqueras. Diccionario Biográfico de Políticos Valencianos, 1810- 2005. València: Institut Alfons el Magnànim, 2005, p.266. ISBN 9788495484802.
# Bàsil, el ratolí detectiu

Bàsil, el ratolí detectiu (títol original en anglès: The Great Mouse Detective) és una pel·lícula de dibuixos animats de Walt Disney estrenada l'any 1986. Va suposar una recuperació a la taquilla després d'alguns llargmetratges amb menys recaptació. La història es basa en els llibres de literatura infantil Basil of Baker Street, que al seu torn s'inspiren en Sherlock Holmes. Ha estat doblada al català.

## Argument

El professor Ratigan segresta Hiram, el millor inventor dels ratolins, per tal que construeixi un robot mecànic que l'ajudi a dominar Anglaterra. La seva filla Olivia cerca l'ajuda de Bàsil, un detectiu enemic declarat de Ratigan. Surten tots dos en persecució dels segrestadors, ajudats per un gos, però cauen en una trampa i són fets presoners per Ratigan. Després de diverses aventures aconsegueixen escapat i arribar al palau reial, on Ratigan i el seu robot ja estan prenent el control. Els protagonistes arriben just a temps per impedir-ho, i Ratigan fuig en un dirigible. Gràcies a les maniobres de Bàsil, aquest s'estavella contra el Big Ben i tots celebren la desaparició de l'enemic.

## Repartiment

| Personatge | Veu en anglès | Veu en català |
| Bàsil del Carrer Baker | Barrie Ingham | Sergi Zamora |
| Bartomeu | Barrie Ingham | Amadeu Aguado |
| Dr. David Q. Dawson | Val Bettin | Domenèch Farell |
| Narrador | | Eduard Doncos |
| Profesor Ràtigan | Vincent Price | Jordi Royo |
| Olivia Flaversham | Susanne Pollatschek | Berta Cortés |
| Fridget | Candy Candido | Mark Ullod |
| Sra. Judson | Diana Chesney | Marta Martorell |
| Reina Ratolía | Eve Brenner | María Luisa Solá |
| Hiram Flaversham | Alan Young | Jaume Comas |
| Sherlock Holmes | Basil Rathbone | Àlex Messeguer |
| Dr. John H. Watson | Laurie Main | Ramon Canals |
| Senyora Ratolí | Shani Wallis | Mercè Segarra |
| Cambrera | Ellen Fitzhugh | Mercè Segarra |

## Referències

* ↑ esadir.cat. Bàsil, el ratolí detectiu. esadir.cat.
* ↑ «The Great Mouse Detective». The New York Times.
* ↑ Fitxa de doblatge al català