OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Casa natal de Leoš Janáček

La Casa natal de Leoš Janáček està situada a l'edifici de l'antiga escola de Hukvaldy, al costat de l'església de Sant Maximilià, on el 3 de juliol de 1854 va néixer el natural més important del poble, un geni de la música txeca, el compositor Leoš Janáček.

## Referències

* ↑ «Casa natal de Leoš Janáček». Infocentrum Hukvaldy, 29-04-2022.

## Bibliografia

* Cummins, George M. Janáček's Eternal Love. iUniverse, 2015. ISBN 978-1-4917-5811-3.
# Selecció femenina de futbol de Polònia

La selecció femenina de futbol de Polònia representa a Polònia a les competicions internacionals de futbol femení. Fins ara no ha aconseguit clasificar-se pels Jocs Olímpics, el Mundial ni l'Eurocopa.

## Plantilla 2015-16

| Porteres | Defenses | Centrecampistes | Davanteres |
| Daria Antonczyk Daria Palinska Anna Szymanska 0 0 0 0 0 0 0 0 0 | Dominika Deren Agata Gusciora Kinga Kurek Sylwia Matysik Marta Mika Aleksandra Sikora Jolanta Siwinska Jagoda Szewczuk Martina Wyankowska 0 0 0 | Patrycja Balcerzak Natalia Chudzik Katarzyna Daleszczyk Dominika Grabowska Nikol Kaletka Karolina Koch Hanna Konsek Evelyn Nicinski Natalia Pakulska Anna Redzia Madison Solow Joanna Wroblewska | Silvana Chojnowski Linda Dudek Ewelina Kamczyk Ewa Pajor Agata Sobkowicz Anna Zapala 0 0 0 0 0 0 |

### Jugadores per club

| Medyk Konin | Balcerzak, Chudzik, Daleszczyk, Pakulska, Sikora, Szewczuk, Szymanska |
| AZS Wroclaw | Deren, Grabowska, Matysik, Wroblewska |
| Blau-Weiss Hohen Neuendorf | Konsek, Mika |
| Górnik Leczna | Gusciora, Kamczyk |
| SMS Lódz | Kurek, Wiankowska |
| PWSZ Walbrzych | Antonczyk, Redzia |
| KKP Bydgoszcz | Palinska |
| Czarnia Sosnowiec | Kaletka |
| Fimauto Valpolicella | Solow |
| Gosirki Piaseczno | Dudek |
| TSG Hoffenheim | Chojnowski |
| UJ Kraków | Zapala |
| Lübars | Nicinski |
| Mitech Zywiec | Koch |
| Rolnik Glogowek | Sobkowicz |
| Turbine Potsdam | Siwinska |
| VfL Wolfsburg | Pajor |

## Històric

* ¹ Fase de grups. Selecció eliminada mitjor possicionada en cas de classificació, o selecció classifica pitjor possicionada en cas d'eliminació.
* ² A la fase de classificació Polònia estaba enquadrada a una segona divisió, sense possibilitat de classificar-se si no de promocionar a la primera divisió.
JOCS OLÍMPICS :
| Edició | Classificació | Classificació | Fase final | Fase final | Fase final | Fase final | Fase final |
| Edició | Fase regular | Play-offs | Setzens de final | Vuitens de final | Quarts de final | Semifinals | Final / Bronze |
| 1996 | Mundial 1995 |
| 2000 | Mundial 1999 |
| 2004 | Mundial 2003 |
| 2008 | Mundial 2007 |
| 2012 | Mundial 2011 |
| 2016 | Mundial 2015 |
| MUNDIAL ||||||||||
| Edició | Classificació | Classificació | Fase final | Fase final | Fase final | Fase final | Fase final |
| Edició | Fase regular | Play-offs | Setzens de final | Vuitens de final | Quarts de final | Semifinals | Final / Bronze |
| 1991 | Eurocopa 1991 |
| 1995 | Eurocopa 1995 |
| 1999 ² |
| 2003 ² |
| 2007 | Dinamarca ¹ |
| 2011 | Ucraïna ¹ |
| 2015 | Escòcia ¹ |
| EUROCOPA ||||||||||
| Edició | Classificació | Classificació | Fase final | Fase final | Fase final | Fase final | Fase final |
| Edició | Fase regular | Play-offs | Setzens de final | Vuitens de final | Quarts de final | Semifinals | Final / Bronze |
| 1984 |
| 1987 |
| 1989 |
| 1991 | Suècia ¹ |
| 1993 | Itàlia ¹ |
| 1995 | Rússia ¹ |
| 1997 ² |
| 2001 ² |
| 2005 | Islàndia ¹ |
| 2009 | Rússia ¹ |
| 2013 | Rússia ¹ |
| 2017 |

## Referències

* ↑ RSSSF
* ↑ RSSSF
* ↑ RSSSF
# Estació de Vilafranca-TAV

LAV Madrid-Saragossa-Barcelona-França :
Vilafranca-TAV serà una estació de ferrocarril de la línia d'alta velocitat Madrid - Saragossa - Barcelona - Frontera Francesa que es trobarà als afores de la ciutat de Vilafranca del Penedès, a prop de la Granada, a la comarca de l'Alt Penedès. Exactament a 1,7 km de l'estació de Vilafranca del Penedès i al costat de les vies de la línia fèrria de Martorell a Tarragona de Rodalies Barcelona.
Tot i que la línia d'alta velocitat ja arriba a Barcelona, l'estació de Vilafranca-TAV, com també l'estació del Prat de Llobregat, encara no han estat construïdes.
La construcció de l'estació fou reclamada pel territori el 2001 en l'anomenada Declaració d'Olèrdola, i fou recollida en el pla director territorial de l'Alt Penedès 2008-2012, però no s'arribà a construir. El 2013, la Conselleria de Territori tornà a proposar-ne la construcció al Ministeri de Foment, sense que tampoc es materialitzés.

## Referències

* ↑ Mercader, Albert «L'estació de trens regionals del Penedès s'alenteix». El Punt Avui, 13-07-2010 [Consulta: 30 desembre 2023].
* ↑ Buesa, Cristina «Plan para que el viaje BCN-Vilafranca dure solo 25 minutos por la vía del AVE». El Periódico, 05-12-2023 [Consulta: 30 desembre 2023].

## Vegeu també

* Estació de Vilafranca del Penedès
* LAV Madrid - Saragossa - Barcelona - Frontera Francesa
* Xarxa ferroviària de Catalunya
# Xumni

«Xumni» té aquests significats:
* Xumni (Khabàrovsk), localitat del krai de Khabàrovsk, a Rússia
* Xumni (Kamtxatka), localitat del krai de Kamtxatka, a Rússia
# Psychoda vaillanti

Psychoda vaillanti és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a Europa: la Ligúria (Itàlia).

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ The Diptera Site - The BioSystematic Database of World Diptera (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ PESI (anglès)
* ↑ Fauna Europaea (anglès)
# Casa modernista del carrer Major, 71 (Torrelles de Llobregat)

La Casa modernista del carrer Major, 71 és una obra de Torrelles de Llobregat (Baix Llobregat) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Casa de planta rectangular, planta baixa i un pis. La planta baixa presenta, a nivell de façana, dues portes i dues finestres alternades. El primer pis un balcó amb dues sortides i una petita finestreta circular. Elements decoratius són composts per rajoles. Coronat per una barana balustrada i un petit sostre decoratiu a doble vessant. A un dels costats de l'edifici un dels cossos destaca més en alçada i presenta una estructura diferent encara que tot pertany a la mateixa època.

## Història

Inicis del segle xx.

## Referències

* 1 2 «Casa modernista del carrer Major, 71». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 31 gener 2019].
# Fundació Abegg

La Fundació Abegg, en alemany Abegg-Stiftung, és un museu i centre de restauració de tèxtils antics situat al territori del municipi bernès de Riggisberg, Suïssa.

## Història

Werner i Margaret Abegg decideixen, a la dècada de 1950, llegar la seva casa i la seva col·lecció de teixits per convertir-la en una fundació i un museu. Aquesta última es va obrir el 1961.

## Col·leccions

El museu de la Fundació inclou col·leccions de tèxtils de diverses regions d'Europa, de l'Orient Mitjà, així com de la Ruta de. Les dates dels teixits exposats abasten des del segle IV al segle xvii.

## Restauració

La Fundació Abegg també inclou un centre per a la restauració de teixits antics i formació en aquesta feina. És una dels quatre únics centres suïssos que permet la formació en l'àmbit universitari en aquest camp i que compleix les recomanacions de l'ECCO (European Confederation of Conservator-Restorers 'Organization),.
Classificat com a bé cultural d'importància nacional, el museu també és un lloc de simposis i conferències sobre temes tèxtils.

## Referències

* ↑ «Abegg-Stiftung» (en francès). http://data.bnf.fr/. BNF. [Consulta: 28 novembre 2013]..
* ↑ «Fondation Abegg — Riggisberg» (en francès). http://www.myswitzerland.com/. My Switzerland, 2011. [Consulta: 28 novembre 2013]..
* ↑ Vanden Berghe, Louis. Bibliographie analytique de l'archéologie de l'Iran ancien (en francès). Éditions Peeters, 2005, p. 72. ISBN 978-90-429-1625-8. .
* ↑ «World-Class Collection of Textiles» (en francès). http://www.abegg-stiftung.ch. Fondation Abegg, 2013. Arxivat de l'original el 23 de juliol 2013. [Consulta: 28 novembre 2013]..
* ↑ «Formations de niveau diplôme en conservation-restauration: Hautes écoles, orientations et durée des formations en 2004» (en francès). http://www.swiss-crc.ch/. Swiss conservation-restoration campus, 2004. Arxivat de l'original el 24 de setembre 2015. [Consulta: 28 novembre 2013]..
* ↑ «Chartes et conventions internationales» (en francès). http://www.aventicum.org/. Musée Romain Avenches. Arxivat de l'original el 23 de novembre 2013. [Consulta: 28 novembre 2013]..
* ↑ Fluck, Cäcilia. Riding Costume in Egypt (en anglès). Éditions Brill, 2004, p. 65. ISBN 978-90-04-13163-7. .
# Selecció femenina de futbol de Romania

La selecció femenina de futbol de Romania representa a Romania a les competicions futbolístiques femenines internacionals de seleccions. Va ser creada al 1990, després de l'arribada de la democràcia al pais. Actualment ocupa la 36ª posició al Ranking FIFA, i fins ara no ha aconseguir classificar-se per a ninguna fase final.
A la classificació per a l'Eurocopa 2017 es va classificar per al repechage per primera vegada. El va perdre contra Portugal a la pròrroga.

## Històric

| Primer partit | Romania 4-1 Moldàvia (10/09/1990) |
| Majors victòries | Romania 10-0 Estònia (26/08/2000) | Romania 10-0 Croàcia (02/10/2004) |
| Majors derrotes | Dinamarca 8-0 Romania (10/10/1995) | Suècia 8-0 Romania (15/10/1995) | Islàndia 8-0 Romania (30/09/2000) |
| Millor resultat al Mundial |
| Millor resultat als Jocs Olímpics |
| Millor resultat a l'Eurocopa |
| Millor posició al Ranking FIFA | 31ª (2006) |
| Pitjor posició al Ranking FIFA | 41ª (2015) |
| Jogadora amb més internacionalitats |
| Jogadora amb més gols |
JOCS OLÍMPICS :
| Edició | Classificació | Classificació | Fase final | Fase final | Fase final | Fase final | Fase final |
| Edició | Fase regular | Play-offs | Setzens de final | Vuitens de final | Quarts de final | Semifinals | Final / Bronze |
| 1996 | Mundial 1995 |
| 2000 | Mundial 1999 |
| 2004 | Mundial 2003 |
| 2008 | Mundial 2007 |
| 2012 | Mundial 2011 |
| 2016 | Mundial 2015 |
| MUNDIAL ||||||||||
| Edició | Classificació | Classificació | Fase final | Fase final | Fase final | Fase final | Fase final |
| Edició | Fase regular | Play-offs | Setzens de final | Vuitens de final | Quarts de final | Semifinals | Final / Bronze |
| 1991 | Eurocopa 1991 |
| 1995 | Eurocopa 1995 |
| 1999 | Segona Divisió |
| 2003 | Segona Divisió |
| 2007 | Segona Divisió |
| 2011 | Ucraïna ¹ |
| 2015 | Itàlia ¹ |
| EUROCOPA ||||||||||
| Edició | Classificació | Classificació | Fase final | Fase final | Fase final | Fase final | Fase final |
| Edició | Fase regular | Play-offs | Setzens de final | Vuitens de final | Quarts de final | Semifinals | Final / Bronze |
| 1984 | No existia |
| 1987 | No existia |
| 1989 | No existia |
| 1991 | No va participar |
| 1993 | Països Baixos ¹ |
| 1995 | Rússia ¹ |
| 1997 | Segona Divisió |
| 2001 | Segona Divisió |
| 2005 | Segona Divisió |
| 2009 | Irlanda ¹ |
| 2013 | Espanya ¹ |
| 2017 | Ucraïna ¹ | Portugal |
* ¹ Fase de grups. Selecció eliminada mitjor possicionada en cas de classificació, o selecció classifica pitjor possicionada en cas d'eliminació.

## Referències

* ↑ Diario AS
# Sant Clem de Mencui

Sant Clem -Sant Climent- de Mencui és l'església del poble de Mencui, en el terme municipal de Soriguera, a la comarca del Pallars Sobirà. Pertanyia a l'antic terme d'Estac.
Està situada en el mateix petit poble de Mencui, en el seu extrem septentrional.
Bastant arruïnada, és una església petita, d'una sola nau, amb un campanar de cos vuitavat i coberta piramidal, com és característic a molts pobles de l'alta muntanya.
A les visites pastorals del segle xiv consta com a parròquia, i sota l'advocació de Santa Maria.

## Referències

* ↑ GEC

## Bibliografia

* Gavín, Josep M. Pallars Jussà. Barcelona: Arxiu Gavín, 1981 (Inventari d'esglésies, 8). ISBN 84-85180-25-9.
* Lloret, Teresa; Castilló, Arcadi. «Soriguera - Estac». A: El Pallars, la Ribagorça i la Llitera. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1984 (Gran geografia comarcal de Catalunya, 12). ISBN 84-85194-47-0.

## Enllaços externs

* Sant Clem de Mencui en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Eve Queler

Eve Queler (Nova York, 11 de gener de 1931) és una directora d'orquestra estatunidenca i directora artística emèrita de l'Orquestra de l'Òpera de Nova York (OONY), que ella mateixa va fundar el 1971, després d'haver treballat a la Metropolitan Opera i a l'Òpera de Ciutat de la Nova York. És notable per la seva defensa i direcció d'òperes poc representades o conegudes com ara Rienzi i Jenůfa.
El 1975 va dirigir I vespri siciliani de Verdi al Gran Teatre del Liceu, amb Montserrat Caballé i Plácido Domingo; el 1977 va tornar-hi i dirigí Parisina d'Este de Donizetti, també amb Caballé.

## Referències

* ↑ «Eve Queler» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 14 novembre 2020].
* ↑ Christine Ammer. Unsung: A History of Women in American Music, p. 171. ISBN 9781574670615. «"Eve Rabin Queler was born in 1936 in New York and began piano lessons at the age of five. Her first ambition was to be a concert pianist, and to this end she practiced constantly, gave recitals, and entered competitions.»
* 1 2 3 Tommasini, Anthony. «Music Review: An Early Wagner, but With All the Trademark Bells and Whistles (Wagner's Rienzi From Opera Orchestra of New York)». The New York Times, 31-01-2012. [Consulta: 1r febrer 2012].
* ↑ «Notable Alumni». LaGuardia High School Alumni and Friends, n.d.. [Consulta: 1r febrer 2012].
* ↑ "Review/Opera; Jenufa in Concert: Death, Pain and Love" by Donal Henahan, The New York Times, April 1, 1988

## Enllaços externs

* Biografia d'Eve Queler Arxivat 2009-07-09 a Wayback Machine., Orquestra d'Òpera de Nova York
* Eve Queler lloc de web oficial
# Wolfhagen

Wolfhagen és un municipi situat al districte de Kassel, a l'estat federat de Hessen (Alemanya). La seva població aproximada a finals de 2016 era de 13.199 habitants.
Es troba al nord de l'estat, prop de la riba del riu Weser, i de la frontera amb els estats de Baixa Saxònia i Renania del Nord-Westfàlia.

## Referències

* ↑ Citypopulation.de Estadísticas del municipio. Consultat el 18 de juny de 2018
# Museu de tecnologia

Un museu de tecnologia és un museu dedicat a les ciències aplicades i las desenvolupaments tecnològics. Molts museus combinen un museu de ciència i un de tecnològic.
Els museus històricament més importants de tecnologia a Europa són:
* el Musée des Arts et Métiers a París, creat en 1794;
* el Science Museum a Londres, fundat en 1857;
* el Deutsche Museum von Meisterwerken der Naturwissenschaft und Technik a Múnic, fundat en 1925; i
* el Technische Museum für Industrie und Gewerbe a Viena, fundat en 1918.
Altres museus de tecnologia a Alemanya inclouen el Deutsche Technikmuseum a Berlin-Kreuzberg, el Technoseum a Mannheim, el Technik Museum Speyer i el Technikmuseum Magdeburg. La més prestigiosa del seu tipus a Àustria és el Technische Museum a Viena.
Molts altres museus independents, com ara els museus de transports, cobreixen gèneres de certes tècniques, processos o indústries, per exemple mineria, química, metrologia, instruments musicals, ceràmica o paper.

## Llista

| Nom | Lloc | Comentaris |
| Deutsche Museum von Meisterwerken der Naturwissenschaft und Technik | Múnic | fundat en 1925. |
| Technikmuseum Freudenberg | Freudenberg | |
| Technoseum | Mannheim | |
| Technikmuseum Magdeburg | Magdeburg | |
| Deutsches Technikmuseum Berlin | Berlin-Kreuzberg | |
| Technische Museum für Industrie und Gewerbe | Viena, Àustria | fundat en 1918. |
| Swiss Science Center Technorama | Winterthur, Suïssa | |
| Technisches Museum Wien | Viena, Àustria | |
| Musée des Arts et Métiers | París, França | fundat en 1794. |
| Science Museum | Londres, Regne Unit | fundat en 1857. |

## Referències

* ↑ «science/technology museum». Phorio standards website. Phorio Systems Corporation. [Consulta: 4 novembre 2013].
* ↑ Lackner, Helmut «Das technische Museum» (en alemany). 'Ferrum: Nachrichten aus der Eisenbibliothek', 83, 2011, pàg. 7–20.
# Psychoda undulata

Psychoda undulata és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a Àfrica: Uganda.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Tonnoir, Al., 1939. Psychodidae. A: Museu Britànic (Natural History): Ruwenzori Expedition 1934-1935. 1 (4): 35-80.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ The Diptera Site - The BioSystematic Database of World Diptera (anglès)
* ↑ Global Species (anglès)

## Enllaços externs

* ION (anglès)
# Casa Doria

La Casa Doria o Palau Machin és un edifici situat al carrer Príncep Umberto de l'Alguer que està catalogat entre els Béns Culturals per la Regió Autònoma de Sardenya.

## Descripció

Estret i alt, l'edifici està construït amb blocs de pedra arenisca i corona l'edifici una cornisa. La façana està decorada amb un dels exemples més frescos de l'escultura gòtica catalana, amb elements del renaixement italià, d'acord amb el gust eclèctic del client. A la porta d'entrada hi ha pilastres que suporten un arquitrau amb dos lleons i una garlanda, amb l'escut d'armes de Tibau, que no era noble, al centre. Les finestres estan inspirades exclusivament pel gòtic català, emmarcades per columnes i arquitrau i decorades per mènsules i dintells perforats amb diversos motius decoratius.

## Història

És un edifici construït a mitjan segle xvi per artesans que s'inclou a l'estil gòtic català. Apareix entre els béns de propietat del ric comerciant català Pere Tibau l'any 1575. L'edifici ha estat modificat, a l'inici els terres eren de terracota i bigues de fusta, però la família Machin el va renovar a principis del segle xvii amb un nou disseny i canviant les bigues de fusta per maons. L'edifici va patir els bombardejos de la Segona Guerra Mundial, motiu pel qual la façana és l'única part original conservada.

## Referències

* 1 2 3 «Alghero, Casa Doria». Alghero, Casa Doria. Regione Autonoma della Sardegna. [Consulta: 12 setembre 2018].

## Bibliografia complementària

* S. Colomo, Guida ad Alghero e dintorni, Sassari, 1984;
* F. Segni Pulvirenti-A. Sari, Architettura tardogotica e d'influsso rinascimentale, collana "Storia dell'arte in Sardegna", Nuoro, Ilisso, 1994, sch. 52;
* A. Ingegno, Il centro storico di Alghero: appunti per una ricerca, Oristano, 1996;
* L. Deriu, Alghero: la città antica, Sassari, 2000.
# Florjan Lipuš

Florjan Lipuš (Lobning bei Bad Eisenkappel, 4 de maig de 1937) és un poeta i escriptor austríac que escriu exclusivament en eslovè. A vegades l'autor utilitza el pseudònim Boro Kostanek.

## Obra (tria)

* Črtice mimogrede, esbossos, 1964
* Zmote dijaka Tjaža, novel·la, 1972
* Odstranitev moje vasi, novel·la, 1983
* Jalov pelin, novel·la, 1985
* Stesnitev. Neogibni, a sumljivi opravki z zmedo., novel·la, 1995
* Srčne pege, novel·la, 1991
* Boštjanov let, novel·la, 2003
* Prošnji dan, novel·la, 1987

## Referències

* Ruhdorfer, Luise Maria. Lipušs Identitätenkarussell. Eine Untersuchung über den Umgang mit Eros, Pathos und Thanatos. (en alemany). Remscheid: Re Di Roma Verlag, 2010. ISBN 978-3-86870-173-9.

## Notes

* ↑ DRAdio Kultur: «Wuchtige Prosa aus dem Gebirge», 22 de gener del 2008

## Enllaços externs

* «Bibliografia relacionada amb Florjan Lipuš» (en alemany). Al catàleg de la Biblioteca Nacional d'Alemanya.
* (alemany) «Verweigerte Wehmut – Die zwei Welten des slowenischen Dichters Florjan Lipuš», Neue Zürcher Zeitung, 4 d'abril de 2001
# Sant Clemenç

Sant Clemenç (francès i oficial Saint-Clément) és un municipi francès, situat al departament de l'Alier i a la regió d'Alvèrnia-Roine-Alps. L'any 2020 tenia 285 habitants.

## Demografia

El 2007 tenia 352 persones. Hi havia 156 famílies de les quals 48 eren unipersonals (20 homes vivint sols i 28 dones vivint soles), 48 parelles sense fills, 44 parelles amb fills i 16 famílies monoparentals amb fills.

### Habitatges

El 2007 hi havia 309 habitatges, 156 eren l'habitatge principal de la família, 103 eren segones residències i 50 estaven desocupats. 305 eren cases i 4 eren apartaments. Dels 156 habitatges principals, 125 estaven ocupats pels seus propietaris, 26 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 5 estaven cedits a títol gratuït; 9 tenien dues cambres, 16 en tenien tres, 53 en tenien quatre i 78 en tenien cinc o més. 119 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 59 habitatges hi havia un automòbil i a 73 n'hi havia dos o més.

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 210 persones, 139 eren actives i 71 eren inactives. De les 139 persones actives 121 estaven ocupades (63 homes i 58 dones) i 19 estaven aturades (9 homes i 10 dones). De les 71 persones inactives 35 estaven jubilades, 10 estaven estudiant i 26 estaven classificades com a «altres inactius».

### Ingressos

El 2009 a Saint-Clément hi havia 161 unitats fiscals que integraven 362 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 11.661 €.

### Activitats econòmiques

Dels 14 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa alimentària, 1 d'una empresa de fabricació d'altres productes industrials, 4 d'empreses de construcció, 1 d'una empresa de comerç i reparació d'automòbils, 3 d'empreses d'hostatgeria i restauració, 1 d'una empresa immobiliària, 2 d'empreses de serveis i 1 d'una empresa classificada com a «altres activitats de serveis».
Dels 5 establiments de servei als particulars que hi havia el 2009, 1 era un paleta, 2 fusteries i 2 restaurants.
Dels 2 establiments comercials que hi havia el 2009, 1 era una fleca i 1 una carnisseria.
L'any 2000 a Saint-Clément hi havia 26 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 742 hectàrees.

## Equipaments sanitaris i escolars

El 2009 hi havia una escola elemental integrada dins d'un grup escolar amb les comunes properes formant una escola dispersa.

## Referències

* ↑ «Dossier complet − Commune de Saint-Clément (15180)» (en francès). Insee, 25-08-2023. [Consulta: 19 octubre 2023].
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Revenus fiscaux des ménages en 2008
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* ↑ Nombre d'équipements et de services dans le domaine du commerce en 2009
* ↑ Exploitations agricoles
# Escunhau e Casarilh

Escunhau e Casarilh és una entitat municipal descentralitzada del municipi de Vielha e Mijaran, a la Vall d'Aran. Els dos pobles que la formen, Escunhau i Casarilh, estan situats al llarg de la ribera de la Garona i de la C-28 que uneix Vielha amb Salardú. El 2019 tenia 195 habitants.
| Entitat de població | Habitants (2019) |
| Casarilh | 81 |
| Escunhau | 114 |
| Font: Idescat ||

## Referències

* ↑ «Escunhau e Casarilh». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Entitat Municipal Descentralitzada d'Escunhau e Casarilh». municat.gencat.cat. [Consulta: 26 agost 2020].
* ↑ «252430 Vielha e Mijaran». Idescat. [Consulta: 26 agost 2020].
# Wolfhalden

Wolfhalden és un municipi del cantó d'Appenzell Ausser-Rhoden (Suïssa).

## Enllaços externs

* Web oficial del municipi