OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Marie-Josée Jacobs

Marie-Josée Jacobs (Marnach, 22 de gener de 1950) és una política luxemburguesa, militant del Partit Popular Social Cristià (CSV) i de la Federació de Sindicats Cristians Luxemburguesos (LCGB). L'any 1984 es va convertir en membre electe de la Cambra de Diputats de Luxemburg. Des de 1992 ha treballat al gabinet del Ministeri de Família, Integració i Igualtat d'Oportunitats de Luxemburg.

## Condecoracions

* 2005: Gran Creu de l'Orde de l'Infant Dom Henrique (Portugal)

## Referències

* ↑ http://www.wort.lu/de/view/ein-letzter-besuch-im-palais-517f33d0e4b088b17fc20ab6

## Bibliografia

* Dilworth, Jennifer. The International Yearbook and Statesmen's Who's Who 2009 (en anglès). Martinus Nijhoff Publishers, 2008, p. 1383.
# Lírids

Els Lírids són un eixam de meteors el punt radial dels quals és la constel·lació de la Lira. És possible veure la pluja d'estels dels Lírids entre el 16 i el 26 d'abril de cada any. El pic de més intensitat se sol trobar el 22 d'abril. La font de la pluja són les partícules de pols que el cometa C/1861 G1 Tatcher genera en el seu llarg període. Hi ha constàncies d'observació dels Lírids des del 687 aC, la pluja d'estels de la que es té una constància més antiga.
La pluja d'estels té un pic de màxima intensitat entre el 22 d'abril i la matinada del 23, quan és possible observar entre 5 i 20 estels per hora, amb una mitjana de 10. Com a conseqüència de la contaminació lumínica, s'observen millor des de les zones rurals que des de les grans ciutats.
Ocasionalment, la pluja s'intensifica quan els planetes dirigeixen el rastre de pols cap a la Terra, cosa que passa aproximadament un cop cada 60 anys, quan es poden observar intensitats de fins a 700 meteors per hora, com l'any 1803 a Richmond, Virgínia (EUA).
A continuació, una llista dels Lírids durant els últims anys:
| Any | Lírids actius entre | Pic de màxima intensitat | THZ$_{max}$ |
| 2007 | 16-25 d'abril | 23 d'abril | 21 |
| 2008 | | Lluna plena el 20 d'abril | |
| 2009 | 16-25 d'abril | 22 d'abril | 15 |
| 2010 | 16-25 d'abril | 22 d'abril | 20 |
| 2011 | | 22 d'abril | 20 |
| 2012 | 16-25 d'abril | 22 d'abril i 26 d'abril | 25/37 |
| 2013 | 16-25 d'abril | 22 d'abril | 22 |
| 2014 | 16-25 d'abril | 22 d'abril | 20 |
| 2015 | 16-25 d'abril | 22 d'abril | |
| 2016 | 16-25 d'abril | 22 d'abril | |
| 2017 | 16-25 d'abril | 22-23 d'abril | |
| 2018 | 16-25 d'abril | 22 d'abril i matinada del 23 |

## Referències

* ↑ «els Lírids | enciclopèdia.cat». [Consulta: 22 abril 2018].
* ↑ Jenniskens, P. «Meteor Showers and their Parent Comets». Meteor Showers and their Parent Comets. Cambridge University Press, 2006, pàg. 790.
* ↑ «The Lyrid Shower Kicks Off Year of Great Meteor Watching». F+W Media, Inc., 18-04-2018. [Consulta: 19 abril 2018].
* ↑ «Lyrids» p. 1. Meteor Showers Online. Arxivat de l'original el 2018-06-30. [Consulta: 5 agost 2008].
* ↑ Arter, T. R.; Williams, I. P. «The mean orbit of the April Lyrids». Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, 289, 3, 1997, pàg. 721–728. Bibcode: 1997MNRAS.289..721A. DOI: 10.1093/mnras/289.3.721.
* ↑ Lyrids 2007: visual data quicklook Arxivat 2012-12-24 a Wayback Machine.
* ↑ «U.S. Naval Observatory Phases of the Moon 2008». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 22 abril 2018].
* ↑ Lyrids 2009: visual data quicklook Arxivat 2013-02-02 a Wayback Machine.
* ↑ Lyrids 2010: visual data quicklook Arxivat 2013-02-02 a Wayback Machine.
* ↑ Lyrids 2011: visual data quicklook Arxivat 2013-02-02 a Wayback Machine.
* ↑ «U.S. Naval Observatory Phases of the Moon 2013». Arxivat de l'original el 2014-07-02. [Consulta: 22 abril 2018].
* ↑ Meteor Activity Outlook for April 19-25, 2014
* ↑ Friedlander, Blaine; Friedlander, Blaine «Look up! The Lyrid meteor shower peaks this weekend.» (en anglès). The Washington Post, 20-04-2017.
* ↑ «Lyrid meteors will light up the night». Astronomy.com.
# Kràsne (Crimea)

* Per a altres significats, vegeu «Kràsnoie».
Kràsne (en ucraïnès: Красне) és un poble de la República Autònoma de Crimea, a Ucraïna, que el 2014 tenia 943 habitants. Pertany al districte de Simferòpol.

## Referències

* ↑ «Об установлении границ поселка Айкаван, сел Ана-Юрт, Дружного, Ивановки, Строгановки, Трудового Трудовского сельского совета (Симферопольский район) Автономной Республики Крым». Arxivat de l'original el 2015-12-22. [Consulta: 14 desembre 2015].
* ↑ «Приказ Минкомсвязи России «О внесении изменений в Российскую систему и план нумерации, утвержденные приказом Министерства информационных технологий и связи Российской Федерации от 17.11.2006 № 142»». Минкомсвязь России. Arxivat de l'original el 2017-07-05. [Consulta: 24 juliol 2016].
* ↑ «Новые телефонные коды городов Крыма». Крымтелеком. Arxivat de l'original el 2016-05-06. [Consulta: 24 juliol 2016].
# Plaça Major (Sarroca de Bellera)

La Plaça Major és una plaça pública de Sarroca de Bellera (Pallars Jussà) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Porxos a sobre dels carrerons que passen per la plaça del poble formant una "L", mig tapiats actualment en llur continuació per a noves edificacions. Estan formats per arcs de mig punt o rebaixats.
El conjunt estava al peu de l'antic castell de la Baronia de Barroca de Bellera.

## Referències

* 1 2 «Plaça Major». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 9 octubre 2017].
# Ricuí de Verdun

Ricuí (+ 923) fou el primer comte conegut de Verdun.
No se sap gairebé res d'aquest comte, excepte que vers el 922 es va casar en segones noces amb Cunegunda de França, qui al seu torn havia enviudat (919) de Wigeric de Bidgau, però va morir al cap d'un mesos i no hauria deixat successió d'aquest matrimoni. El 14 de març del 923 va morir a mans de Bosó I el fill de Ricard el Justicier de Borgonya, va matar Ricuí, que estava malalt al llit, en intentar apoderar-se del seu comtat però es va haver d'enfrontar amb Otó, fill d'un primer matrimoni de Ricuí (de la mare no se'n sap el nom), qui el 940 fou elevat a duc de Lotaríngia.

## Referències

* ↑ Lauer, pàg. 137

## Bibliografia

* Philippe Lauer Robert Ier et Raoul de Bourgogne, rois de France (923-936) Arxivat 2010-02-21 a Wayback Machine. Bibliotheque des Hautes Etudes, 1910
# Magnus Carlsen Chess Tour Finals

Magnus Carlsen Tour Finals benefeiting Kiva és el nom de la gran final del Magnus Carlsen Chess Tour de 2020, circuit de tornejos d'escacs en línia organitzat pel campió del món Magnus Carlsen i el lloc web Chess.24 durant la pandèmia per coronavirus d'aquell any. Va tindre lloc del 9 al 20 d'agost del 2020. A més de Carlsen mateix, hi participaren Daniïl Dúbov (guanyador del Lindores Abbey Rapid Challenge), i Ding Liren i Hikaru Nakamura (classificats per puntuació). En una final extremadament igualada contra Nakamura, Carlsen va guanyar la decisiva setena i última mànega de la Gran Final a l'armageddon, proclamant-se guanyador del Tour.

## Modalitat

Sistema eliminatori. Cada enfrontament es juga al millor de cinc mànegues en les semifinals i al millor de set en la final. Cadascuna consta de quatre jocs semirràpids (15+10s) seguits, en cas d'empatar 2:2, de dos jocs ràpids (5+3s). Si després d'això els jugadors encara estan empatats, es juga un armageddon (5 minuts per a les blanques i 4 per a les negres, però les negres guanyen si s'arriba a taules. No hi ha possibilitat d'oferir taules abans de la jugada 40.

## Resultats

| Semifinals (9-13 d'agost) | Semifinals (9-13 d'agost) | Finals (14-20 d'agost) | Finals (14-20 d'agost) |
| M. Carlsen | 3 |
| Ding L. | 1 |
| | | M. Carlsen | 4 |
| | | H. Nakamura | 3 |
| D. Dúbov | 0 |
| H. Nakamura | 3 | |

## Referències

* 1 2 «Magnus Carlsen Chess Tour Finals benefiting Kiva» (en castellà). Chess.24. [Consulta: 4 setembre 2020].
* ↑ García, Leontxo «Carlsen derriba a Nakamura en la muerte súbita del día D» (en castellà). El País [Madrid], 20-08-2020. ISSN: 1134-6582 [Consulta: 4 setembre 2020].
# Here ai’a

Here ai’a o Te Pupu Here ai’a Te nunaa ia Ora (tahitià El grup patriòtic per una autonomia política) és un partit polític de la Polinèsia Francesa de caràcter autonomista. Fou fundat el 1965 per John French Mahuru Teariki, aleshores diputat a l'Assemblea Nacional Francesa com a evolució del Reagrupament de les Poblacions Tahitianes (RDPT). Durant aquells anys va organitzar plataformes contra el Centre d'Experimentació del Pacífic que feia assaigs nuclears a Mururoa i en demanda d'un estatut d'autonomia, que s'aconseguí el 1977.
A la mort de Teariki el 1983 el va succeir Jean Juventin, que fou president de l'Assemblea de la Polinèsia Francesa el 1988-1991 i el 1992-1994. El 1991 es presentà a les eleccions territorials formant part de la Unió Polinèsia. El 2004 fou un dels partits que va donar suport la coalició independentista Unió per la Democràcia (UPLD).

## Enllaços externs

* Some Aspects of Modern Politics and Personality in French Polynesia
* The Europa World Year Book 2003, Volum 2 per Ed 2002 43rd,Taylor & Francis Group, p. 1710-1712
# Lo strangolatore di Vienna

Lo strangolatore di Vienna és una pel·lícula italiana de terror giallo del 1971 dirigida per Guido Zurli.

## Sinopsi

El carnisser Otto és alliberat de l'asil on va ser tancat per colpejar un client. No volia tornar a compartir l'habitació de la seva dona, es va traslladar a una habitació a sobre de la seva botiga. Allà, enxampat per la seva dona espiant una dona que es despulla, l'estrangula i disposa del cos fent embotits.
Tanmateix, quan fa presoner la jove Berta amb la intenció de fer altres delícies per vendre al taulell, aquesta troba la manera de desemmascarar el carnisser introduint les seves joies en un carregament de carn destinada a la policia.

## Repartiment

* Victor Buono: Otto Lehman
* Franca Polesello: Berta Hensel
* Brad Harris: Mike Lawrence
* Dario Michaelis: ispettore Klaus
* Karin Field: Hanna Lehman
* Luca Sportelli: Karl Brunner
* Claudio Trionfi
* Hansi Linder: Frieda Ulm
* Tina Buranzo
* Giacomo Pergola
* Dino Peretti

## Recepció

Fou projectada com a part de la secció oficial al VIII Festival Internacional de Cinema Fantàstic i de Terror de Sitges.

## Referències

* ↑ «Lo strangolatore di Vienna». archiviodelcinemaitaliano.it. [Consulta: 24 abril 2022].
* ↑ Lo strangolatore di Vienna a davinotti.com
* ↑ Sitges: VIII Festival Internacional de Cine Fantástico y de Terror, La Vanguardia, 9 d'octubre de 1975

## Enllaços externs

* Lo strangolatore di Vienna a YouTube
# Stolzembourg

Stolzembourg (en luxemburguès: Stolzebuerg; en alemany: Stolzembourg) és una vila de la comuna de Putscheid situada al districte de Diekirch del cantó de Vianden. Està a uns 40 km de distància de la ciutat de Luxemburg.

## Referències

* ↑ «Stolzembourg». [Consulta: 4 octubre 2015].
# Kràsnie Búitsi

Kràsnie Búitsi (en rus: Красные Буйцы) és un poble de l'óblast de Tula, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 101 habitants.

## Referències

* ↑ «Закон Тульской области от 14 марта 2005 года № 555-ЗТО «О переименовании муниципального образования „город Богородицк и Богородицкий район“ Тульской области, установлении границ, наделении статусом и определении административных центров муниципальных образований на территории Богородицкого района Тульской области»». Arxivat de l'original el 2021-11-23.
* ↑ «Закон Тульской области от 27 декабря 2007 года N 954-ЗТО «Об административно-территориальном устройстве Тульской области»». Arxivat de l'original el 2017-04-27.
* ↑ ОКАТО Plantilla:ОКАТО
* ↑ «Церковь Параскевы Пятницы (1834г.) в Балахне». Arxivat de l'original el 2015-04-02.
# Problema de Basilea

En teoria de nombres, el problema de Basilea és un problema plantejat per primera vegada per Pietro Mengoli el 1644, tot i que fou Jakob Bernoulli qui el donà a conèixer més àmpliament (i d'ell prové el seu nom, ja que Jakob Bernoulli residia a Basilea). Fou solucionat per Leonhard Euler el 1735, després de resistir els atacs de diversos matemàtics. Es pot enunciar de la següent forma:
Quin és el valor exacte de la suma dels inversos dels quadrats dels nombres naturals? és a dir, quin és valor exacte de la sèrie:
    $\sum _{n=1}^{\infty }{\frac {1}{n^{2}}}={\frac {1}{1^{2}}}+{\frac {1}{2^{2}}}+{\frac {1}{3^{2}}}+{\frac {1}{4^{2}}}+\cdots$
La sèrie s'aproxima a un valor proper a 1,644934..., que es pot anar calculant fàcilment afegint termes de la sèrie, però el problema demana el valor exacte, és a dir en una forma tancada (com una fracció, per exemple). Euler demostrà que la suma exacta de la sèrie és π²/6 i ho anuncià el 1735. Tot i així encara trigà 10 anys a donar una demostració totalment rigorosa, ja que la primera realitzava algunes operacions que no estaven plenament justificades.
Cal dir que la generalització d'aquesta sèrie per a qualsevol exponent real o complex és precisament la funció zeta de Riemann, d'importància cabdal en teoria de nombres.

## La demostració original d'Euler

En primer lloc cal recordar l'expansió en sèrie de Taylor del sinus:
    $\sin(x)=x-{\frac {x^{3}}{3!}}+{\frac {x^{5}}{5!}}-{\frac {x^{7}}{7!}}+\cdots$
Dividint per x obtenim
    ${\frac {\sin(x)}{x}}=1-{\frac {x^{2}}{3!}}+{\frac {x^{4}}{5!}}-{\frac {x^{6}}{7!}}+\cdots$
Ara cal recordar que les arrels de sin(x)/x són x = ±nπ, amb n = 1, 2, 3, ... En aquest punt Euler feu un pas agosarat i suposà que podem expressar aquesta sèrie infinita com a producte infinit dels seus factors, de la mateixa que es pot fer per a polinomis finits (evidentment aquest és un dels passos poc rigorosos de la demostració original):
    ${\frac {\sin(x)}{x}}=\left(1-{\frac {x}{\pi }}\right)\left(1+{\frac {x}{\pi }}\right)\left(1-{\frac {x}{2\pi }}\right)\left(1+{\frac {x}{2\pi }}\right)\left(1-{\frac {x}{3\pi }}\right)\left(1+{\frac {x}{3\pi }}\right)\cdots =\left(1-{\frac {x^{2}}{\pi ^{2}}}\right)\left(1-{\frac {x^{2}}{4\pi ^{2}}}\right)\left(1-{\frac {x^{2}}{9\pi ^{2}}}\right)\cdots$
Obtenint el factor comú de tots els termes en x²
    $-\left({\frac {1}{\pi ^{2}}}+{\frac {1}{4\pi ^{2}}}+{\frac {1}{9\pi ^{2}}}+\cdots \right)x^{2}$
veiem que el seu coeficient és precisament
    $-\left({\frac {1}{\pi ^{2}}}+{\frac {1}{4\pi ^{2}}}+{\frac {1}{9\pi ^{2}}}+\cdots \right)=-{\frac {1}{\pi ^{2}}}\sum _{n=1}^{\infty }{\frac {1}{n^{2}}}$
Ara bé, en l'expansió original de sèrie de Taylor, el coeficient de x² és −1/(3!) = −1/6. Aquests dos coeficients òbviament han de ser iguals i, per tant,
    $-{\frac {1}{6}}=-{\frac {1}{\pi ^{2}}}\sum _{n=1}^{\infty }{\frac {1}{n^{2}}}$
i finalment,
    ${\frac {\pi ^{2}}{6}}=\sum _{n=1}^{\infty }{\frac {1}{n^{2}}}$

## Referències

* ↑ Weil, André. Basic Number Theory. Springer, 1995, p. 184.
# Marcelo Pereira Surcin

Marcelo Pereira Surcin, també conegut com a Marcelinho Carioca, és un exfutbolista brasiler. Va nàixer a Rio de Janeiro el 31 de desembre de 1971, i ocupava la posició de migcampista atacant. Tenia fama de ser un gran llançador de faltes, motiu pel qual fou conegut com Pé-de-Anjo.
L'època més important del jugador va ser durant les seues etapes al Corinthians, on va marcar 206 gols en 420 partits repartits entre 1994 i 2001, que van contribuir a guanyar diversos títols domèstics i internacionals. És el 15 jugadors amb més aparicions amb la samarreta de l'equip paulista. Tot i les bones xifres, només va disputar quatre partits amb la selecció brasilera, en part per conflictes amb l'entrenador Vanderlei Luxemburgo.
L'estiu de 1997, va ser transferit al València CF, que va pagar 7 milions de dòlars. Allà va coincidir amb Romário, però no va reeixir al conjunt valencianista, tornant l'any següent al Brasil. A Mestalla jugà onze partits, cinc en lliga, i feu un gol, contra l'Hèrcules en la Copa Generalitat. L'any 2012, Alberto Tarín li va dedicar una cançó.
El futbolista Lucas Moura era conegut com Marcelinho en honor seu.

## Títols

* Campionat brasiler de futbol: 1992, 1998, 1999
* Copa do Brasil: 1990, 1995
* Campionat carioca: 1991
* Campionat paulista: 1995, 1997
* Mundial de Clubs: 2000

## Referències

* ↑ Linares, Carlos Bosch, Vicente. «La 'trolleada' de Zubizarreta y Gerard a Marcelinho Carioca» (en castellà), 29-12-2020. [Consulta: 16 juliol 2021].
* ↑ Error: hi ha títol o url, però calen tots dos paràmetres.«», 31-12-2018.
* 1 2 3 «Marcelinho Carioca dejó de ir con Brasil tras acostarse con la mujer del entrenador». Las Provincias, 19-10-2013. [Consulta: 16 juliol 2021].
* 1 2 «De grandes peloteros a pufos en Mestalla». Diari ABC, 24-01-2013. [Consulta: 16 juliol 2021].
* ↑ Roberto Junior. «Còpia arxivada», 16-05-2016. Arxivat de l'original el 2023-06-16. [Consulta: 16 juliol 2021].
* ↑ Error: hi ha títol o url, però calen tots dos paràmetres.«», 25-11-1997.
* ↑ «Marcelinho Carioca». Ciberche. [Consulta: 16 juliol 2021].
* ↑ Lizondo, Josep. «Música y Mestalla, una relación complicada». The Barraca, 04-05-2018. [Consulta: 16 juliol 2021].
* ↑ «Quando Lucas Moura era Marcelinho: poi il cambio di nome». BeSoccer. Arxivat de l'original el 2021-07-16. [Consulta: 16 juliol 2021].

## Enllaços externs

* Fitxa del jugador Arxivat 2007-03-16 a Wayback Machine.
# Here Comes the Groom (pel·lícula de 2023)

Here Comes the Groom és una pel·lícula filipina dirigida per Chris Martinez, que s'estrenarà el 8 d'abril de l'any 2023. Here Comes the Groom és una de les vuit pel·lícules oficials que van competir en l'edició inaugural del 49è Festival de cinema d'estiu de Metro Manila (2023).

## Argument

La pel·lícula és la seqüela, en to de comèdia, de la pel·lícula Here Comes the Bride estrenada el 2010, també escrita i dirigida per Martínez. En aquesta entrega, es desenvolupa la història de sis individus que es troben en la situació inesperada d'haver intercanviat les seves ànimes i que intenten trobar la manera de tornar als seus cossos originals.

## Producció

La producció d'aquesta pel·lícula ha estat el resultat de la col·laboració entre tres empreses del món del cinema: Quantum Films, Cineko Productions i Brightlight Productions.

## Al voltant de la pel·lícula
### Anecdotari

* A inicis de març de 2023 la productora Brightlight Productions va pujar el primer tràiler oficial de la pel·lícula al seu canal de Youtube, d'1:31 minuts de durada.

## Repartiment principal

El repartiment principal està integrat per,
* Enchong Dee
* Xilhouete
* Keempee de Leon
* Awra Briguela

## Referències

* ↑ «Here Comes the Groom (película 2023) - Tráiler. resumen, reparto y dónde ver. Dirigida por Chris Martinez» (en castellà). La Vanguardia, 17-03-2023. [Consulta: 17 març 2023].
* ↑ «Coco Martin's ‘Apag' leads 8 entries for inaugural Metro Manila Summer Film Festival». abs-cbnnews.com. ABS-CBN News. [Consulta: 24 febrer 2023].
* 1 2 «WATCH: Teaser trailer of 'Here Comes the Groom' | ABS-CBN News» (en anglès). ABS CBN News.
* ↑ Villano, Alexa. «MMFF Announces 8 Films for the Summer Film Festival» (en anglès americà). modernparenting.onemega.com, 27-02-2023. [Consulta: 17 març 2023].

## Bibliografia complementària

* Yeatter, Bryan L. Cinema of the Philippines: A History and Filmography, 1897-2005 (en anglès). McFarland & Company, 2007. ISBN 978-0-7864-3047-5.

## Vegeu també

* About Us But Not About Us
* Apag
* Kahit Maputi Na Ang Buhok Ko
* Love You Long Time
* Single Bells
* Unravel: A Swiss Side Love Story
* Yung Libro sa Napanood Ko
# Loa

Loa és una població dels Estats Units a l'estat de Utah. Segons el cens del 2000 tenia 525 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Loa tenia 525 habitants, 165 habitatges, i 134 famílies. La densitat de població era de 230,3 habitants per km².
Dels 165 habitatges en un 46,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 74,5% hi vivien parelles casades, en un 3,6% dones solteres, i en un 18,2% no eren unitats familiars. En el 16,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 10,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,14 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,56.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 37% tenia menys de 18 anys, un 10,1% entre 18 i 24, un 21% entre 25 i 44, un 18,3% de 45 a 60 i un 13,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 28 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 97 homes.
La renda mediana per habitatge era de 33.750 $ i la renda mediana per família de 35.341 $. Els homes tenien una renda mediana de 25.357 $ mentre que les dones 21.250 $. La renda per capita de la població era de 18.842 $. Entorn del 8,5% de les famílies i l'11,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Loa». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 13 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Loa». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Stomias

Stomias és un genus d'estòmids. Viuen en la zona mesopelàgica de tots els oceans i mostren migració vertical diària i dimorfisme sexual (els mascles són més menuts, tenen ulls més grans i fotòfors postorbitals més grans que les femelles).

## Taxonomia

Actualment hi ha reconegudes nou espècies en este genus:
* Stomias affinis Günther, 1887
* Stomias atriventer Garman, 1899
* Stomias boa (Risso, 1810)
** Stomias boa boa (Risso, 1810)
** Stomias boa colubrinus Garman, 1899
** Stomias boa ferox J. C. H. Reinhardt, 1842
* Stomias brevibarbatus Ege, 1918
* Stomias danae Ege, 1933
* Stomias gracilis Garman, 1899
* Stomias lampropeltis Gibbs, 1969
* Stomias longibarbatus (A. B. Brauer, 1902)
* Stomias nebulosus Alcock, 1889

## Referències

* ↑ Gibbs, Robert H. «Taxonomy, sexual dimorphism, vertical distribution, and evolutionary zoogeography of the bathypelagic fish genus Stomias (Stomiatidae)». Smithsonian Contributions to Zoology, 31, 31, 1969, pàg. 1–25. DOI: 10.5479/si.00810282.31.
* ↑ "Stomias". FishBase. Ed. Ranier Froese i Daniel Pauly. Febrer del 2012. N.p.: FishBase, 2012.