OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Antonio Ortiz Roldán

Antonio Ortiz Roldán (1909 - valor desconegut) va ser un polític i militar espanyol d'ideologia comunista que va lluitar en la Guerra civil espanyola.

## Història

Obrer agrícola de professió, era oriünd de la localitat cordovesa d'Espejo. Militant del Partit Comunista d'Espanya (PCE), durant el període de la Segona República es va convertir en el dirigent de les Milícies Antifeixistes Obreres i Camperoles (MAOC) en la seva població natal, Espejo.
Després del començament de la guerra civil va aconseguir assegurar Espejo per a la República i es va posar al capdavant d'una milícia, el batalló «Bautista Garcet», amb la qual prendria part en nombroses operacions a la província de Còrdova. Ortiz va participar en la fallida ofensiva de Còrdova, que a l'agost de 1936 va intentar conquistar la capital cordovesa. Més endavant, durant la contesa, va manar les brigades mixtes 52a i 226a, combatent en diversos fronts. El juliol del 1938, al capdavant de la 226a BM, va anar dels primers comandants republicans que van travessar el riu Ebre i van donar començament a l'ofensiva republicana. Més endavant va manar la 42a Divisió, en substitució del mort Manuel Álvarez Álvarez, coincidint ja amb els últims dies de la batalla de l'Ebre. Amb l'enfonsament del front republicà a Catalunya, al començament de 1939 va haver de passar a França.
Després del final de la contesa es va exiliar a la Unió Soviètica, on va cursar estudis a l'Acadèmia Militar Frunze al costat d'altres militars republicans. Anys després, durant la Guerra freda, va actuar com a instructor militar dels revolucionaris cubans, traslladant-se a l'illa del Carib al costat d'altres ex-militars republicans.

## Referències

* ↑ Yasells Ferrer, 2008, p. 167.
* ↑ Modesto, 1969, p. 241.
* ↑ Moreno Gómez, 1985, p. 360.
* ↑ Engel, 1999, p. 154.
* ↑ Engel, 1999, p. 218.
* ↑ Yasells Ferrer, 2008, p. 100.
* ↑ Yasells Ferrer, 2008, p. 255.

## Bibliografia

* Engel, Carlos. Historia de las Brigadas Mixtas del Ejército Popular de la República. Madrid: Almena, 1999. ISBN 84-922644-7-0.
* Modesto, Juan. Soy del Quinto Regimiento. París: Éditions de la Librairie du Globe, 1969.
* Moreno Gómez, Francisco. La Guerra civil en Córdoba (1936-1939). Córdoba: Alpuerto, 1985.
* Yasells Ferrer, Eduardo. Sencillamente anónimos. Casa Editorial Verde Olivo, 2008.
# Arne (Beòcia)

Arne (en grec antic Ἄρνη) era una antiga ciutat de Beòcia que menciona Homer, al "Catàleg de les naus" de la Ilíada.
La van fundar els beocis quan els tessalis els van expulsar de la ciutat d'Arne a Tessàlia. Pausànias identifica aquesta ciutat amb Queronea, però altres autors diuen que estava situada al lloc on després hi va haver Acrefias. Una tercera versió diu que la ciutat va ser engolida per les aigües del llac Copais, segons comenta Estrabó.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «2. Arne». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 3 gener 2021].
# Aptos Hills-Larkin Valley

Aptos Hills-Larkin Valley és una població dels Estats Units a l'estat de Califòrnia. Segons el cens del 2000 tenia 2.361 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Aptos Hills-Larkin Valley tenia 2.361 habitants, 845 habitatges, i 622 famílies. La densitat de població era de 98,4 habitants per km².
Dels 845 habitatges en un 33,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 61,5% hi vivien parelles casades, en un 8,8% dones solteres, i en un 26,3% no eren unitats familiars. En el 17,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 6,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,79 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,1.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,6% tenia menys de 18 anys, un 6,3% entre 18 i 24, un 27,1% entre 25 i 44, un 32,7% de 45 a 60 i un 10,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 42 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 97,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 70.417 $ i la renda mediana per família de 75.359 $. Els homes tenien una renda mediana de 60.898 $ mentre que les dones 42.500 $. La renda per capita de la població era de 32.890 $. Entorn del 3,6% de les famílies i el 3,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Aptos Hills-Larkin Valley». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 17 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Aptos Hills-Larkin Valley». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 17 juliol 2010].
# Arnesano

Arnesano és un municipi situat al territori de la província de Lecce, a la regió de la Pulla, (Itàlia).
Arnesano limita amb els municipis de Carmiano, Copertino, Lecce, Leverano, Monteroni di Lecce i Novoli.

## Galeria

* Palau feudal
* Església de S.Antoni Abat
* Església de S.Antoni de Pàdua
* Palazzo Marchesale
* Església de S. Maria
# Aram-Xah

Aram Shah o Arambakhsh Shah (1210–1211) fou un sultà mameluc de Delhi. La seva relació amb Àybak és incerta; generalment se'l considera fill però com que Minhaj al-Siraj assegura que només va tenir tres filles, s'ha pensat que fou un parent adoptat. Abu l-Fadl diu que era el seu germà però això és improbable. Algun historiador modern pensa que de fet no tenien cap relació i fou elegit pels amirs entre ells mateixos; no existien normes predeterminades sobre la successió i depenia de la influència dels Chihalganis o Cos dels Quaranta que eren l'elit administrativa militar de la tribu Ilbari.
Qutb-ad-Din Àybak va morir en un accident jugant al polo (čawgan) l'octubre del 1210 i llavors el va succeir, però elegit per Àybak o pels Chihalganis no fou una bona elecció i aviat es va enemistar amb la noblesa i els ulemes. El Cos dels Quaranta aviat va començar a conspirar i va cridar a Shams al-Din (gendre d'Àybak) convidant-lo a assolir el poder; aquest era governador a Badaun i prèviament va demanar l'aprovació dels ulemes que va obtenir. Llavors va avançar cap a Delhi; generalment es diu que Aram Shah fou assassinat durant una desfilada, i els amirs que li donaven suport foren derrotats per Shams al-Din a la plana de Jud, prop de Delhi el 1211 i aquest es va proclamar sultà amb el nom d'Iltutmix que voldria dir "seixanta" (suposadament per tenir 60 anys en aquell moment).

## Referències

* Ashirbadi Lal Srivastava (1966). The Sultanate of Delhi, 711-1526 A.D., Shiva Lal Agarwala. pàgs. 92–93.
* Enciclopèdia de l'Islam, articles Kutb al-Din Aybak i Iltumish.
# Associació d'Universitats Europees

L'Associació Universitària Europea o Associació Europea d'Universitats, en anglès European University Association (EUA) és l'associació més gran d'universitats europees. L'EUA disposa de prop de 850 membres de 47 països de l'Espai Europeu d'Educació Superior. Es troba a Brussel·les.
L'EUA va aparèixer el març de 2001 per l'Associació d'Universitats Europees i la Confederació de Rectors de la Unió Europea. Amb la modificació dels seus estatuts el març de 2008, les universitats amb un grau de doctorat de recerca intensiva també es poden admetre a l'Associació Universitària Europea.
Les seves principals activitats són:
* Influència en el procés de Bolonya. L'EEA és membre oficial del Grup de Seguiment de Bolonya (BFUG)
* Organització de conferències, tallers i seminaris.
El seu president entre 2023 i 2027 és el català Josep Maria Garrell Guiu.

## Referències

* ↑ «.xml Associació d'Universitats Europees». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «EUA Members Directory» (en anglès). [Consulta: 6 gener 2018].
* ↑ «Declaració de Salamanca». Arxivat de l'original el 2016-03-19. [Consulta: 6 gener 2018].
* ↑ «L'exrector de la Universitat Ramon Llull, Josep Maria Garrell, presidirà l'European University Association (EUA) els pròxims quatre anys». [Consulta: 22 abril 2023].

## Enllaços externs

* Pàgina web oficial
# Associació d'Universitats Àrabs

L' Associació d'Universitats Àrabs (àrab : إتحاد الجامعات العربية), també anomenada Unió d'Universitats Àrabs (àrab : تحاد الجامعات العربية) i coneguda internacionalment pel seu nom en anglès Association of Arab Universities, és una organització que treballa en el marc de la Lliga Àrab. Té la seu operativa a Amman, Jordània. L'objectiu de l'organització és donar suport i connectar les universitats del món àrab i millorar la cooperació entre elles.

## Membres

Hi ha 280 universitats membres de l'AARU,provinents de 22 països següents:
* Algèria
* Bahrain
* Egipte
* Iraq
* Jordània
* Kuwait
* Líban
* Líbia
* Mauritània
* Marroc
* Oman
* Qatar
* Aràbia Saudita
* Somàlia
* Sudan
* Síria
* Tunísia
* Emirats Àrabs Units
* Iemen

## Referències

* ↑ «اتحاد الجامعات العربية».
* ↑ AARU Members
# Atles de geografia humana

Atles de geografia humana (Atlas de geografía humana) és una pel·lícula espanyola dirigida per Azucena Rodríguez i basada en la novel·la homònima de l'escriptora Almudena Grandes. És protagonitzada per Cuca Escribano, Montse Germán, María Bouzas i Rosa Vilas. Es va estrenar als cinemes el 2007. No és l'única adaptació que s'ha fet de la novel·la, ja que una televisió de Xile la va adaptar com a sèrie sota el títol Geografia del deseo. Ha estat doblada al català.

## Argument

Ana, Rosa, Marisa i Fran són quatre companyes d'una editorial que treballa en la confecció d'un atles de geografia. Segons van dissenyant aquest atles, el lector coneixerà la història de cadascuna de les protagonistes, històries marcades per la solitud, els somnis truncats o els amors inconfessables.

## Repartiment

* Cuca Escribano: Ana
* Montse Germán: Rosa
* María Bouzas: Marisa
* Rosa Vila: Fran
* David Selvas: Javier Álvarez
* Nacho Fresneda: Nacho Huertas
* Boris Ruiz: Forito
* Anna Barrachina: Marita
* Carme Sansa: Madre de Ana
* Alberto Jiménez: Martín
* Xavier Mira: Ignacio
* Agustí Villaronga: Félix
* Diana Gómez: Amanda
* Víctor Valdivia: Ignacio, de nen
* Carla Campra: Clara, de nena
* Dolo Beltrán
* Miquel Gelabert Bordoy

## Rebuda
### Premi

2007: Festival de Màlaga: Nominada a la Biznaga de Oro

### Crítica

"Irregular, potser alguna cosa discursiva i poc subtil, però amb excel·lents moments, la pel·lícula hauria de trobar el seu públic en la gent que retrata. Potser com vostè."

## Referències

* ↑ «ésAdir > Filmoteca: pel·lícules > Atles de geografia humana». [Consulta: 15 febrer 2019].
* ↑ «Atlas de Geografia Humana - Movie Reviews - Rotten Tomatoes». [Consulta: 15 febrer 2019].
* ↑ «Atlas de geografía humana». [Consulta: 15 febrer 2019].
* ↑ Ocaña, Javier «Atlas de geografia humana». El País.
# Asphodelus

Els asfòdels (Asphodelus spp.) anomenats també en català porrassa, albó, calabuixa, caramuixa o gamó entre altres noms comuns, formen un gènere de plantes vivaces herbàcies, bianuals o perennes, distribuïdes naturalment des de la Macaronèsia fins a l'Índia presentant el seu màxim d'abundància a l'oest d'Europa (Nord d'Àfrica i península Ibèrica). S'han difós avui per tot el món com a plantes ornamentals, gràcies a les seves grans flors i la facilitat del seu cultiu, que requereix pocs nutrients, escassa humitat i molta llum. Algunes espècies com Asphodelus fistulosus s'han instal·lat com a espècies introduïdes a Amèrica del Nord, Austràlia i Nova Zelanda. Àdhuc les relacions d'Asphodelus amb els altres dos gèneres de la subfamília (Asphodeline i Eremurus) presenten centres de distribució francament separats.
En l'antiga Grècia, els asfòdels es col·locaven en la tomba dels morts i s'empraven en les cerimònies fúnebres, en la creença que facilitaven el trànsit dels difunts als camps Elisis, que es creia entapissats d'aquests.
En general formen una roseta de fulles llargues (fins a 30 cm) sobre una base de bulbs i diverses espècies produeixen tubercles. Des d'aquesta base, en la florida, generen un escap força alt sobre el que es forma una o diverses panícules. Les flors són formades per sis tèpals d'un color generalment blanquinós o rosat i sis estams. L'ovari és tricarpelar i els fruits que generen són càpsules que contenen una o diverses llavors.
Les espècies d'asfòdels són molt variables morfològicament incloent tant caràcters diferenciadors fàcilment identificables com la disposició i forma de les fulles, o l'aparença i guarniment de l'escap; com caràcters que requereixen un examen més detingut que sovint requerix instruments d'observació complexos com la forma dels bulbs, el periant, l'estigma, la seva germinació, el pol·len o el nombre cromosòmic.
Pel que fa a la vall de l'Ebre un estudi ha determinat la presència de quatre espècies: A. fistulosus, A. ayardii, A. cerasiferus, A. serotinus, tot i que sovint algunes poblacions de qualsevol d'aquestes quatre espècies poden ésser confoses amb A. tenuifolius.

## Espècies seleccionades

* Asphodelus acaulis
* Asphodelus aestivus
* Asphodelus albus
* Asphodelus ayardii
* Asphodelus bakeri
* Asphodelus bento-rainhae
* Asphodelus cerasiferus
* Asphodelus fistulosus
* Asphodelus gracilis
* Asphodelus lusitanicus
* Asphodelus macrocarpus
* Asphodelus ramosus
* Asphodelus refractus
* Asphodelus roseus
* Asphodelus serotinus
* Asphodelus tenuifolius
* Asphodelus villarsii
* Asphodelus viscidulus

## Referències

* ↑ «Diccionari normatiu valencià». [Consulta: 11 març 2024].
* ↑ Vegeu porrassa a «Asphodelus». Noms de plantes. Corpus de fitonímia catalana. TERMCAT, Centre de Terminologia.
* 1 2 3 Lorda López, Mikel «El complejo Asphodelus fistulosus-A. ayardii (Asphodelaceae) en el valle medio del Ebro» (en castellà). Flora Montiberica, 45, 2010, p. 21-41. ISSN: 1138-5952 [Consulta: 24 març 2013].
* ↑ Sharr, F. A.. Western Australian Plant Names and Their Meanings (en anglès). University of Western Australia Press, 1978, p. 6. ISBN 0855641223.
# Asphodelus cerasiferus

Asphodelus cerasiferus —anomenada en català porrassa, allassa, vara de sant Josep, albó, albons, asfòdel, baleta, caramuixa, ceba borda, cebollí, esclareu, gal·la, gamó, gamonera, gamonet, gamons, lliri de gesses, lliri fals, macaruller, macarullera, palla gamó, vareta de la Mare de Déu, porrasses, porrines o quiricau— és una espècie de planta del gènere Asphodelus pertanyent a la subfamília Asphodeloideae, dins de la família de les asfodelàcies.
Se l'ha diferenciat de l'espècie Asphodelus villarsii mitjançant caràcters morfològics i la seva distribució, que Valdés i Díaz situaren als vessants mediterranis de la península Ibèrica, sud de França, nord d'Algèria, nord-est del Marroc, Còrsega i nord de Sardenya, amb franges de solapament on hi ha indicis d'una possible hibridació. Quan no és diferenciat d'A. villardii se'n fixa la distribució per la regió de la Mediterrània occidental (sud de França, centre i est de la península Ibèrica, península Itàlica, Sardenya, Còrsega i Àfrica del Nord).
Asphodelus cerasiferus és una espècie molt rara a les Illes Balears: només s'ha trobat al nord de l'illa d'Eivissa, mentre que a la costa peninsular és una espècie relativament freqüent. Tot al contrari del que passa amb Asphodelus aestivus. Es diferencia d'aquesta pels seus fruits, una càpsula globosa, i flors que són més grans que en aquesta segona espècie, arriba a una mida de prop de 25 mm de llarg, i pels hàbitats que ocupen: a Eivissa A. fistulosus es restringeix als penyals marítims. Floreix al principi de la primavera.

## Referències

* ↑ Asphodelus cerasiferus fou descrit per J. Gay i publicat al Bulletin de la Société Botanique de France 4: 610, l'any 1857 Asphodelus cerasiferus a Trópicos
* ↑ Asphodelus cerasiferus a PlantList
* ↑ «Asphodelus cerasiferus». Noms de plantes. Corpus de fitonímia catalana. TERMCAT, Centre de Terminologia.
* ↑ Valdés Castrillón, Benito; Díaz Lifante, Zoila «"Asphodelus cerasiferus" J. Gay y "A. Villarsii" Verlot (asphodelaceae) caracterización y tipificación» (en castellà). Acta botánica malacitana, Nº 19, 1994, pàgs. 77-88. ISSN: 0210-9506 [Consulta: 24 març 2013].
* ↑ Lorda López, Mikel «El complejo Asphodelus fistulosus-A. ayardii (Asphodelaceae) en el valle medio del Ebro» (en castellà). Flora Montiberica, 45, 2010, p. 21-41. ISSN: 1138-5952 [Consulta: 24 març 2013].
* ↑ Torres, N.; Alomar Canyelles, Guillem; Rosselló, J.A.; Pujades, A. «Notes florístiques baleàriques». Boll. Soc. Hist. Nat. Balears [Palma], 30, 1986, p. 145-154 [Consulta: 24 març 2013].
# Aotearoa

Aotearoa (en llengua māori aɔˈtɛaɾɔa (?·pàg.)) és el nom maori per a Nova Zelanda i alhora el del seu himne oficial.
Originàriament l'utilitzava el poble maori per a referir-se només a l'illa del Nord, però, des de finals del s. XIX, la paraula al·ludeix a tot el país. S'han proposat diversos significats per al nom: el més popular que se sol donar és «núvol blanc llarg», o variacions d'aquest, i poden fer referència a les formacions de núvols que ajudaren els primers navegants polinesis a trobar aquesta terra.
Des de finals del segle xx, Aotearoa s'està generalitzant en els noms bilingües d'organitzacions i institucions nacionals. Des del 1990, s'acostuma a cantar l'himne de Nova Zelanda tant en maori com en anglés, «God Defend New Zealand» o I Ihowa Atua Aotearoa.

## Etimologia

Tot i que el significat original d'Aotearoa es desconeix, la paraula es pot dividir en: «ao» (núvol, alba, dia, món) «et» (blanc, clar o brillant) i «roa» (llarg). També es pot dividir en «aotea» (el nom d'un dels waka (canoa) originaris que migrà a Aotearoa) i «roa». La traducció comuna és «terra del llarg núvol blanc».
Les traduccions alternatives en són «món llarg i brillant» o «terra del dia permanent», referit a la durada i qualitat de la llum del dia de Nova Zelanda (en comparança als dies més curts de més al nord de Polinèsia).
Una altra proposta diu que la primera terra que les canoes polinèsiques albiraren s'anomenà Aotea, l'actual illa Aotea (en anglès, Great Barrier Island), i que quan després veieren l'enorme massa de terra que hi havia al darrere, l'anomenaren Aotea-roa ('Aotea llarga').

## Ús
### Polític

En política neozelandesa, l'ús del mot generalment es fa amb fins reivindicatius i de visibilització del poble maori. També amb altres reivindicacions socials o ecologistes, per exemple, el Partit Verd d'Aotearoa.

### Científic

Hi ha un gènere monotípic d'aranyes endèmic de l'illa del Sud de Nova Zelanda anomenat Aotearoa magna. També hi ha una espècie de coleòpter (escarabat) anomenat Macratria aotearoa que habita a Nova Zelanda; i fora de la biologia, hi ha un asteroide descobert per científics a Nova Zelanda anomenat (3400) Aotearoa.

## Referències

* ↑ «God Defend New Zealand/Aotearoa | Ministry for Culture and Heritage». www.mch.govt.nz. Ministry for Culture and Heritage. [Consulta: 29 abril 2017].
* ↑ «Swirling cloud captured above New Zealand — 'The Land of the Long White Cloud'». The Daily Telegraph, 22-01-2009 [Consulta: 29 abril 2017].
* ↑ «Light -Experiencing New Zealand light». A: Jock Philips. Te Ara: The Encyclopedia of New Zealand.
# Aorta

L'artèria aorta, o simplement aorta, és l'artèria més llarga del cos humà. S'origina al ventricle esquerre del cor i transporta sang oxigenada a totes les parts dels cos a través de la circulació sistèmica.

## Trajectòria

L'aorta se sol dividir en cinc segments/seccions:
* Aorta ascendent — secció entre el cor i la crossa aòrtica.
* Crossa aòrtica — part més cranial, en forma de "U" invertida.
* Aorta descendent — secció des de la crossa aòrtica fins que es divideix en les artèries ilíaques comunes.
** Aorta toràcica — part de l'aorta descendent que està per sobre del diafragma.
** Aorta abdominal — part de l'aorta descendent que està per sota del diafragma.

## Característiques

L'aorta és una artèria totalment elàstica, per la qual cosa és extensible. Quan el ventricle esquerre es contreu per enviar sang a l'aorta, aquesta s'expandeix. Aquest estirament aporta energia potencial que ajudarà a mantenir la pressió arterial durant la diàstole.

## Patologies associades

* Aneurisma del sinus aòrtic.
* Aneurisma aòrtic.
** Dissecció aòrtica.
* Coartació de l'aorta (preductal o postductal).
* Ateroesclerosi.
* Síndrome de Marfan.
* Traumatismes.

## Imatges

* Relacions anatòmiques de l'aorta.
* Aorta d'un porc a cel obert que mostra també algunes artèries que surten.

## Referències

* ↑ Tortora, Gerard J: "Principles of Human W. & Karen A. Koos: Human Anatomy, second edition, page 479. Wm. C. Brown Publishing, 1994 (ISBN 0-697-12252-2)
* ↑ De Graaff, Van: "Human Anatomy, fifth edition", pages 548-549. WCB McGraw-Hill, 1998 (ISBN 0-697-28413-1)

## Vegeu també

* Llista d'artèries del cos humà
Viccionari
# Assemblea Constitucional de Letònia

L'Assemblea Constitucional de Letònia (en letó: Satversmes sapulce) va ser el cos legislatiu escollit per primera vegada a Letònia. La seva tasca principal va ser la creació de la Constitució de Letònia - Satversme, que encara vigeix. El president de l'Assemblea va ser Jānis Čakste, que més tard es va convertir en el primer president de la República de Letònia independent. La institució va funcionar fins al 7 de novembre de 1922.

## Elecció a l'Assemblea

El dret de Letònia a la lliure determinació es va portar a terme l'abril de 1920, quan el poble de Letònia va atorgar el seu mandat a l'Assemblea Constituent escollida per sufragi universal.
Les eleccions es van celebrar el 17 i 18 d'abril de 1920, i van votar el 84,9% dels que tenien dret de vot (677.084 persones). Van ser nominades 57 llistes de candidats que cobrien 5 districtes electorals, i 16 de les llistes van obtenir escons a l'Assemblea. Cent cinquanta membres, entre ells cinc dones, van ser escollits en total. La majoria dels representants els van rebre el Partit dels Partit Socialdemòcrata Obrer Letó (LSDSP) amb 57 escons, Unió d'Agricultors Letons (LZS) amb 26 escons i el Partit d'Agricultors Letons amb 17 escons. La resta dels representants es va repartir entre el Partit Alemany de Letònia, la Unió Democràtica, el Partit Polonès de Letònia, el Partit dels Treballadors i d'altres.
La primera reunió de l'Assemblea es va realitzar l'1 de maig de 1920, a Riga, a la Casa de la Corporació Livoniana. L'Assemblea Constituent va redactar la llei bàsica de l'Estat -Satversme-, així com d'altres lleis. Es va aprovar una llei de reforma agrària, una sobre l'elecció del Saeima (Parlament), i d'altres lleis. L'Assemblea Constituent tenia vint-i-una comissions permanents. Va celebrar 213 sessions plenàries, va aprovar 205 lleis i 291 normatives amb força de llei.

## Vegeu també

* Consell Popular de Letònia
* Govern Provisional de Letònia

## Enllaços externs

* Latvijas satversmes sapulces vēlēšanu kampaņa 1920. gada marts–aprīlis (letó)
* http://helios-web.saeima.lv/Informacija_eng/likumdeveju_vesture.html Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine.
# Oracle Database

Oracle Database (sovint referenciat com a Oracle RDBMS o simplement com a Oracle), és un sistema de gestió de bases de dades relacional (SGBDR) publicat per Oracle Corporation.

## Versions d'Oracle Database (Oracle RDBMS)

* 1978: Oracle versió 1
* 1980: Oracle versió 2
* 1982: Oracle versió 3
* 1984: Oracle versió 4
* 1986: Oracle versió 5
* 1989: Oracle versió 6
* 1993: Oracle versió 7
* 1997: Oracle versió 8
* 1999: Oracle versió 8i
* 2001: Oracle versió 9i
* 2003: Oracle versió 10g
* 2007: Oracle versió 11g
* 2013: Oracle versió 12c

## Vegeu també

* Base de dades
# Calacuccia

Calacuccia (en cors Calacuccia) és un municipi francès, situat a la regió de Còrsega, al departament d'Alta Còrsega. L'any 1999 tenia 340 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 518 | 556 | 507 | 418 | 331 | 340 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1947-1953 | Jean-Jacques Grimaldi | radical-socialista |
| 1953-1995 | François-Marie Géronimi | RPR |
| 1995- | Jean-Baptiste Castellani | UMP |