OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Rasbora leptosoma

Rasbora leptosoma és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 9,4 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Indonèsia (Sumatra).

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Kottelat, M., A.J. Whitten, S.N. Kartikasari i S. Wirjoatmodjo, 1993. Freshwater fishes of Western Indonesia and Sulawesi. Periplus Editions, Hong Kong. 221 p.

## Bibliografia

* Bleeker, P. 1855. Nalezingen op de vischfauna van Sumatra. Visschen van Lahat en Sibogha. Natuurkd. Tijdschr. Neder. Indië v. 9: 257-280.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Destil·leries Regàs

La Destil·leries Regàs és una obra de Girona inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És un edifici de planta baixa i un pis, de planta rectangular i façana de composició simètrica, amb cinc grans obertures d'arcs rebaixats a planta baixa, de brancals de pedra polida i arrodonida i arcs d'obra vista, i un cos central potenciat per un gran arc rebaixat que recull el nom de l'edifici i per finestres que segueixen l'arc, datat al 1908. A banda i banda del cos central hi ha sengles finestres d'arc rebaixat. Tota la façana es remata amb un volat, que és de pedra polida i treballada a l'arc central i de volats de rajols als laterals a dents de serra. Tots els ampits de les finestres són de pedra polida i treballada. La façana és d'obra vista i els brancals dels arcs són de ceràmica vidriada.

## Història

La família Regàs s'instal·la al Pont Major al 1870. Al 1908 es clou l'edifici de la destil·leria que s'està catalogant.

## Referències

* 1 2 «Destil·leries Regàs». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 14 setembre 2016].

## Enllaços externs

* Destil·leries Regàs, fitxa del catàleg de l'Ajuntament
# Martinet

«Martinet» té aquests significats:
* Martinet (farga), martell que utilitza l'energia hidràulica
* Toponímia:
** Poblacions:
*** Montellà i Martinet, municipi de la Baixa Cerdanya
*** Martinet de Cerdanya o Martinet, entitat de població del municipi de Montellà i Martinet, a la Baixa Cerdanya
*** Lo Martinet, municipi la regió de Llenguadoc-Rosselló, a França
** Hidrografia: Riera de Martinet, riera que passa per Osona i el Vallès Oriental
** Masies: Martinet (Llobera), masia del municipi de Llobera, al Solsonès
** Orografia:
*** Barranc de Martinet, barranc situat al municipi de Tremp, al Pallars Jussà
*** Serret de Martinet, muntanya situada al municipi de L'Aleixar, al Baix Camp
* Zoologia:
** Martinet blanc, ocell de la família dels ardeids
** Martinet cullerot, ocell de la família dels ardeids
** Martinet de nit, ocell de la família dels ardeids
** Martinet menut, ocell de la família dels ardeids
** Martinet ros, ocell de la família dels ardeids
* Biografia: Eugénie Martinet, poetessa valldostana en arpità
* Mitologia: Martinet (mitologia), forma part del bestiari de la mitologia catalana
# Pere Pascual Gual

Pere Pascual Gual (Inca, 12 de novembre de 1947 - Inca, 26 de febrer de 2023) fou un arquitecte tècnic, empresari hoteler i mecenes de l'àmbit cultural i social mallorquí.
Va estudiar Arquitectura Tècnica en Execució d'Obres a Barcelona. La seva trajectòria professional s'inicià com a aparellador municipal de l'Ajuntament d'Inca. Com a empresari, les seves primeres passes foren al món de la construcció per passar més tard a l'hosteleria. Era propietari de la cadena Hotels Viva, amb 6 establiments a Mallorca i de la cadena Vanity Hotels. Gestionava l'agroturisme Son Jaumell i participà en la cadena Excellence que compta amb 7 hotels al Carib. En el moment de la seva mort, era el dotzè mallorquí més ric amb un patrimoni net de 145 milions d'euros segons la llista del diari El Mundo.
Es va implicar en tasques d'ajuda humanitària, com a patró al Projecte Home i a la Fundació Campaner. També va posar en marxa la Fundació Es Convent amb seu a Inca, col·laborant amb l'Obra Cultural Balear i ajudant a impulsar el naixement de l'ARA Balears.

## Premis i distincions

* Premi d'honor del Dijous Bo d'Inca (2009).
* Guardó al treball, l'esforç i a la dedicació professional en turisme concedit pel Govern de les Illes Balears (2018)
* Premi Gabriel Alomar dels Premis 31 de Desembre de l'Obra Cultural Balear, per la seva consciència cívica i social desenvolupada des del prisma empresarial (2019).

## Referències

* 1 2 «Ha mort l'hoteler i mecenes Pere Pascual Gual». DBalears, 26-02-2023. [Consulta: 28 febrer 2023].
* 1 2 «Mor Pere Pascual, hoteler i filantrop». Ara Balears, 26-02-2023. [Consulta: 28 febrer 2023].
* ↑ «Pedro Pascual Gual. Los más ricos de 2023 en España» (en castellà), 08-02-2023. [Consulta: 2 març 2023].
* ↑ «Pere Pascual, premi Dijous Bo», 18-11-2009. [Consulta: 13 abril 2023].
* ↑ «El Govern lliura els Premis de Turisme 2018». [Consulta: 13 abril 2023].
* ↑ «Premis 31 de Desembre de l'Obra Cultural Balear» (en catalan). [Consulta: 13 abril 2023].
# Cable d'aturada

El cable d'aturada, cable de frenada, o cable de detenció, és un dispositiu mecànic emprat per desaccelerar una aeronau durant l'aterratge. El cable d'aturada és un element essencial en l'aviació naval, instal·lant-se en les cobertes dels portaavions preparats per exercir operacions CATOBAR i STOBAR. També s'utilitzen sistemes similars en les pistes d'aterratge dels aeròdroms, en casos d'emergència. El sistema més habitual consisteix en una sèrie de cables estirats en perpendicular a la zona d'aterratge, que deuen ser recollits pel ganxo d'aturada de l'aeronau. Durant una aturada normal, el ganxo d'aturada s'acobla al cable i l'energia cinètica de l'aeronau es transfereix als elements de frenat als quals estan units els extrems del cable.
Existeixen també altres sistemes relacionats amb el cable d'aturada que utilitzen xarxes per atrapar les ales de les aeronaus o el tren d'aterratge. Aquests sistemes de barrera s'empren únicament en casos d'emergència en els quals el ganxo d'aturada es troba inoperant.

## Aterratges en portaavions

* Aterratge d'un Fairey 3F en el portaavions HMS Furious (47) en els anys 1930.
* F-4 Phantom en el portaavions USS John F. Kennedy (CV-67).
* Un F/A-18 enganxant un cable d'aturada en el portaavions USS John C. Stennis (CVN-74).
* En aquest cas es tracta d'un avió A-6 Intruder.
* Un F/A-18 totalment parat pel dispositiu d'aturada, encara estant els motors amb plena embranzida.
* Aterratge reeixit d'un F/A-18.
* Un aterratge fallit d'un F/A-18, moment abans que l'avió sortís per la borda del portaavions.
* Un F-16 de la USAF enganxa en el cable d'aturada durant unes proves a la Base de la Força Aèria Shaw.

## Referències

* ↑ García de la Cuesta, Juan. Terminología aeronáutica. Ediciones Díaz de Santos, 2003. ISBN 84-7978-579-9.

## Vegeu també

* Ganxo de frenada
* CATOBAR
* STOBAR
* Avió embarcat
# Estació de Via Júlia

Mapa Metro Línia 4 :
Via Júlia és una estació de la L4 del Metro de Barcelona situada sota la Via Júlia, al límit dels barris del Verdun i de la Prosperitat, al districte de Nou Barris de Barcelona.
L'estació es va inaugurar el 1982 amb el nom de Roquetes. Anys més tard el 1999 amb la prolongació de la L4 fins a Trinitat Nova va adoptar el nom actual.
En aquesta estació els metros circulen per un nivell inferior format per dues vies amb andanes laterals de 97 metres de longitud.
Metro de Barcelona :
| Procedència/Destinació | < | Línia | > | Procedència/Destinació |
| Trinitat Nova | Trinitat Nova | | Llucmajor | La Pau |

## Accessos

* Via Júlia amb Carrer Joaquim Valls.
* Via Júlia amb Carrer Argullós.

## Vegeu també

* Línia 4 del metro de Barcelona
* Metro de Barcelona
* Xarxa ferroviària de Catalunya

## Referències

* ↑ El metro de Barcelona. Estació de Via Júlia.
# Ruby on Rails

Ruby on Rails, també conegut com a Rails o RoR, és un entorn de treball de codi obert d'aplicacions Web escrit en llenguatge de programació Ruby i sota llicència MIT que proposa augmentar la rapidesa i facilitat amb què es poden crear aplicacions web. Rails és un entorn de treball basat en el patró Model-Vista-Controlador que dona estructures per defecte per a bases de dades, serveis web i pàgines web.
També ofereix un entorn d'esquelets de codi (scaffold).

## Filosofia

Els principis fonamentals de Ruby on Rails inclouen No et repeteixis (de l'anglès Don't repeat yourself, DRY) i Convenció sobre configuració.
No et repeteixis significa que les definicions haurien de fer-se una sola vegada. Atès que Ruby on Rails és un framework de pila completa, els components estan integrats de manera que no cal establir ponts entre ells. Per exemple, a ActiveRecord, les definicions de les classes no necessiten especificar els noms de les columnes; Ruby pot esbrinar-ho a partir de la pròpia base de dades, de manera que definir-los tant en el codi com en el programa seria redundant.
Convenció sobre configuració significa que el programador només necessita definir aquella configuració que no és convencional. Per exemple, si hi ha una classe Història en el model, la taula corresponent de la base de dades és històries, però si la taula no segueix la convenció (per exemple blogposts) ha de ser especificada manualment (set_table_name blogposts). Així, quan es dissenya una aplicació partint de zero sense una base de dades preexistent, el fet de seguir les convencions de Rails significa usar menys codi (tot i que el comportament es pot configurar si el sistema ha de ser compatible amb un sistema heretat anterior).

## Referències

* ↑ «Ruby on Rails» (en anglès). [Consulta: 25 febrer 2016].

## Enllaços externs

* Pàgina web oficial
# Rasbora amplistriga

Rasbora amplistriga és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids que es troba a la conca del riu Mekong a Laos i Cambodja. També és present al sud-est de Tailàndia.
Els mascles poden assolir els 3,4 cm de longitud total.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Kottelat, M., 2001. Fishes of Laos. WHT Publications Ltd., Colombo 5, Sri Lanka. 198 p.
# Dolmen de Poulnabrone

El dolmen de Poulnabrone (en irlandès: Poll na mBrón, que significa 'forat de dolors') és un portal de la tomba a The Burren, comtat de Clare, Irlanda, que data del neolític, probablement entre el 4200 aC i el 2900 aC. Es troba a 8 km al sud de Ballyvaughan, a la parròquia de Carrara, a 9 km al nord-oest de Kilnaboy i a 1 km de l'assentament conegut com a Caherconnell Stone Fort.

## Característiques

El dolmen està format per una pedra angular de tres metres, prima com una llosa, que és suportada per dues taules primes que aixequen la pedra angular d'1,8 m del sòl, creant una cambra d'uns 9 m de túmul baix. El túmul ajuda a estabilitzar la tomba, i hauria estat molt més gran en un principi. L'entrada mira cap al nord i està travessada per una pedra de llindar baix.

## Les excavacions

L'any 1985, es va descobrir una esquerda al portal de pedra de la banda de llevant. Després de l'esfondrament resultant, el dolmen va ser desmantellat, i la pedra esquerdada va ser reemplaçada. Durant aquest temps, en les excavacions, es va descobrir que van ser enterrats sota el monument entre 16 i 22 d'adults i 6 nens. Entre els articles personals enterrats amb els morts, hi havia una destral de pedra polida, un penjoll d'os, cristalls de quars, armes i ceràmica. També s'hi va desenterrar un nadó nounat que va ser enterrat al pòrtic, als afores de l'entrada, durant l'edat de bronze, cap al 1700 aC. Amb la seva presència dominant en el paisatge de pedra calcària de Burren, la tomba va ser probablement un centre per a cerimònies i rituals fins ben entrat el període celta.

## Galeria d'imatges

* Dolmen de Poll na mBrón
* Pedra angular del dolmen
* Al voltant, hi ha una corda que veda l'accés al dolmen
* Poll na mBrón significa "forat de dolors"

## Referències

* ↑ Descripció de Poulnabrone a la pàgina de la Universitat de Notre Dame

## Enllaços externs

* Poulnabrone.htm Megalithicireland.
* Dolmen de Poulnabrone, Burren.
# Mare de Déu dels Arquets

Mare de Déu dels Arquets és un edifici religiósdel municipi de Sant Jaume dels Domenys (Baix Penedès) inclòs en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

L'accés a l'ermita es fa a través d'una escalinata que mena a una petita plaça.
La façana és composta per una portalada d'arc rebaixat i una pedra d'ull de bou que té gravada la data de 1821. La construcció, de dues vessants, és rematada per una espadanya d'un sol cos. L'interior és d'una sola nau, dos arcs de mig punt sostinguts per dos grans contraforts exteriors. La imatge de la Mare de Déu es troba dins una petita fornícula a la capçalera de l'església.

## Història

Segons el sr. Tarrada, l'ermita és deguda a la cristianització d'un fet supersticiós o miraculós d'origen pagà. L'església, de sempre, ha decidit dotar les festes i supersticions paganes d'un sentit cristià, en lloc de prohibir-les inútilment. Així entronitzà una Verge on s'anava en demanda de l'aigua. El tros d'aqüeducte d'aquesta zona segurament se'l va emportar una torrentada, però restà en la imaginació del poble. Posteriorment, «els Arquets» de la part alta de l'aqüeducte donaren nom a la Mare de Déu, i foren utilitzats com a basament de la imatge, fet comprovable en uns goigs reeditats el 1950. La primera notícia de la capella es troba en el llibre de visites del Deganat de Vilafranca, on en la visita del 1632 hi consta: Capella Bae, Mae. Dels Arquets. Se troban altres referències el 1753 i el 1793. L'any 1821 es restaurà la capella. El 1936 fou cremada i restaurada cap a 1950 sota la direcció del mossèn Ros i Leconte.

## Referències

* 1 2 3 «Mare de Déu dels Arquets». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 22 agost 2014].
* ↑ «Goigs a la Mare de Déu dels Arquets de Sant Jaume dels Domenys». [Consulta: 2019].

## Enllaços externs

* «Mare de Déu dels Arquets». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
# Bé Giffen

Un Bé de Giffen és un producte que posseïx una corba de demanda amb pendent positiu. Això significa que a mesura que el preu del bé augmenta, els consumidors en desitjaran adquirir una major quantitat, i quan el preu d'aquest bé comenci a descendir, voldran adquirir-ne una quantitat cada vegada menor. Es pot discutir l'existència d'aquests béns en el món real, però hi ha un model econòmic que explica com una cosa així pot existir. Aquests béns reben el nom de Robert Giffen, a qui atribuïx aquesta idea Alfred Marshall en el seu llibre Principles of Economics.
Per a la majoria dels productes, l'elasticitat preu-demanda és negativa. En altres paraules, preu i demanda es mouen en direcció contrària; si el preu puja, la quantitat demanada baixa, i a l'inrevés. Els béns de Giffen són una excepció a això. La seva elasticitat preu-demanda és positiva. Quan el preu puja, la demanda augmenta, i al revés. Per a ser un veritable bé Giffen, el preu ha de ser l'única cosa que canviï per a obtenir una variació en la quantitat demandada, de manera que els béns de luxe en queden al marge. L'exemple clàssic de Marshall és el bé inferior dels aliments bàsics, la demanda dels quals ve definida per la pobresa que fa als seus consumidors no poder consumir menjar de millor qualitat. Segons augmenta el preu dels aliments bàsics, els consumidors no es poden permetre adquirir altres tipus d'aliments pel que han d'augmentar-ne el consum.

## Referències

* ↑ Montoro Pons, Juan de Dios; Puchades Navarro, Miguel. Fonaments d'economia política: Una introducció per a no economistes. Universitat de València, 2005, p.95. ISBN 843706290X.
* ↑ Alfred Marshall. Principles of Economics. Cosimo, Inc., 30/4/2010. ISBN 978-1-60520-800-8 [Consulta: 1r agost 2012].
* ↑ Carl Menger. Principles of Economics. Ludwig von Mises Institute, 2007. ISBN 978-1-933550-12-1 [Consulta: 1r agost 2012].
* ↑ Mengerprinciples.pdf

## Bibliografia

* Abramsky, Sasha. Running on fumis (en anglès), 17 d'octubre de 2005, p. 15-19.
* Baruch, Schmuel; Kannai, Yakar. Inferior Goods, Giffen Goods, and shochu (en anglès), 2001 [Consulta: 1r agost 2012].
* Bopp, Anthony «The Demand for Kerosene: a Modern Giffen Good» (en anglès). Applied Economics, 15, 1983, p.459 -467. DOI: 10.1080/00036848300000017.
* DeGrandpre, R. J.; Bickel, W. K.; Rizvi, S. A. «Effects of income on drug choice in humans» (en anglès). Journal of the Experimental Analysis of Behavior, 59, 1993, p.483-500. DOI: 10.1901/jeab.1993.59-483.
* Jensen, Robert; Miller, Nolan. Giffen Behavior: Theory and Evidence (en anglès). KSG Faculty Research Working Paper RWP07-030, 2007.
# Estació de Verneda

Mapa Metro Línia 2 :
Verneda és una estació de la L2 del Metro de Barcelona situada sota el carrer Alarcón a Sant Adrià de Besòs.
L'estació va entrar en servei el 1985 com a part de la L4 fins que el 2002 amb la traspàs del tram La Pau - Pep Ventura a la L2 va passar a formar part d'aquesta línia i amb el canvi es va adaptar a persones amb mobilitat reduïda.
Metro de Barcelona :
| Procedència/Destinació | < | Línia | > | Procedència/Destinació |
| Paral·lel | La Pau | | Artigues | Sant Adrià | Badalona Pompeu Fabra |

## Accessos

* Carrer Balmes - Carrer Alarcón

## Vegeu també

* Línia 2 del metro de Barcelona
* Metro de Barcelona
* Xarxa ferroviària de Catalunya
# Torre de la Casa la Torre

La Torre de la Casa la Torre,Torre de Vandellòs o Ca la Torre és un monument protegit com a bé cultural d'interès nacional a la vila de Vandellòs (al Baix Camp). Aquesta finca és actualment la casa pairal dels metges Gil Vernet. Antiga torre de defensa, possiblement del segle xiv, aprofitada per a construir una casa que porta a la façana la data de 1877.

## Arquitectura

Torre de planta quadrada amb galeria superior correguda que es troba envoltada per una casa situada a la part antiga de la vila. La torre, que fa 4 x 3 metres de base i 12 metres d'alçada, és obra de paredat amb còdols i reforços de carreu. La construcció podria datar dels segles XV i XVI, aprofitant elements anteriors d'altres edificacions, com ara els permòdols que devien constituir la base dels matacans. Presenta diverses modificacions i reparacions d'èpoques posteriors.

## Història

A l'edat mitjana, el terme del castell de Tivissa comprenia tot l'antic territori de Tivissa, com hom hi assenyala les fortaleses del Coll de Balaguer, l'Hospitalet, Vandellòs, Llaberia, Banyoles i Sant Blai. L'Infant Pere d'Aragó, comte de Prades, el 1350 expedí un decret declarant els veïns de Vandellòs exempts de l'obligació de treballar a les muralles de Tivissa. A les darreries del segle xviii es troben assignades a la senyoria del Duc de Cardona, amb el nom de baronia d'Entença, diverses poblacions entre les quals es troben Vandellòs i Tivissa.

## Notes

* ↑ «Torre de la Casa la Torre». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 26 abril 2012].
* ↑ «Torre de Vandellòs o Ca la Torre». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
* ↑ Segons els plànols del Vissir de l'ICGC
# Riera de la Beurada

La Riera de la Beurada (en realitat l'Abeurada, però a la documentació històrica sempre s'escriu així), és un curs fluvial del terme de Reus. És la continuació de la Riera de la Vidaleta, a partir del Barranc dels Cinc Ponts en avall, després d'haver-se-li fet reunir, artificialment, el 1848, la Riera de Castellvell, a través del barranc dels Gossos. Passa pel cantó est de la ciutat i se l'anomena successivament del Petroli i del Boix, però aquestes dues últimes denominacions es troben en retrocés. S'ajunta amb la Riera del Molinet sota la carretera de Tarragona, després de recórrer uns quatre quilòmetres.
Passa a la vora d'alguns masos importants, com el Mas de La Llebre, el Mas del Senan, i més avall pels barris del Mas de l'Abelló i Mas de Pellicer.

## Referències

* ↑ Amigó, Ramon. Materials per a l'estudi dels noms de lloc i de persona, i renoms, del terme de Reus. Reus: Associació d'Estudis Reusencs, 1988, p. 38. ISBN 8486387655.
# Dorieu (poeta)

Doreu, en llatí Dorieus, en grec antic Δωριεύς, fou un poeta grec, autor d'un epigrama sobre Miló de Crotona que és conservat per Ateneu i inclòs a l'Antologia grega. De la seva vida privada no es coneix cap detall.

## Referències

* ↑ Dorieus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 1067
# Marmosa quítxua

La marmosa quítxua (Marmosa macrotarsus) és un marsupial sud-americà de la família dels didèlfids. És endèmica del Perú, on viu a altituds d'entre 300 i 2.700 msnm, i fou descrita per Johann Andreas Wagner el 1842.
Espècies vivents d'opòssums :
Regne Animalia · Embrancament Chordata · Classe Mammalia · Infraclasse Metatheria :
Subfamília Caluromyinae :
Subfamília Didelphinae (continua més avall) :
Subfamília Didelphinae (continua més amunt) :
# Cal Metge (Cabra del Camp)

Cal Metge és un edifici del municipi de Cabra del Camp (Alt Camp) que forma part de l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És un gran edifici noble entre mitgeres, amb façana principal que dona al C. Major i façana posterior orientada als camps de conreu. La façana principal, de planta baixa i 2 pisos, presenta un tractament estilístic de gust classicitzant i simètric. Al 1r pis hi ha una balconada de ferro amb 3 obertures rectangulars emmarcades per motllures. L'obertura central està coronada per frontó i les dels costas per llinda ornamentada. Al 2n pis hi ha dos balcons als constats i una finestra centrada.
El coronament de l'edifici el forma un gran frontó trencat amb un cos cúbic central emmarcat per acants i amb el símbol de la medicina. Dues balustrades ocupen els espais d'ambdós costats. la verticalitat de l'edifici es veu reforçada per l'existència de 2 pilastres que pugen des del 1r pis i acaben en capitells jònics. La façana posterior preseta arcades en cadascun dels pisos.

## Història

Es tracta de la casa que la família del Dr. Giné i Partagàs, fill del poble de Cabra del Camp i personatge molt important per al desenvolupament de la vila, es feu construir aproximadament en els anys de 1930. En l'actualitat la casa no s'ocupa habitualment, tot i trobar-se en molt bones condicions.

## Referències

* 1 2 3 «Cal Metge». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 12 novembre 2015].

## Enllaços externs

* «Cal Metge». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
# Estació de Vandellòs

Vandellòs és una estació de ferrocarril fora de servei situada al municipi de Vandellòs i l'Hospitalet de l'Infant a la comarca del Baix Camp, entre les centrals nuclears de Vandellòs.
Aquesta estació de la línia de Tortosa va entrar en servei l'any 1865 quan va entrar en servei el tram construït per la Companyia Ferroviària d'Almansa a València i Tarragona (AVT) entre Tarragona i l'Aldea, i va deixar d'estar operativa a la dècada dels 90 del segle xx amb l'entrada en funcionament de la variant ferroviària del corredor del Mediterrani.