OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Castell de Litomyšl

El castell Litomyšl és un castell construït a la ciutat de Litomyšl, a la República Txeca; està inscrit a la llista del Patrimoni de la Humanitat de la UNESCO des del 1999. El castell era originàriament d'estil renaixentista italià fortificat, que va ser introduït a l'Europa central durant el segle xvi. El seu disseny i decoració són particularment bons, incloent-hi les característiques barroques afegides a la fi del segle xviii. Conserva intacta la totalitat dels edificis circumdants, que normalment s'associen amb aquest tipus de residències aristocràtiques.

## Referències

* ↑ Centre, UNESCO World Heritage. «Litomyšl Castle» (en anglès). [Consulta: 15 febrer 2021].
# Cervian

Cervian (en francès: Servian) és un municipi occità del Llenguadoc, situat al departament de l'Erau i a la regió Occitània. El poble que se situa a 15 quilòmetres a l'est de Besiers i a 63 quilòmetres a l'oest de Montpeller, tenia 5.301 habitants el 2020.

## Referències

* ↑ Topònims occitans de l'Erau
# Castell de Montfort (Vitrac)

El castell de Montfort està situat a Vitrac (Dordonya), regat pel Dordonya al mig del Perigord negre a la regió d'Aquitània. S'edificà sobre un penya-segat cavat de grutes per les aigües del riu.
El castell era ocupat, al començament del segle xii, per un senyor que havia adoptat la religió càtar, Bernard de Casnac, que ajudat per la seva esposa Alix de Turenne, discrepava amb els catòlics dels voltants.
Però una simple sospita d'heretgia càtar era suficient en aquells temps per fer venir de molt lluny el temible Simó de Montfort. Aquest últim va assetjar el castell el 1214.
El castell de Montfort... assetjat per Simó de Montfort! Es tracta de fet d'una pura homonímia.
Segons la llegenda, la filla de Bernard de Casnac hauria estat cremada viva i freqüentaria encara el castell.
L'escriptor Jean Galmot va comprar el castell l'any 1919.
# Castell de Montlleó

El castell de Montlleó és una antiga fortificació declarada bé cultural d'interès nacional a la part alta del poble de Montlleó (Ribera d'Ondara, la Segarra), on actualment hi ha un vèrtex geodèsic i un dipòsit d'aigua. Són moltes les pedres escampades per la zona i quasi cap estructura dempeus. Tan sols un petit tram de mur que pot recordar l'existència d'una construcció vinculada amb la seva defensa.
El castell segurament es va construir durant el segle xi, però no se'n tenen referències fins a començament del segle xii. L'any 1101 Geribert Hug i la seva esposa, van cedir aquest castell, juntament amb el de Pomar i Briançó, a la mitra vigatana fins a mitjans del segle xiii, quan passà a mans de Pere II de Queralt, senyor de Timor. Al segle xiv, mitjançant llaços matrimonials passà a dominis dels Anglesola. Posteriorment, cap a mitjans del segle xv passà a l'Aimeric, i finalment per vincles matrimonials, els Erill esdevingueren barons de Montlleó, fins a l'abolició dels senyorius al segle xix.Documentat a finals del segle xi.

## Notes

* 1 2 «Castell de Montlleó». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 1r setembre 2015].
# Chelun

Chelun (en bretó Kelon, en gal·ló Chelun) és un municipi francès, situat a la regió de Bretanya, al departament d'Ille i Vilaine. L'any 2006 tenia 306 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 474 | 428 | 360 | 306 | 270 | 252 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes ||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Gérard Raison | |
# Cesana

Cesana és un municipi italià, situat a la ciutat metropolitana de Torí, a la regió del Piemont. L'any 2007 tenia 1.055 habitants. Està situat a la Vall de Susa, una de les Valls Occitanes. Forma part de la Comunitat Muntanyenca Alta Vall de Susa. Limita amb els municipis de Abriès (Alts Alps), Cervières (Alts Alps), Claviere, Montgenèvre (Alts Alps), Névache (Alts Alps), Oulx, Sauze di Cesana i Sestriere.

## Fills il·lustres

* Cristobal Babbi (1748-1814) compositor musical

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2004- | Roberto Serra | Llista cívica |
# Cayetano Pineda Santa Cruz

Cayetano Pineda Santa Cruz (Oriola, 1828 - Bunyol, 1901) fou un advocat i polític valencià, diputat a les Corts Espanyoles durant la restauració borbònica.

## Biografia

Es llicencià en dret a la Universitat de València. Nebot de Francisco Santa Cruz, quan aquest fou nomenat el 1854 ministre de Governació i Hisenda, el va cridar a Madrid per tal d'ocupar alguns càrrecs al ministeri de Foment. Tornà a València i es casà amb la filla d'Alonso Navarro, un dels principals caps de la Unió Liberal i gran propietari de la Foia de Bunyol. A la mort del seu sogre, el 1863, es posà de part del cap liberal Trinitario Ruiz Capdepón.
El 1866 fou membre de la Diputació de València pel districte de Xiva i després de la revolució de 1868 ho fou per Carlet. En els rengles del Partit Constitucional, el 1874 fou novament diputat provincial per Carlet. Amb la restauració borbònica entrà a l'ajuntament de Carlet i va ser elegit diputat del Partit Liberal Fusionista pel districte de Xiva a les eleccions generals espanyoles de 1886. El 1888 va deixar el seu escó a Julián Settier Aguilar perquè fou nomenat governador civil de la província de Tarragona; dos anys més tard, el 1890, passà al govern civil de Castelló.

## Referències

* Javier Paniagua Fuentes y J.A. Piqueras. Diccionario Biográfico de Políticos Valencianos, 1810- 2005. València: Institut Alfons el Magnànim, 2005, p.445. ISBN 9788495484802.
* Fitxa del Congrés dels Diputats (castellà)
# Centre Cultural Català del Vallespir

El Centre Cultural Català del Vallespir (CCCV) té per objectiu reunir les associacions culturals catalanes del Vallespir, fomentar-ne la col·laboració i fins i tot facilitar-ne la federació, per tal que es coneguin millor entre si i que puguin fer-se conèixer fora del Vallespir. Un segon objectiu subjacent és, sobretot, la defensa i promoció de la llengua i cultura catalanes al Vallespir, ajudant totes aquelles associacions culturals catalanes o no i les persones que ho desitgin.
El CCCV fou creat l'any 2004 a Arles. Amb la publicació i difusió del fascicle inicial (2004) i la creació l'any 2005 de la primera versió del portal informàtic del CCCV, l'entitat es proposa de fer conèixer les activitats de les diverses associacions culturals del Vallespir adreçant-se als propis interessats, el gran públic i els organismes oficials, així com les oficines de turisme i els ajuntaments vallespirencs. Un altre objectiu significatiu del CCCV és l'edició de la revista Vallespir, que va existir durant els anys 30 del segle xx i que s'ha reeditat l'any 2005.

## Enllaços externs

* Web del CCCV Arxivat 2009-05-11 a Wayback Machine.
# Cisterna d'Asti

Cisterna d'Asti, (Ser en piemontès) és un municipi situat al territori de la província d'Asti, a la regió del Piemont (Itàlia).
Limita amb els municipis de Canale, Ferrere, Montà i San Damiano d'Asti.
Pertanyen al municipi les frazioni de San Matteo, Saretto, Scaglia, Valmellana i Valzeglio.
# Chongtar Kangri

Chongtar Kangri, abans anomenat Mont Spender en record del topògraf que acompanyà Eric Shipton i Bill Tilman el 1937, és un important cim de la Baltoro Muztagh, una secció del Karakoram. Es troba al Xinjiang, la Xina, molt a prop de la frontera amb el Pakistan. Amb 7.315 msnm és la 81a muntanya més alta de la Terra. Té una prominència de 1.295 metres.
El primer intent d'escalada no va tenir lloc fins al 1985 per una expedició estatunidenca dirigida per Jim Bridwell que va arribar a 7.000 metres per la carena oest. El 8 de setembre de 1994 els australians Greg Mortimer, Luke Trihey i el neozelandès Colin Monteath van ascendir el cim Nord per l'aresta Oest. El Chongtar Kangri II i els cims sud i nord-est no han estat escalats.

## Referències

* ↑ (anglès) Michael Spender, « [https://www.himalayanclub.org/hj/10/2/the-shaksgam-expedition-1937/ The Shaksgam expedition, 1937 », The Himalayan Journal, Vol. x, 1938
* ↑ (anglès) Eric Shipton, Blank on the Map, Hodder & Stoughton, 1938
* ↑ (anglès) PDF Eberhard Jurgalski, High Asia - All mountains and main peaks above 6650 m, 12 août 2019
* ↑ (anglès) Peter Cummings, « Mount Spender or Chongtar Attempt », American Alpine Journal, 1986, p. 302-303
* ↑ (anglès) Colin Monteath, « Chongtar, Chinese Karakoram », American Alpine Journal, 1995, p. 316-318
# Chevrolet Corvair

El Corvair és un automòbil de la marca Chevrolet, de General Motors fabricat als Estats Units de 1959 a 1969. Va néixer com a resposta de l'empresa americana als models europeus compactes que estaven copant el mercat, tipus VW Escarabat. Era un cotxe atípic per al mercat americà, a diferència dels Ford o Chrysler, el Corvair no era un cotxe fet a escala dels tradicionals. El Chevrolet Corvair es va fer famós per les crítiques d'un llibre titulat Unsafe at any speed i està signat per Ralph Dannels o Ralph Nader. En ell es posa en dubte el disseny del cotxe per considerar insegur.
Es van presentar almenys tres carrosseries diferents. Encara que la batalla comercial es focalitzava en la versió sedan, van ser els convertibles i els cupès Monza els que van aconseguir més èxit.

## Especificacions

    * 6 cilindres horitzontals oposats (Boxer), refredat per aire, 2377cc, 63Kw (84CV)
    * Velocitat màxima: 144 km/h

## Referències

* Lillywhite, D. (2003). Enciclopèdia de l'automòbil clàssic. EDIMAT. ISBN 84-9764-607-X.

## Enllaços externs

* La restauració d'un Corvair a Bolívia Arxivat 2010-02-28 a Wayback Machine.
* Clubs actius de Corvairs al món
# Chevrolet Celta

El Chevrolet Celta (Suzuki Fun a l'Argentina) és un automòbil del segment B de baix cost fabricat per Chevrolet al Brasil per a Llatinoamèrica. És en realitat una reestilització de la segona generació de l'Opel Corsa (venut a Europa entre el 1993 i el 2001). Els seus rivals són les versions econòmiques dels Fiat Uno, Fiat Palio i Volkswagen Gol. Fou el primer cotxe fabricat a la fàbrica de General Motors de Gravataí.
El Celta va ser llançat al Brasil en l'any 2000 amb carrosseria hatchback de tres portes, motor davanter transversal i tracció davantera. El seu motor era un gasolina de 1.0 litres de cilindrada i 60 CV de potència màxima. El 2002 el cinc portes es va posar en venda, i es va portar la potència màxima a 70 CV. Un 1.4 litres de 85 CV es va agregar en el 2003. El 2005 es va distribuir un equip d'accessoris Off-Road per als Celta nous i usats. Aquell mateix any, el 1.0 litres del mercat local va ser modificat per permetre l'ús d'etanol i gasolina indistintament («motor flexible»).
El Celta va ser reestilitzat el 2006, amb un frontal que s'assembla al del Vectra brasiler. Se'n va afegir una versió sedan de quatre portes denominada Chevrolet Prisma amb un motor flexible d'1,4 litres de cilindrada de 97 CV.

## Referències

* ↑ Cristófalo, C. «Adiós al Chevrolet Celta» (en castellà). Motor1, 1 setembre 2015. [Consulta: 7 juliol 2024].
* ↑ «Ícono brasileño: la planta de General Motors en Gravataí alcanzó las 4,5 millones de unidades producidas» (en castellà). 16 Valvulas, 25 març 2023. [Consulta: 7 juliol 2024].
* ↑ Beher, J. «Chevrolet Prisma 2017 sale a la luz» (en castellà). Autocosmos, 31 octubre 2016. [Consulta: 7 juliol 2024].

## Enllaços externs

* Pàgina oficial brasilera del Chevrolet Celta Arxivat 2006-02-09 a Wayback Machine.
* Pàgina oficial argentina del Suzuki Fun
* Suzuki Fun Club Argentina Arxivat 2009-08-03 a Wayback Machine.
# Centrobasket 2012

El XXIII Centrobasket 2012, també conegut com el Campionat de bàsquet de Centreamèrica i el Carib, va ser el 23è campionat regional de la FIBA Americas per Centreamèrica i la subzona del Carib. Les 4 millors seleccions van classificar per al Campionat FIBA Americas de 2013. El campionat es va dur a terme a Hato Rei, Puerto Rico del 18 al 24 de juny de 2012.
El campió va ser la República Dominicana en derrotar en la final a Puerto Rico per 80-72. La medalla de bronze, la va guanyar Jamaica en derrotar a Panamà per 78-54.

## Equips

* Bahames
* Costa Rica
* Cuba
* República Dominicana
* I. Verges Nord-americanes
* Jamaica
* Mèxic
* Nicaragua
* Panamà
* Puerto Rico (amfitrió)

### Suspensió de Panamà

En 2013, FIBA va suspendre a la federació panamenya.

## Referències

* ↑ «Còpia arxivada». FIBA Americas, 08-02-2013 [Consulta: 26 gener 2017]. Arxivat 2016-03-05 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2016-03-05. [Consulta: 26 gener 2017].
# Chiropodomys karlkoopmani

Chiropodomys gliroides és una espècie de mamífer rosegador de la família dels múrids. És endèmica de l'arxipèlag de Mentawai (Indonèsia), on viu a les illes de Pagai Utara i Siberut. Es tracta d'un animal arborícola. El seu hàbitat natural són les selves tropicals de plana. Està amenaçada per la tala d'arbres. Aquest tàxon fou anomenat en honor del zoòleg estatunidenc Karl Koopman.

## Referències

* ↑ Clayton, E.; Kennerley, R. Chiropodomys gliroides. UICN 2016. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2016, consultada el 20 març 2018.
* ↑ Beolens, B.; Watkins, M.; Grayson, M. The Eponym Dictionary of Mammals (en anglès). Johns Hopkins University Press, 2009, p. 228. ISBN 978-0801893049.
# Chiloé

«Chiloé» té aquests significats:
* L'Arxipèlag de Chiloé, un grup d'illes del sud de Xile.
* L'Illa Gran de Chiloé, l'illa més grossa de l'arxipèlag de Chiloé.
* La Província de Chiloé, divisió política que abasta gairebé totes les illes de l'arxipèlag de Chiloé.
* Intendència de Chiloé, una divisió administrativa durant l'època colonial espanyola que abastava un territori més ampli.
# Clarín

«Clarín» té aquests significats:
Viccionari
* Clarín (diari), diari argentí
* Clarín (diari xilè), diari publicat a Xile entre 1954 i 1973
* Clarín (programa de ràdio), programa de Radio Nacional de España
* Clarín, pseudònim de Leopoldo Alas, escriptor espanyol
# Clas Alströmer

El baró Clas Alströmer (1736–1794) va ser un naturalista suec que va ser un deixeble de Carl Linnaeus a la Universitat d'Uppsala. Entre 1760–1764 viatjà pel sud d'Europa recollint plantes per a Linnaeus. Va establir un jardí botànic i un mesu natural prop de Gothenburg el qual va ser dirigit pel botànic Anders Dahl, un altre deixeble de Linnaeus. Linnaeus li va dedicar el gènere de plantes Alstroemeria.

## Notes

* ↑ Arkiv för botanik, Volume 7. Almqvist & Wiksell., 1908.
* ↑ Blunt, Wilfrid. The compleat naturalist: a life of Linnaeus. frances lincoln ltd, 2001, p. 192. ISBN 978-0-7112-1841-3.
* ↑ Es poden consultar els tàxons descrits per aquest autor a International Plant Names Index (anglès)
# Clase media

Clase media va ser una sèrie espanyola de televisió, emesa per TVE el 1987, dirigida per Vicente Amadeo. Fou rodada a Conca.

## Argument

La sèrie pretén ser un reflex de la Espanya rural de principis del segle XX (1904-1905), a través dels avatars de la família Requejo, el cap de família de la qual, Isidoro (Antonio Ferrandis), es veu expulsat del seu poble per les pressions dels cacics.

## Repartiment

* Xabier Elorriaga
* Antonio Ferrandis
* Charo López
* Antonio Resines
* Agustín González
* Amparo Larrañaga
* Víctor Valverde
* Queta Claver
* Maruchi Fresno
* Alicia Sánchez
* Ángel Alcázar
* Arturo López
* Alberto Delgado
* Carlos Marcet
* Ricardo Palacios
* Antonio Requena
* Julio Riscal
* José Segura
* José María García-Villaraco
* Luis Escobar
* Alejandro Ulloa
* Santiago Álvarez
* Anna Maria Barbany
* Lina Canalejas
* Marina Carresi
* Fernando Cebrián
* Roberto Cruz
* Miguel de Grandy
* Mar Díez
* Ramón Durán
* Jesús Enguita
* José María Escuer
* Estanis González
* Lola Lemos
* Fabián López Tapia
* Ramón Pons
* Pilar Puchol
* Luis Rico
* Mari Carmen Alvarado
* José María Caffarel
* Eduardo Calvo
* Paco Catalá
* José Cela
* Alfonso del Real
* Carlos Lucero
* Lorenzo Ramírez
* Eulàlia Ramon
* Carmen Utrilla
* Marcial Zambrana

## Fitxa tècnica

* Direcció: Vicente Amadeo.
* Guions: José María Rincón y Vicente Amadeo.
* Producció: José Ramón Velasco.
* Banda Sonora: Antoni Parera Fons
* Director Artístic:Alvaro Valencia Villagrán.
* So: Agustín de la Fuente.

## Pressupost

Va comptar amb un pressupost de 150 milions de pessetes, molt per sobre d'altres produccions televisives de l'època.

## Referències

* ↑ “Clase media”, la serie que impulsó a Cuenca en la pequeña pantalla, elblogdecuencavila.com
* ↑ 'Clase media', nueva serie ambientada durante el reinado de Alfonso XIII, El País, 26 de gener de 1987
* ↑ La mítica serie «Clase Media» vuelve a Cuenca, ABC, 29 de novembre de 2015
# Cill Chiaráin

Cill Chiaráin (en anglès Kilkieran) és un llogaret d'Irlanda, a la Gaeltacht comtat de Galway, a la província de Connacht. El seu nom en irlandès vol dir "església de Ciaran", sant que passà molts anys a la vila. Hi passa la carretera R340 vora la costa en direcció a Galway. Està lligada amb la veïna vila de Carna pel col·legi irlandès de Coláiste Sheoisaimh, que organitza cursos d'estiu.
# Cobra d'ulleres

La cobra índia o cobra d'ulleres (Naja naja) és una espècie de serp verinosa originària del Subcontinent indi. Com unes altres cobres, la cobra d'ulleres és famosa pel caputxó que desplega al voltant del seu cap quan es troba excitada o amenaçada, el qual és el més gran de totes les espècies. En la part de darrere del caputxó té dues taques negres unides per una línia corba, que fa l'efecte de ser unes ulleres. La grandària mitjana d'aquestes cobres es troba entorn del metre, encara que rares vegades superen els 2 metres de longitud (arribant als 2,2 metres). El color dels ulleres pot variar significativament de la mateixa manera que el color de la resta del cos de la serp.
Ha sigut utilitzada pels encantadors de cobres de l'Índia durant segles.
Habita a l'Índia i al sud-est asiàtic.
Aquesta espècie és sovint considerada com una de les quals més risc comporta per a la vida de l'home; això es deu tant a la toxicitat del seu verí (aquesta espècie, com totes les serps del genero elapidae posseeix un poderós verí neurotòxic) com al seu hàbitat, proper a les senderes i a les ciutats, llocs d'alt risc de contacte humà.
La seva mossegada sol injectar una dosi letal de verí mitjançant uns ullals acanalats, aquesta serp acostuma a expulsar una dosi letal de verí en cada mossegada, produint-se en rares ocasions l'anomenada mossegada seca en la qual no s'injecta cap quantitat de verí. El seu verí, constituït per una poderosa neurotoxina, és capaç de matar als 15 minuts de ser inoculat produint-se la mort per trastorns derivats de la paràlisi, com l'atur cardiorespiratori.
Hi ha una llegenda budista de l'Índia que tracta d'explicar l'origen de les taques que semblen ulleres. Diu així:

## Referències

* 1 2 Román González, 1991, p. 93.
* 1 2 3 Burnie, David. «Cobra de anteojos». A: Enciclopedia ilustrada del reino animal. Madrid: Susaeta, 2000, p. 156. ISBN 84-305-9931-2.
* ↑ Román González, 1991, p. 86.

## Bibliografia

* Román González, Benigno. Mi vida entre las cobras. Madrid: Paulinas, 1991. ISBN 84-285-1403-8.
# Claudi Esop

Claudi Esop o Clodi Esop (en llatí Claudius o Clodius Aesopus) fou el més famós actor tràgic de Roma del segle I aC. Era probablement un llibert de la Gens Clàudia, i Horaci i altres autors el comparen a Quint Rosci (Roscius) el més gran comediant. Segons Quintilià, Rosci excel·lia en la comèdia, i tenia una pronunciació ràpida i perfecta. Esop, en la tragèdia, era més lent (gravior) en la pronúncia.
Claudi Esop es va esforçar molt per perfeccionar el seu art. Estudiava amb detall l'acció de les persones en la seva vida real, i quan hi havia algun judici important, especialment els de Quint Hortensi Hòrtal, hi acudia com a espectador per veure i poder representar els sentiments que s'expressaven allà. Segons Ciceró tenia una gran expressivitat i per això no li calia usar mascara, encara que s' n'havia d'usar, passava un temps mirant quina expressió mostrava per poder adaptar-ne els gestos i la veu. Ciceró, que era amic seu i l'anomenava noster Aesopus, el considerava summus artifex, i deia que podia interpretar el paper de protagonista no només a l'escenari sinó a la vida real. Durant el seu exili, Ciceró va rebre moltes mostres d'amistat de Claudi Esop. En una ocasió, quan Esop interpretava el paper de Telamó desterrat del seu país en una de les obres de Luci Acci, a través de la seva interpretació i una hàbil substitució d'algunes paraules, sense anomenar-lo va donar a entendre a tothom el mal que s'havia fet a Ciceró. Tot el teatre va aplaudir.
No se sap amb seguretat la data de la seva mort, però quan es va inaugurar el Teatre de Pompeu l'any 55 aC ja era considerat més aviat vell i probablement s'havia retirat a causa de la seva salut. En aquella ocasió va aparèixer de nou, però en un moment de gran intensitat de l'obra que representava li va fallar la veu i no va poder seguir. Va fer una gran fortuna i va deixar dos-cents mil sestercis al seu fill Clodi, que s'ho va malgastar tot.

## Referències

* ↑ Aesopus, Claudius a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 48-49
# Claudi Demià

Claudi Demià (llatí: Claudius Demianus) fou un cavaller romà contemporani de Neró. Fou empresonat per Luci Vet, procònsol d'Àsia, per la seva conducta criminal, però Neró en va ordenar l'alliberament. En revenja, després va donar suport a l'acusació contra Vet llançada pel seu llibert Fortunat.

## Referències

* ↑ Tàcit, Annals, 16.10.
# Compost de vint octàedres

El compost de vint octàedres és un compost polièdric uniforme que és un arranjament de 20 octàedres (considerats com a antiprismes triangulars). És un cas especial del compost de vint octàedres amb llibertat de rotació, en el qual els parells de vèrtexs octaèdrics coincideixen.

## Políedres relacionats

Aquest compost comparteix el seu arranjament d'arestes amb el gran dirombicosidodecàedre, el gran dirombidodecàedre dixato i el compost de vint tetrahemihexàedres.
Es pot construir a partir de l'o exclusiva dels dos enantiomorfs del gran dodecicosidodecàedre xato.
| Envolupant convexa | Gran dodecicosidodecàedre xato | Gran dirombicosidodecàedre |
| Gran dirombidodecàedre dixato | Compost de vint octàedres | Compost de vint tetrahemihexàedres |

## Bibliografia

* Skilling, John «Uniform Compounds of Uniform Polyhedra». Mathematical Proceedings of the Cambridge Philosophical Society, 79, 1976, p. 447–457. DOI: 10.1017/S0305004100052440..
# Coll de Vilallarga

El Coll de Vilallarga és una muntanya de 285 metres que es troba a la Serra de Godall, dins del terme municipal de Godall, a la comarca catalana del Montsià.

## Particularitats

Aquest turó de forma regular es troba al vessant oest de la Serra de Godall, separat de la serra. Domina una part de la plana que s'estén entre la serra de Godall i els Ports de Beseit.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* ↑ «Coll de Vilallarga». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Coll de Vista

El Coll de Vista és una collada pirinenca que es troba a 1.923,6 metres d'altitud. Comunicava el poble de Civís, a l'Alt Urgell amb el santuari de la Mare de Déu de Canòlic, en terres andorranes. Uneix per muntanya, doncs, el terme municipal de les Valls de Valira, de l'Alt Urgell, amb la Parròquia d'Andorra de Sant Julià de Lòria.
És al nord-est del poble de Civís i a ponent del santuari de Canòlic, al sud-est del Bony dels Llorers i al nord del Coll de Prat Porceller.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya