# Llengües arawak de l'Alt Amazones

Les llengües arawak de l'Alt Amazones o llengües arawak de l'interior, són un grup, probablement filogenètic, de les llengües arawak parlades a Colòmbia, Veneçuela, Perú i el Brasil. Henri Ramirez (2001) ha analitzat exhaustivament aquest grup de llengües, inclosa també una reconstrucció històrica.

## Classificació
### Kaufman (1994)

Kaufman (1994) dona la següent classificació (la terminologia d'Aikhenvald va entre parèntesis, el signe (†) denota grups o llengua extints):
* Nawiki occidental (Grup colombià)
** Grup Wainumá(†)
*** Wainumá (†)
*** Mariaté (†)
*** Anauyá (†)
** Grup Piapoko
*** Achawa (Achagua)
*** Piapoco
*** Amarizana (†)
*** Cabiyarí (Caviyari)(†?)
** Grup Warekena
*** Warekena
*** Mandawaca
** Grup Río Negro (†)
*** Yumana (Jumana) (†)
*** Pasé (†)
*** Kawishana (†)
** Grup Yucuna
*** Yucuna (Jukuna)
*** Guarú (†)
* Nawiki oriental (Alt Rio Negro)
** Tariana
** Grup Karu
*** Kurripako (a.k.a. Ipeka-Tapuia-Curripako)
*** Baniwa (Carútana-Baniwa)
*** Katapolítani-Moriwene-Mapanai (Kadaupuritana)
* Resígaro (†?)
* Alt Amazones Central (Orinoco) (†)
** Grup Baré(†)
*** Marawá (†)
*** Baré (†)
*** Guinau (†)
** Grup Yavitero(†)
*** Yavitero (†)
*** Abane (Abane)
*** Maipure (†)
* Manao (Mig Rio Negro) (†)
** Manao (†)
** Kariaí (Cariyai) (†)
Deixa les següents llengues del grup sense classificar:
* Shiriana (Xiriâna), Yabaâna (†), Waraikú (Araikú) (†), Wiriná (†)

### Aikhenvald (1999)

El 1999 Aikhenvald va classificar un grapat de llengües que Kaufman va deixar a part (Shiriana, Yabaâna), però va deixar nombroses llengues i granques del Nawiki Occidental sense classificar. Algunes llengües — Maipure, Resígaro, Cawishana, Mandahuaca, i Guarequena — són mogudes. Tracta els grups Yucuna, Karu (Baniwa), i Bare com a llengües úniques.
* Nawiki Occidental (Colombià)
** Maipure (†)
** Resígaro (†?)
** Achagua (Achawa)
** Piapoco
** Cabiyarí (Caviyari) (†?)
** Yucuna (Jukuna) (dialecte: Guarú (†))
* Nawiki oriental (Alt Rio Negro)
** Tariana
** Baniwa (Carútana-Baniwa) (dialectes: kurripako, Catapolítani)
** Warekena
* Alt Amazones Central (Orinoco) (†)
** Mandawaca
** Yabaâna (†)
** Baré (†) (dialecte: Guinau)
** Yavitero (†)
** Abane
* Manao (Rio Negro mitjà) (†)
** Manao (†)
** Shiriana (Xiriâna)
** Kawishana (Kaiʃana) (†)
Sense classificar (†): Wainumá, Mariaté, Anauyá, Amarizana, Yumana (Jumana), Pasé, Kariaí (Cariyai), Waraikú (Araikú), Wiriná. Cabre (Cavare) fou localitzat a l'àrea de les llengües Nawiki Occidental, però només se'n coneixen algunes paraules. El "ponares" esmentat a Ethnologue podria haver estat Piapoco o Achagua.

## Comparació lèxica

Els numerals en diferents llenües arawak del Carib són:
| GLOSA | Nawiki occidental | Nawiki occidental | Nawiki occidental | Nawiki occidental | Nawiki oriental | Nawiki oriental | Nawiki oriental | Nawiki oriental | Río Negro | Río Negro | Río Negro |
| GLOSA | Piapoco | Achagua | Yucuna | Resígaro | Warekena | Tariana | Baniwa d'Içana | Kurripako | Kawishana | Pasé | Yumana |
| '1' | abeː- | áːbai | paxluwa | sagú | apáːba- | paː- | apa-da | pa-ða | bäla | apeala | aphüllá |
| '2' | puʧásai- | ʧáːmai | iyamá | migaːkú | dauntá- | ñama- yama- | ʣama-da | yama-ða | mätallá | packéama | biágma |
| '3' | máizi- | matáli | wixi | 2+1 | mabaitalí- | madali- | madaɬi-da | maðaɾika | bamäbikáʔá | mapeama | mabäagma |
| '4' | bainúaka | | paʔu | poʔʦáːvágaːhí | | kephunipe | likwadaka | ɾikwaðaka | lawauː- gabi | puke-amama | tilalüʧbüa |
| '5' | abe-éma wa-kápi | | 1x5 | siʔosí | | pa-kapi 1x5 | pema- pa-kapi | pema pakapi | loamá- nokápe | upanachapiː | apora-gabí |
| '6' | 5+1 | | 5+1 | 5+1 | | 5+1 | 5+1 | | | | |
| '7' | 5+2 | | 5+2 | 5+2 | | 5+2 | 5+2 | | | | |
| '8' | 5+3 | | 5+3 | 5+2+1 | | 5+3 | 5+3 | | | | |
| '9' | 5+4 | | 5+4 | 5+4 | | 5+4 | 5+4 | | | | |
| '10' | puʧásai- wa-kápi | | 2x5 | páʔosíkun̥á | | ñama-kapi 2x5 | 2x5 | loaná- kape | | | ʧubumia- gâbí |
| GLOSA | Orinoco | Orinoco | Orinoco | Altres | Altres | Altres | Altres | PROTO- |
| GLOSA | Baniva | Baré | Yavitero | Anuyá | Mariaté | Wainumá | Manao | PROTO- |
| '1' | yabibulini | makutɨ | áːapê'ʦa | ahiari | apəkerɨ | apágeri | panîmu | *(a)pa- |
| '2' | enábe | pikûna | nʦâ'me | mahoren | meʧema | maʧahma | piarukûma | *piama |
| '3' | yabébuli | kilikunama | máːdali | marahunaka | atəpo | maʦɨcke | 2+1 | *mapa- *mada- |
| '4' | yunulibunutsi | kasalɨmacaka | | | atəpui | ahpagopi | | * |
| '5' | pinawiáphi | | | | | ahpagapi | | *pa-kapi |
| '6' | pimiri | | | | | | | *5+1 |
| '7' | yumaliwi | | | | | | | *5+2 |
| '8' | piurwili | | | | | | | *5+3 |
| '9' | pieirurwhi | | | | | | | *5+4 |
| '10' | picalaùrwhili | | | | | umahni | | *2x5 |

## Referències

* ↑ Aikhenvald, Alexandra Y. «The Arawak language family». A: The Amazonian languages. Cambridge, England: Cambridge University Press, 1999. ISBN 978-0-521-57021-3.
* ↑ «Arawakan Numerals (E. chan)». Arxivat de l'original el 3 de desembre de 2013. [Consulta: 6 juliol 2013].
* ↑ Arawak (M. Rosenfelder)