# Port de Lieja

El port autònom de Lieja (en francès port autonome de Liège) és el port interior més important de Bèlgica i el tercer port interior europeu després del port de París i el de Duisburg. Es compon d'una sèrie de 30 ports fluvials situats a les ribes del Mosa i al canal Albert, uns 50 km a partir de Statte tot passant Lieja fins a la frontera neerlandesa a Visé.

## Connexions

* Port d'Anvers (110 km): via el canal Albert, 15 hores
* Port de Rotterdam (250 km): via el Mosa, el canal de Lanaye i el canal Juliana, 24 hores
* Port de Duinkerke (350 km): via el Mosa, el canal del Centre i els canals del nord de França
Hi ha també connexions amb la Renània
El port accepta embarcacions fins a 2500 tones i conjunts de dues barcasses empesos fins a 4500 tones. Té una línia regular vers el Regne Unit amb naus de cabotatge marítimes de 1.000 a 2.500 tones.

## Estadístiques

El port de Lieja forma un nus important de la xarxa de les vies navegables de Bèlgica.
Les xifres inferiors representen el trànsit fluvial, les superiors el tràfic total: al trànsit fluvial s'afegeix el volum de les mercaderies que arriba per camió o per tren. Els combustibles sòlids (carbó, llenya), petroli, ganga, materials de construcció i productes metàl·lúrgics representen més de noranta-cinc per cent del tonatge. La baixa del tràfic des del 2005 s'explica per al tancament d'un alt forn de ArcelorMittal a Seraing el 2004 i de la baixa de la producció de l'acereria de Chertal el 2005. La tendència positiva de 2007 hauria de confirmar-se el 2008. Tant la reobertura de l'alt forn n°6 a Seraing com la nova fàbrica de bioetanol a Wanze, Biowanze generaran nous tràfics. L'any 2008 va donar un dels millors resultats, la crisi que va esclatar vers la fi de l'any només va fer sentir-se el 2009.
El trànsit de contenidors va créixer exponencialment de 2004 a 2005: 51% en volum (+57.536 tones) per 14.000 contenidors (+6.368). La major part dels contenidors utilitzen el trajecte Anvers-Lieja.Tot i que el transport de materials a granel (carbó, mena de ferro, petroli, materials de construcció, deixalles...) formen la major part, el 2010 el trànsit de productes a alt valor afegit en contenidor continua creixent: d'11% i atenyia 17.633.
La construcció d'un port trimodal Trilogiport (aigua-ferro-autopista) a Hermalle-sous-Argenteau, a un antic meandre del Mosa tallat, les extensions dels ports de Renory i de Visé, el millorament de les connexions amb l'aeroport i l'eventual construcció d'una estació i d'una connexió ferroviària a alta velocitat per mercaderies haurien de promoure l'adveniment de càrregues a valor afegit superior. Tot això i l'acord amb els ports d'Anvers i de Zeebrugge al qual hi ha una penúria de terrenys industrials i logístics aviat hauria de tornar al port el seu títol de segon port interior europeu.
Avui, la connexió amb el port de Rotterdam sofreix de l'embús de Lanaye i les hesitacions del govern neerlandès per a autoritzar la construcció de la quarta resclosa al canal de Lanaye.

## Instal·lacions principals

* 26 km de molls
* 367 hectàrees de zona portuària
* una dàrsena coberta de 10.000m$^2$
* molls interiors, roll-on/roll-off, drassana
* 102 grues i ponts grues
* 32 ponts bàscules
* 66 magatzems (docs) amb una superfície total de 15 hectàrees cobertes.
* 1 terminal per contenidors
* tines petroliers d'una capacitat de 194.000 m³
* graners d'una capacitat de 50.000 m³
* tremuges per sorra i grava d'una capacitat de 60.000 tones
* zones duaneres
* 115 llocs d'amarrament per a barques de plaer
* serveis de port 24 hores
* facilitats multimodals: fluvial, ferroviari i per carretera, tal com una connexió ràpida amb l'aeroport de mercaderies de Lieja a Bierset

## Enllaços i referències

Web del port en francès, neerlandès, alemany i anglès
* ↑ Statistiques 2006-2010, Rapport annuel (extrait), Liège, Port de Liège, 2012
* ↑ Communiqué de presse, Communiqué de presse, Liège, Port de Liège, 9 de febrer de 2012

## Bibliografia

* Planchar, Robert-Armand. 75$^e$ anniversaire du Port autonome de Liège - Un canal et trois hommes (1936-2011) (en francès). Lieja: Cefal, 2011, p. 34. ISBN 9782-87130-298-8.