OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Resolució 862 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 862 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides fou adoptada per unanimitat el 31 d'agost de 1993. Després de recordar les resolucions 841 (1993), 861 (1993) i un acord entre el President d'Haití i el comandant en Cap de la Forces Armades d'Haití, el Consell va reafirmar el compromís de la comunitat internacional a una solució a Haití i va discutir la creació d'una nova força de policia a Haití sota una proposta Missió de les Nacions Unides a Haití (UNMIH).
Es decidí l'enviament immediat d'un equip avançat de no més de 30 persones per avaluar els requisits i preparar-se per al possible enviament tant de la policia civil com dels components d'assistència militar de la UNMIH. El mandat de l'equip avançat duraria un mes amb la possibilitat d'incorporar-lo a la missió de manteniment de la pau de la UNMIH quan s'hagi establert.
El Consell esperava un informe addicional presentat pel secretari general Boutros Boutros-Ghali referent a la proposta de creació de la UNMIH i els seus costos financers, marc temporal, concertació i la coordinació projectada amb el treball de l'Organització dels Estats Americans, sol·licitant-li a més d'entrar en un Acord d'Estatut de Forces amb el Govern d'Haití per facilitar un primer enviament de la UNMIH quan el Consell ho decideixi. La missió es va establir formalment a Resolució 867.

## Referències

* ↑ Ryan, Stephen. The United Nations and international politics. Palgrave Macmillan, 2000, p. 122. ISBN 978-0-312-22825-5.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 801 a la 900 (1993 - 1994)
* Història d'Haití

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Chanson d'Antioche

No confondre-la amb la Cansó d'Antioca, occitana
La Chanson d'Antioche és una cançó de gesta francesa d'uns 9.000 versos alexandrins.
La cançó té com a argument el Setge d'Antioquia, que va tenir lloc durant la Primera Croada entre 1097 i 1098.
Junt amb La conqueste de Jerusalem i Les chétifs ("Els captius") forma l'anomenat Primer cicle de la croada.

## Bibliografia

* Martí de Riquer, Los cantares de gesta franceses, Barcelona, Ariel, 2009 [traducció a partir de la versió ampliada francesa], ISBN 9788424936150, p. 314-315
* Isabelle Weill, "Chanson d'Antioche" a Dictionnaire des lettres françaises: le Moyen Âge, éd. Geneviève Hasenohr i Michel Zink, Paris, Fayard (La Pochothèque), 1994 p. 238.

### Edició

Va ser editada per primer cop per Paulin Paris (1848). Les edicions modernes són les següents
* Suzanne Duparc-Quioc (ed.), La Chanson d'Antioche. I. Édition du texte d'après la version ancienne. II. Étude critique. Paris: Paul Geuthner, 1977-1978, 2 vol.
* Bernard Guidot (ed.), La chanson d'Antioche, chanson de geste du dernier quart du XIIe siècle. Nouvelle édition, traduction, présentation et notes par ... , Paris: Champion, 2011, 1136 p.

### Traducció a l'anglès

* The Chanson d'Antioche, an Old French Account of the First Crusade translated by Susan B. Edgington and Carol Sweetenham. Farnham: Ashgate, 2011

## Enllaços externs

* La Chanson d'Antioche a la base de dades ARLIMA
# Riu Orlé

El riu Orlé és un riu del sud de la zona central d'Astúries, afluent del riu Nalón per la dreta. Naix a la Serralada Cantàbrica, a uns 1.400 metres d'altitud, en el concejo de Casu, i després d'11 quilòmetres conflueix amb el Nalón prop d'Abantro (Casu). En el seu recorregut travessa Orlé, Bueres i Govezanes.
# Riu Orlovka

L'Orlovka - rus: Орловка - és un riu a l'óblast de Tomsk amb els seus orígens en Krai de Krasnoiarsk a Rússia, un afluent per la dreta del Ket (conca de l'Ob). El riu té una longitud de 327 quilòmetres. La seva conca abasta 9.010 quilòmetres quadrats. L'Orlovka origina de Llac Burgunku i flueix per la plana de la Sibèria Occidental. Usualment es congela a mitjans d'octubre o principis de novembre restant congelat fins a finals d'abril o maig.
# Cercle Sabadellès 1856

El Cercle Sabadellès 1856 és una entitat cultural i esportiva de la ciutat de Sabadell.
Es va fundar el 5 de desembre de 1856 com entitat cultural i recreativa a la ciutat de Sabadell, essent primer president Pere Turull. Fou fundat per membres de la burgesia industrial i financera de la ciutat. L'any 1967 es va aprovar incorporar a la denominació social la xifra 1856 per perpetuar l'any de la fundació i l'any 1984 es va inscriure oficialment el nom en català.
El 1956 va rebre la Medalla d'Or de la Ciutat de Sabadell. L'any 1969 es va decidir incorporar una vessant esportiva que complementés les activitats socials i culturals. El 1973 es van inaugurar les noves instal·lacions esportives a la carretera de Bellaterra. L'any 2002 es traslladà la seu social del centre de Sabadell i un any més tard la Generalitat de Catalunya nomena a l'entitat Forjadora de la Història Esportiva de Catalunya i el Consell de Ministres la declara d'Utilitat Pública.
En l'actualitat el club disposa de 20 pistes de tennis, 10 pistes de pàdel, 2 camps de futbol-7 de gespa artificial, pista poliesportiva, 1 pista d'esquaix, 2 pistes de petanca, piscina exterior, piscina coberta, sala de fitness, sala de cycling, 3 sales d'activitats dirigides, restaurant..., donant servei a uns 4.500 socis. Des del 1975 disposa d'escola de tennis. El 1990 s'hi afegeix la de futbol, i més tard la de pàdel, natació i dansa.

## Seccions

* Tennis
* Pàdel
* Natació
* Esquaix
* Futbol 7 i 11
* Dansa
* Fitness
* Cycling indoor
* Activitats Dirigides
* Running
* Triatló
* Tennis Adaptat o Inclusiu
* Petanca
* Tennis taula

## Referències

* 1 2 «Cercle Sabadellès 1856». Ajuntament de Sabadell. [Consulta: 4 desembre 2022].
* ↑ Santamaria, A. «La nissaga dels Turull, els constructors de la ciutat-fàbrica». iSabadell, 20-03-2016. [Consulta: 4 desembre 2022].
* 1 2 «Cercle Sabadellès 1856». Ajuntament de Sabadell. [Consulta: 4 desembre 2022].

## Enllaços externs

* Web oficial
* Informació a Mundo Deportivo
* Informació a Mundo Deportivo
# Cercle Olympique de Bamako

El Cercle Olympique de Bamako és un club malià de futbol de la ciutat de Bamako.

## Palmarès

* Copa maliana de futbol:
** 2000, 2002

## Futbolistes destacats

* Amadou Sidibé

## Referències

* ↑ «Championnat national : le stade malien passe le réveillon au chaud». Arxivat de l'original el 14 juny 2011. [Consulta: 12 gener 2011].
* ↑ Uniforme del club
* ↑ «Mali - List of Cup Winners». rsssf.com. [Consulta: 16 agost 2019].
# Cataldjali Hasan Paixà

Cataldjali Hasan Paixà fou un militar otomà, que va arribar a kapudan paixà. Era fill d'un oficial genísser de Çatalca i va poder entrar al servei de Palau on va ocupar diversos càrrecs secundaris fins que va arribar a kapudan paixà el 1625/1626 i se li va concedir la mà de la princesa otomana Aixa Sultan (filla d'Ahmet I).
Va reinstal·lar Canibek Giray com a kan a Crimea (1628). El 1630/1631 va destruir una flota dels cosacs que havia assolat la costa de la mar Negra, i va restaurar Ózi (Oczakov) al Dnièper. Per un conflicte amb el caimacan Redjeb Paixà va ser destituït del seu càrrec el 8 d'octubre de 1631, i fou nomenat beglerbeg de Budin.
Va morir un temps després a Doghan Köprüsü (Tesàlia).

## Bibliografia

* Kazasker Mehmed Hafid, Sefinet-ül Vüzera, transcript en lletres turques modernes i completat per İsmet Parmaksızoğlu, Istanbul, 1952.
# Catalanística

La catalanística és el conjunt de disciplines relacionades amb la cultura catalana, que abasten des de la llengua, el patrimoni natural i cultural, la història o la geografia fins al pensament filosòfic o els estudis socials, passant per l'economia, les ciències o l'art. En un sentit més restrictiu, la catalanística és un terme referit a l'estudi científic de la llengua, la literatura i la cultura catalanes, format per paral·lelisme amb altres termes semblants, com ara anglística, germanística, hispanística, iberística o italianística.

## Associacions de catalanística

* Anglo-Catalan Society (ACS)
* Associació de Catalanistes de l'Amèrica Llatina (ACAL)
* Associació Internacional de Llengua i Literatura Catalanes (AILLC)
* Association Française des Catalanistes (AFC)
* Associazione Italiana di Studi Catalani (AISC)
* Deutscher Katalanistenverband (DKV)
* Federació Internacional d'Associacions de Catalanística (FIAC)
* North American Catalan Society (NACS)
* Societat Catalana de Llengua i Literatura (SCLL)

## Referències

* ↑ «Orientacions estratègiques 2009-2018». Institut d'Estudis Catalans.
* ↑ Bover - 2013.

## Bibliografia

* Bover i Font, August «La catalanística internacional. Una perspectiva històrica». I Conferència: La catalanística en l'acadèmia global. Biblioteca Museu Víctor Balaguer [Vilanova i la Geltrú], 17-05-2013, pàgs. 1-11. Arxivat de l'original el 2018-03-09 [Consulta: 18 març 2008]. Arxivat 2018-03-09 a Wayback Machine.
* Bover i Font, August. Manual de catalanística. Barcelona: L'Abadia de Montserrat, 1993 (Biblioteca n°124). ISBN 9788478264254.
# Mares de Soacha

Mares de Soacha és una organització colombiana de Drets Humans formada per mares, esposes, filles i germanes de persones assassinades per militars de l'Exèrcit Nacional de Colòmbia de la ciutat de Soacha.
En 2008 les forces armades públiques van assassinar 19 joves de Soacha i Bogotà, presentant-los falsament com a guerrillers morts en combat. Els joves havien estat atrets al nord del país amb promeses de treball, però finalment van ser assassinats. Aquests fets van evidenciar les execucions extrajudicials (o falsos positius) dutes a terme per les forces armades públiques colombianes. L'organització té comptabilitzats més de 5.800 casos. La majoria dels culpables per aquests fets continuen sense ser jutjats.
L'organització busca lluitar contra la impunitat i aconseguir veritat i justícia. Han rebut diversos premis internacionals de la Pau i els Drets Humans.

## Referències

* ↑ «Madres de Soacha» (en castellà). Centro de memoria histórica, 19-09-2015. Arxivat de l'original el 2017-08-25 [Consulta: 25 agost 2017].
* ↑ Proenza, Anne «Las Madres de Soacha - Proceso» (en castellà). Proceso, 02-01-2012. Arxivat de l'original el 2017-08-25 [Consulta: 25 agost 2017].
* ↑ Silva Franco, Melissa «La revolución de las Madres de Soacha» (en castellà). La Vanguardia, 27-06-2014 [Consulta: 25 agost 2017].
* ↑ Balcells, Anna «Svetlana i Luz Marina». El Punt Avui, 09-05-2016 [Consulta: 25 agost 2017].
* ↑ «Colombia en busca de justicia: las madres de Soacha». Amnistía Internacional, 01-01-2010. Arxivat de l'original el 2017-02-05 [Consulta: 25 agost 2017].
* ↑ Silva Franco, Melissa «Las madres de Soacha logran su primera victoria». La Vanguardia, 22-07-2014 [Consulta: 25 agost 2017].
* ↑ «Las "Madres de Soacha", ganadoras del premio Constructores de Paz 2012» (en castellà). El Heraldo, 12-03-2013 [Consulta: 25 agost 2017].
* ↑ «Cinco "Madres de Soacha" ganadoras del Premio ICIP 2012 | | Número 15» (en castellà). Intituto Catalan Internacional para la paz. Revista Per la Pau / Por la Paz, 01-12-2012. Arxivat de l'original el 2017-02-05. [Consulta: 25 agost 2017].
# Wittenberg (Wisconsin)

Wittenberg (Hoocąk: Pac cinąk) és una població dels Estats Units a l'estat de Wisconsin. Segons el cens del 2000 tenia 1.177 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Wittenberg tenia 1.177 habitants, 436 habitatges, i 272 famílies. La densitat de població era de 277,1 habitants per km².
Dels 436 habitatges en un 32,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 47,5% hi vivien parelles casades, en un 11% dones solteres, i en un 37,6% no eren unitats familiars. En el 33,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 17,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,37 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,02.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,8% tenia menys de 18 anys, un 6,5% entre 18 i 24, un 24,7% entre 25 i 44, un 15,3% de 45 a 60 i un 28,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 78,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 29.926 $ i la renda mediana per família de 40.074 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.571 $ mentre que les dones 21.202 $. La renda per capita de la població era de 17.695 $. Aproximadament el 9,2% de les famílies i el 12,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Locations». Hoocąk Waaziija Haci Language Division, A Division of The Ho-Chunk Nation. [Consulta: 6 abril 2014].
* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Wittenberg» (en anglès). American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 14 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Wittenberg». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Nabedache

Els nabedache eren una tribu d'amerindis dels Estats Units de Texas oriental. El seu nom, Nabáydácu, vol dir "lloc de mores" en caddo. Una teoria alternativa diu que el seu nom original era wawadishe de la paraula caddo witish, que vol dir "sal."

## Història

Els nabedache formaven part de la branca oriental de la federació hasinai dins la Confederació Caddo. El seu territori tradicional era situat entre els rius Neches i Angelina.
En 1686 l'explorador francès Henri Joutel va trobar la tribu vivint a les capçaleres del riu Neches, prop de l'actual Comtat de Houston (Texas). En 1690 els frares franciscans espanyols que acompanyaren l'explorador Domingo Ramón van fundar una missió, San Francisco de los Tejas a territori nabedache. El contacte amb els europeus va portar malalties devastadores, i els nabedache van patir una epidèmia el 1690-1691. Al segle següent, el poble principal era 12-15 milles a l'oest del riu Neches. La vila fou anomenada San Pedro pel proper Arroyo San Pedro.
Els cronistes espanyols observaren que tant les dones com els homes podien ser sacerdots i assolir rangs elevats. A finals del segle xviii també practicaven la poliandria.
La tribu es va moure més amunt del riu Neches entre 1779 i 1784. Finalment, foren obligats a reassentar-se a la Reserva Wichita a Territori Indi en el segle xix. Actualment estan registrats com a membres de la tribu reconeguda federalment Nació Caddo d'Oklahoma.

## Sinonímia

La tribu també era coneguda com els Nabadacho, Nabaydacho, Nabordakhes, Inecis, Ynecis, Navedacho, i Naoudiche.

## Notes

* 1 2 Sturtevant, 617
* 1 2 Sturtevant, 629
* 1 2 Nabedache Indian Tribe. Access Genealogy. (retrieved 11 Sept 2009)
* 1 2 3 4 Krieger, Margery H. Nabedache Indians. The Handbook of Texas Online. (retrieved 11 Sept 2009)
* ↑ Bolton, 88

## Referències

* Bolton, Herbet E. The Hasinais: Southern Caddoans As Seen by the Earliest Europeans. Norman: University of Oklahoma Press, 2002. ISBN 978-0-8061-3441-3.
* Sturtevant, William C., general editor and Raymond D. Fogelson, volume editor. Handbook of North American Indians: Southeast. Volume 14. Washington DC: Smithsonian Institution, 2004. ISBN 0-16-072300-0.

## Enllaços externs

* Nabedache Indian Tribe. Access Genealogy.'
* Nabedache Indians del Handbook of Texas Online
# Ursula Kiausch

Ursula Kiausch (Alemanya, 199??) treballa en l'àmbit de la ciència-ficció a nivell internacional. Ursula va obtenir un màster d'Història, Sociologia i Ciències Polítiques (MA) a la Universitat de Heidelberg, Alemanya.
Després de treballar com a editora en cap de diverses revistes publicades per Suedwestdeutsche Verlagsanstalt Mannheim, i com a crítica de literatura fantàstica per a la ràdio pública (SDR), ha treballat sobretot en el camp de la ciència-ficció internacional (com a crítica, editora, autora i traductora). Ha treballat per a Heyne Munich i Spektrum Science Publishing House Heidelberg, entre altres editorials. Des del 1987 és membre de l'Associació Internacional de les Arts Fantàstiques.
Ha promogut, a més de dirigir-los i col·laborar-hi, nombrosos projectes interdisciplinaris d'art, literatura i ciència a Alemanya com Mona Lisa Overdrive (esdeveniment multimèdia, 1995); el festival Hofkultur (edicions del 1999, 2000 i 2002, Neustadt/Weinstr); Visions - Science meets Fiction (simpòsium de tres dies: del 24 al 26 d'octubre del 2002; Neustadt/ Germany). La revista literària alemanya a internet Wiessner/Kiausch.
Ha publicat relats a Heyne (1996; 1998; 1999), assaigs literàris a Ariadne (Alemanya, 2002); i també ha publicat a l'Associació Internacional de les Arts Fantàstiques (2001).
Ha traduït diverses novel·les, assaigs i relats dels següents autors de ciència-ficció (publicats per Heyne Munich, alguns d'ells inclouen entrevistes amb els seus autors): Brian W. Aldiss, Greg Bear, Philipp José Farmer, Joe Haldeman, Philipp Mann, Christopher Priest, Brian i Elisabeth Vonarburg.

## Referències

* ↑ «Ursula Kiausch | CCCB». web. Centre de Cultura Contemporània de Barcelona (CC-BY-SA via OTRS). [Consulta: 24 març 2016].
# Hosťovce (Nitra)

* No s'ha de confondre amb Hosťovce (Košice).
Hosťovce és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Nitra, al sud-oest del país.
La primera menció escrita de la vila es remunta al 1209.

## Referències

* ↑ «Population and housing census» (en anglès). Statistical Office of the Slovak Republic, 2011. [Consulta: 19 desembre 2021].
* ↑ «História obce - Oficiálne stránky obce Hosťovce». Arxivat de l'original el 2021-12-19. [Consulta: 19 desembre 2021].
# Hostili Túbul

Els Hostili Túbul (en llatí: Hostilii Tubuli) foren una família de la gens Hostília que portà el cognomen Túbul.
Alguns personatges destacats d'aquesta família van ser:
* Gai Hostili Túbul, pretor urbà el 209 aC i governador de Càpua.
* Luci Hostili Túbul, pretor el 142 aC.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Volum III. Londres: John Murray, 1876, p. 1180.
# Hostili Firmí

Hostili Firmí (en llatí: Hostilius Firminus) va ser un militar romà que va viure al segle i dC. Tenia el rang senatorial. Segurament formava part de la gens Hostília.
Va ser legat de Mari Prisc, procònsol de la província romana d'Àfrica durant el regnat de l'emperador Trajà. Es va veure embolicat en les acusacions que es van fer contra el procònsol l'any 101 per extorsió i crueltat i encara que no va ser degradat del rang de senador, hom li va prohibir l'exercici de les seves funcions senatorials.

## Referències

* ↑ [https://quod.lib.umich.edu/m/moa/acl3129.0002.001/541?page=root;rgn=full+text;size=100;view=image;q1=HostiliaSmith,+William+(editor).+Dictionary+of+Greek+and+Roman+biography+and+mythology.+Vol.+II.++Boston:+Little,+Brown,+&+Comp.,+1867,+p. 531. ]
# Huracà Frances

Huracà Frances va ser el sisè cicló tropical anomenat, el quart huracà i el tercer gran huracà de la temporada d'huracans de l'Atlàntic de 2004. El sistema va creuar l'oceà Atlàntic a mitjans i finals d'agost, desplaçant-se al nord de les Antilles Menors mentre s'enfortia. Les seves bandes de núvols exteriors van afectar Puerto Rico i les Illes Verges Britàniques quan va passar al nord del Mar Carib. Els vents màxims sostinguts de la tempesta van situar-se als 233 km/h, convertint-se en huracà de Categoria 4 en l'escala d'huracans de Saffir-Simpson. A mesura que els sistema va minorar la seva marxa, l'ull del cicló passava sobre l'Illa de Watling i molt a prop de l'Illa Cat a les Bahames. Frances era el primer huracà que impactava a l'arxipèlag de les Bahames des de 1866, i el seu pas va portar la destrucció quasi completa de l'economia agrícola.
Frances després va passar sobre els comtats centrals de l'estat de Florida dels EUA només tres setmanes després que l'Huracà Charley, provocant danys importants en la collita de cítrics de l'estat, tancant escoles i cancel·lant un partit de futbol. El cicló llavors es va traslladar breument fora de la costa de Florida al nord-est del Golf de Mèxic, però va fer una segona recalada als EUA a la Panhandle de Florida. Seguidament va accelerar cap al nord-est i va avançar per l'est dels Estats Units fins prop dels Apalatxes a la costa del Canadà Atlàntic alhora que es debilitava. Frances va tenir associada una important onada de tornados que va travessar l'est dels Estats Units, gairebé igualant l'onada de l'huracà Beulah. Hi va haver precipitacions fortes associades en aquest huracà lent i relativament extens que van provocar inundacions a Florida i a Carolina del Nord. Es van perdre un total de 49 vides a causa del cicló. S'estima que els estralls totals van ascendir a un valor de 12.000 milions d'USD de 2004.
# Huracà Floyd

Huracà Floyd va ser la sisena tempesta anomenada, el quart huracà i el tercer gran huracà de la temporada d'huracans de l'Atlàntic de 1999. Floyd va provocar la tercera evacuació més nombrosa en la història dels Estats Units per darrere de l'huracà Gustav i l'huracà Rita, respectivament; 2,6 milions de persones de zones pròximes a la costa de cinc estats estatunidencs se'ls va ordenar que abandonessin les seves llars quan Floyd s'aproximà. L'huracà de tipus Cap Verd es formà prop de la costa d'Àfrica, es perllongà del 7 al 19 de setembre i esdevingué un huracà molt potent de Categoria 4 just per sota de la ràtio mínima per ascendir a la màxima categoria en l'escala d'huracans de Saffir-Simpson. Va ser un dels huracans de l'Atlàntic amb més força mai registrats.
# Hypsiboas prasinus

Hypsiboas prasinus és una espècie de granota que viu al Brasil.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Kwet, A. & Garcia, P. 2004. Hypsiboas prasinus. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 9 de gener de 2008.
# Hypsiboas polytaenius

Hypsiboas polytaenius és una espècie de granota que viu al Brasil.

## Referències

* Gonçalves da Cruz, C.A. & Caramaschi, U. 2004. Hypsiboas polytaenius. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 9 de gener de 2008.
# Huracà de San Ciriaco de 1899

L'Huracà de San Ciriaco de 1899, altrament conegut com a huracà de Puerto Rico de 1899, va ser un cicló tropical que ostentà el rècord d'huracà Atlàntic més longeu de la història.
Va ser el tercer cicló tropical i el primer gran huracà de la temporada. Va ser registrat per primer cop el 3 d'agost al sud-oest de Cap Verd. A poc a poc es va anar intensificant mentre avançava decididament en direcció oest-nord-oest per l'oceà Atlàntic fins que va assolir l'estatus d'huracà el 5 d'agost. Durant les següents hores, la tempesta es va anar aprofundint encara més fins a aconseguir la Categoria 4 en l'Escala d'huracans de Saffir-Simpson (SSHWS) abans de sobrepassar per les Illes de Sotavent el 7 d'agost. Al final del dia, la tempesta va registrar vents de fins a 240 km/h. Es va debilitar lleugerament poc abans de fer recalada a Guayama (Puerto Rico) amb ràfegues de 220 km/h el 8 d'agost. Va emergir a l'Atlàntic sud-oest set hores més tard en un huracà de categoria. El sistema avançà en paral·lel a la costa nord de República Dominicana i llavors sobrevolà les Bahames afectant a diverses illes. Després d'això, va dirigir-se en direcció nord el 14 d'agost i va passar per l'est de Florida. L'endemà, la tempesta va corbar-se cap al nord-est i semblava que es dirigia mar en dins, tanmateix, va girar cua en direcció nord-oest el 17 d'agost i feu recalada prop de Hatteras (Carolina del Nord) a primera hora de l'endemà. També tocà terra a Outer Banks però ja com un huracà sense gaire força.

## Referències

* ↑ Schwartz, Stuart B. «The Hurricane of San Ciriaco: Disaster, Politics, and Society in Puerto Rico, 1899-1901». The Hispanic American Historical Review, 72, 3, 1992, pàg. 303–334. DOI: 10.2307/2515987. ISSN: 0018-2168.
* ↑ «Hurricanes in Puerto Rico 1500-1899» (en anglès). Hurricanes and Topical storms in Puerto Rico from 1500 to 1899. The Puerto Rico Hurricane Center. [Consulta: 29 maig 2022].
* ↑ Vázquez, Eduardo. «Huracán San Ciriaco en Puerto Rico» (en castellà). Trayecto meteorológico del Caribe, 08-08-2018. [Consulta: 29 maig 2022].