OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Christina Schwanitz

Christina Schwanitz (Dresden, 24 de desembre de 1985) és una atleta alemanya especialista en la prova de llançament de pes. Campiona del món 2015 i campiona d'Europa en 2014 i 2016. La seva millor marca personal és 20,77 metres, aconseguits el 20 de maig de 2015 a la reunió de Beijing del World Challenge. Posseeix com a màxim registre personal en pista coberta 20.05 metres, aconseguit el 2 de febrer de 2014 a Rochlitz.

## Palmarès

| Data | Campionat | Lloc | Resultat | Marca |
| 2004 | Campionat Mundial d'Atletisme Sub-20 | Grosseto | 3. | 16,52 m |
| 2005 | Campionat Europeu Juvenil | Erfurt | 2. | 18,64 m |
| 2008 | Campionat Mundial en Pista Coberta 2008 | València | 6. | 18,27 m |
| 2008 | Copa d'Europa de Nacions | Annecy | 1. | 18,55 m |
| 2008 | Jocs Olímpics 2008 | Pequín | 11. | 18,55 m |
| 2009 | Campionat Mundial 2009 | Berlín | 12. | 17,84 m |
| 2011 | Campionat d'Europa en pista coberta | París | 2. | 18,65 m |
| 2011 | Campionat Mundial 2011 | Daegu | 12. | 17,96 m |
| 2012 | Campionat Europeu 2012 | Hèlsinki | 5. | 18,25 m |
| 2012 | Jocs Olímpics 2012 | Londres | 10. | 18,47 m |
| 2013 | Campionat d'Europa en pista coberta | Göteborg | 1. | 19,25 m |
| 2013 | Campionat d'Europa per equips | Gateshead | 1. | 19,30 m |
| 2013 | Campionat Mundial 2013 | Moscou | 2. | 20,41 m |
| 2014 | Campionat d'Europa en pista coberta | Sopot | 2. | 19,94 m |
| 2014 | Campionat d'Europa per equips | Brunsvic | 1. | 19,43 m |
| 2014 | Campionat Europeu 2014 | Zúric | 1. | 19.90 m |
| 2014 | Copa Continental | Marrakech | 1. | 20,02 m |
| 2015 | Campionat d'Europa per equips | Cheboksary | 1. | 19,82 m |
| 2015 | Campionat Mundial 2015 | Pequin | 1. | 20,37 m |
| 2015 | Lliga de Diamant 2015 | Lliga de Diamant 2015 | 1. | |
| 2016 | Campionat Europeu 2016 | Amsterdam | 1. | 20.17 m |

## Referències

* ↑ «results women shot-put final». www.iaaf.org.

## Enllaços externs

* christina schwanitz Perfil a IAAF.
# Llei d'estatut dels expresidents de la Generalitat Valenciana

La Llei d'Estatut dels Expresidents de la Generalitat Valenciana és una norma que estableix que els expresidents de la Comunitat Valenciana poden passar a formar part del Consell Jurídic Consultiu valencià sense límit de temps.
La norma tal com va ser aprovada el 2002 estableix que:
* Els expresidents poden passar a formar part del Consell Jurídic Consultiu (CJC) valencià sense límit de temps podent ocupar el càrrec de vocal fins a 15 anys. Aquests rebrien un salari anual de 60.000 euros bruts aproximadament.
* Dret a automòbil oficial.
* "Dos llocs de treball amb funció d'assessorament i una plaça de conductor".
* Dret a tindre un “local adequat” per a tindre-hi una “oficina de suport”.
* Garantir la “seguretat personal dels expresidents, que poden fer ús de les dependències de la Generalitat Valenciana a Madrid i Brussel·les."
Els beneficiàris d'aquesta llei foren: José Luis Olivas (durant un temps breu) i Francisco Camps (sent vocal del CJC des del 2011).

## Història de la llei

En altres comunitats autònomes ja havien aprovat lleis similars i hi havia una llei reguladora estatal.
La llei, plantejada per l'aleshores president de la Generalitat Valenciana, Eduardo Zaplana, va ser aprovada per procediment de lectura única el 4 de juliol de 2002, cinc dies abans de ser Zaplana designat ministre de Treball i Assumptes Socials. L'aprovació es va fer amb els vots favorables del Partit Popular de la Comunitat Valenciana i del PSPV —els quals havien signat conjuntament la proposició de llei— i l'oposició d'Esquerra Unida del País Valencià.
El 2018, Podem, amb el suport de Compromís i la secció valenciana de Ciutadans, donaren suport a una reforma de la llei, oposats al Partit Popular de la Comunitat Valenciana i el PSOE-PSPV. La reforma plantejava "eliminar l'oficina a disposició dels expresidents, els dos llocs de treball amb funcions d'assessorament, i el xòfer". A més, Podem defensa que:
* Els expresidents siguen membres nats del Comité Econòmic i Social (CES), i no del Consell Jurídic Consultiu (CJC).
* La "possibilitat de revocació parlamentària de privilegis en casos de condemna ferma per un delicte contra l'administració pública que haja ocorregut abans, durant o després del mandat".
Durant els 6 mesos després de l'entrada en vigor de la reforma, els expresidents que s'hagueren acollit als drets de l'anterior llei haurien de presentar una memòria en la que han de justificar les despeses de l'oficina de suport.
Davant l'oposició a aquesta reforma, Compromís i Podem acusaren al PSPV de traïdors al pacte de govern. Així i tot, les esmenes van ser aprovades, amb l'oposició de Podem i Compromís.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Maceda, Víctor «Els beneficis dels expresidents: un privilegi o una qüestió de dignitat?». El Temps, 12-11-2018 [Consulta: 7 febrer 2019].
* ↑ «La llei d'expresidents divideix els partits del Botànic a les Corts». À Punt, 07-11-2018 [Consulta: 7 febrer 2019].
# Yacht Club de Chile

El Yacht Club de Chile és un club nàutic de Viña del Mar, Xile. Va ser el primer club xilè, fundat l'any 1941. Les seves instal·lacions es troben a l'espigó de Punta Condell. Té un local social amb restaurant. Hi ha una piscina i palmeres. El port esportiu te connexions d'electricitat per als iots amarrats.

## Referències

* ↑ Toledo Contreras, Pablo Andrés; Olea Martínez, Pablo Sebastián. Plan de Marketing para El Club Naval de Campo Las Salinas (tesi) (en castellà). Viña del Mar: Universidad de Valparaíso, 2017, p. 20.
* ↑ «Marina Yacht club de Chile (Valparaíso, V Región de Valparaíso)» (en castellà). Port Booker. [Consulta: 19 juny 2021].
* ↑ «Explore El Salto» (en anglès). Trip Mondo. [Consulta: 19 juny 2021].

## Enllaços externs

* Yacht Club de Chile - Lloc web oficial
# Phi Delta Phi

Phi Delta Phi (ΦΔΦ), és la societat legal internacional d'honors més gran del món, i la segona organització legal de major antiguitat encara existent en els Estats Units. Constituïda fins i tot abans que la American Bar Association, Phi Delta Phi era originalment una fraternitat; no obstant això, aquesta es va transformar a una societat d'honor.
Fins a la seva transformació en una societat d'honor en l'any 2012, Phi Delta Phi era la fraternitat professional més antiga d'existència contínua. La fraternitat va ser fundada en la Universitat de Míchigan en l'any 1869, per promoure un estàndard d'excel·lència en l'ètica professional. Phi Delta Phi va ser la primera fraternitat legal que va iniciar estudiants en estudis de pre-grau.

## Història

La fraternitat professional àdhuc existent, Phi Delta Phi, va ser fundada en el Departament de Dret de la Universitat de Michigan per John M. Howard de la generació de 1871. Howard era diplomat de Monmouth College i membre de Phi Gamma Delta (FIJI). La seva intenció inicialment era la de fundar un capítol a la seva Universitat, però no va continuar amb aquest pla a causa del gran nombre de capítols que ja existien al campus. En el seu lloc, Howard va reclamar els seus esforços en la fundació d'una fraternitat dedicada exclusivament a estudiants de Dret.

## Situació Actual

El total de membres iniciats actual de Phi Delta Phi supera les 200,000 persones. Més jutges, Presidents, governadors, senadors, membres de gabinet, ambaixadors, presidents de la Barra Americana d'Advocats, presidents de l'Associació d'Escoles de Dret dels Estats Units i degans d'universitats dels Estats Units, han sortit de les files de Phi Delta Phi que de qualsevol altra fraternitat jurídica.
Múltiples capítols requereixen alts estàndards acadèmics als estudiants per al seu ingrés en la fraternitat. En algunes jurisdiccions, cada capítol de Phi Delta Phi és considerat com una organització d'honor, a causa dels alts estàndards que exigeixen per a la seva admissió (per exemple a Texas o a Florida). La tradició de Phi Delta Phi de ser una fraternitat jurídica d'elite s'ha assentat encara més en el Segle XXI. Prova d'això és que durant el període 2000-2003 els President del Tribunal Suprem dels Estats Units, el President de la Cort Suprema del Canadà i el President de la Cort Suprema de Mèxic eren membres de Phi Delta Phi.
En l'actualitat, Phi Delta Phi té capítols en el top 20 de les Universitats de Dret dels Estats Units i té més capítols a Amèrica Llatina (18) i Canadà (9) que qualsevol altra fraternitat jurídica. Phi Delta Phi va ser la primera fraternitat jurídica professional en aconseguir la internacionalització en establir un capítol a Canadà. Així mateix, la fraternitat té capítols actius a Europa.

## Actius membres
### Presidents dels Estats Units

* Gerald R. Ford
* William McKinley
* Franklin D. Roosevelt
* Theodore Roosevelt
* William H. Taft

## Enllaços externs

* Pàgina oficial de Phi Delta Phi Arxivat 2017-01-09 a Wayback Machine. (anglès)
# Clàusula de Horn

En lògica proposicional, una fórmula lògica és una clàusula de Horn si és una clàusula (disjunció de literals) amb, com a màxim, un literal positiu. Es diuen així pel lògic Alfred Horn, el primer a assenyalar la importància d'aquestes clàusules en 1951.
Això és un exemple d'una clàusula de Horn:
$\neg p\lor \neg q\vee \cdots \vee \neg t\vee u$
Una fórmula com aquesta també pot reescriure's de forma equivalent com una implicació:
$(p\wedge q\wedge \cdots \wedge t)\rightarrow u$
Una clàusula de Horn amb exactament un literal positiu és una clàusula "definite"; en àlgebra universal les clàusules "definites" resulten (apareixen) com quasi-identitats. Una clàusula de Horn sense cap literal positiu és de vegades anomeda clàusula objectiu (goal) o consulta (query), especialment en programació lògica.
Una fórmula de Horn és una cadena textual (string) de quantificadors existencials o universals seguits per una conjunció de clàusules de Horn.

## Ús en PROLOG

La sintaxi d'una clàusula de Horn en PROLOG té el següent aspecte:
que podria llegir-se així: "A és filla de B si A és dona i B és pare de A".
En termes lògics representa la següent implicació:
$(dona(A)\land pare(B,A))\to filla(A,B)$
Per definició d'implicació s'obté la següent clàusula de Horn:
$\lnot dona(A)\lor \lnot pare(B,A)\lor filla(A,B)$
Observe's que, en PROLOG, el símbol :- separa la conclusió de les condicions. En PROLOG, les variables s'escriuen començant per una lletra majúscula. Totes les condicions han de complir-se simultàniament perquè la conclusió siga vàlida; per tant, la coma (en algunes versions de PROLOG se substitueix la coma pel símbol &) que separa les diferents condicions és equivalent a la conjunció copulativa.
En canvi la disjunció normalment no es representa mitjançant símbols especials (encara que pot fer-se amb el símbol ;), sinó afegint regles noves al programa. En aquest cas:
que podrien llegir-se així: "A és filla de B si A és dona i B és pare d'A o A és filla de B si A és dona i B és mare d'A".

## Vegeu també

* Programació lògica

## Enllaços externs

* Clàusula de Horn a PlanetMath (en anglés)

## Referències

* ↑ Horn, Alfred «On sentences which are true of direct unions of algebras». Journal of Symbolic Logic, 16, 1951, pàg. 14–21. DOI: 10.2307/2268661. JSTOR: 2268661.
# Llei d'acció de masses

La llei d'acció de masses postula que en un equilibri químic el producte de les concentracions de les espècies reactives és constant. Sigui l'equació química següent on dos reactius A i B amb els corresponents coeficients estequiomètrics α i β reaccionen per donar els productes de la reacció C i D, amb els coeficients estequiomètrics γ i δ corresponents, segons una reacció química reversible que queda en equilibri químic:
en aquest cas l'expressió matemàtica de la llei d'acció de masses és:
$K={\frac {[C]^{\gamma }[D]^{\delta }}{[A]^{\alpha }[B]^{\beta }}}$
Aquesta definició és d'ús general si bé no és completament certa, ja que només es compleix si en lloc de les concentracions s'empren les activitats de les espècies presents a la reacció química. L'expressió més general en funció de les activitats, a$_i$, de cada component, de i=1 fins a n, i dels seus respectius coeficients estequiomètrics, ν$_i$ (positius pels productes de la reacció i negatius pels reactius) s'expressa així:
$K=\prod _{i=1}^{n}a_{i}^{{\nu }_{i}}$
Les concentracions es poden expressar en molaritat, molalitat, fracció molar, pressió en el cas de gasos, etc. i s'obtenen constants K diferents però relacionades.
La constant K s'anomena constant d'equilibri i es pot relacionar amb l'energia de Gibbs de la reacció estàndard mitjançant l'equació:
$\Delta G_{r}^{0}=-RT\ln K$
on R és la constant dels gasos i T la temperatura absoluta.
L'expressió de la llei d'acció de masses va ser proposada per primera vegada el 1864 pels químics noruecs Cato Maximilian Guldberg i Peter Waage, seguint les idees del químic francès Claude Louis Berthollet sobre la reversibilitat de les reaccions químiques.

## Referències

* ↑ McNaught, A.D.; Wilkinson, A. IUPAC. Compendium of Chemical Terminology, the "Gold Book" (en anglès). 2a edició. Oxford: Blackwell Scientific Publications, 1997. DOI 10.1351/goldbook.M03725. ISBN 0-9678550-9-8 [Consulta: 9 febrer 2025].
* ↑ McNaught, A.D.; Wilkinson, A. IUPAC. Compendium of Chemical Terminology, the "Gold Book" (en anglès). 2a edició. Oxford: Blackwell Scientific Publications, 1997. DOI 10.1351/goldbook.C01023. ISBN 0-9678550-9-8 [Consulta: 9 febrer 2025].
* ↑ C.M. Guldberg and P. Waage,"Studies Concerning Affinity" C. M. Forhandlinger: Videnskabs-Selskabet i Christiana (1864), 35
* ↑ P. Waage, "Experiments for Determining the Affinity Law",Forhandlinger i Videnskabs-Selskabet i Christiania, (1864) 92.
* ↑ C.M. Guldberg, "Concerning the Laws of Chemical Affinity", C. M. Forhandlinger i Videnskabs-Selskabet i Christiania (1864) 111
* ↑ C.M. Guldberg and P. Waage, "Experiments concerning Chemical Affinity"; German translation by Abegg in Ostwald's Klassiker der Exacten Wissenschaften, no. 104, Wilhelm Engleman, Leipzig, 1899, pp 10-125
* ↑ C.M. Guldberg and P. Waage, "Concerning Chemical Affinity" Erdmann's Journal für Practische Chemie, (1879), 127, 69-114. Reprinted, with comments by Abegg in Ostwald's Klassiker der Exacten Wissenschaften, no. 104, Wilhelm Engleman, Leipzig, 1899, pp 126-171
# Yachad (organització)

Yachad, el consell nacional jueu per a les persones amb discapacitats (en anglès: Yachad, the National Jewish Council for Disabilities) és una organització nacional que atén les necessitats de les persones jueves amb discapacitats i fa possible la seva integració en la vida jueva.
Té una política inclusiva que té com a objectiu donar a les persones amb discapacitat l'oportunitat de tenir un lloc en la comunitat jueva, i ajuda a educar i advocar per una comprensió, acceptació, abast, una millor actitud cap a les persones amb habilitats diverses.
El programa Our Way inclou a les persones amb problemes d'audició i persones sordes i cegues. Els Shabbatons són uns viatges de cap de setmana inclusius, on els membres de Yachad poden estar junts amb un grup de companys. Les escoles IVDU ofereixen als estudiants amb necessitats especials una comprensió i un fons educatiu enriquidor.
Yachad ofereix diversos serveis clínics per a persones amb discapacitats. L'organització ofereix orientació personalitzada i suport per a les famílies, els germans i els pares.

## Referències

* ↑ «Yachad the National Jewish Council for Disabilities» (en anglès). Yachad, 11-07-2018.
* ↑ «NJCD - Yachad - Orthodox Union» (en anglès). Unió Ortodoxa, 11-07-2018.

## Enllaços externs

* www.yachad.org
# Nannina de Mèdici

Nannina de Mèdici, batejada amb el nom de Lucrècia de Mèdici (Florència, República de Florència 1448 - íd. 1493) fou una princesa italiana de la Casa de Mèdici.

## Orígens familiars

Va néixer l'any 1450 a la ciutat de Florència sent filla de Pere I de Mèdici i Lucrècia Tornabuoni. Fou neta per línia paterna de Cosme de Mèdici el Vell i Contessina de Bardi i germana de Maria, Blanca, Llorenç i Julià de Mèdici.

## Joventut

Educada dins de l'art humanístic del Renaixement es coneix molt poc de la seva vida, però ens resten dos retrats: un realitzat per Benozzo Gozzoli a la "Capella dels Reis Mags" del Palau Mèdici Riccardi de Florència, i un altre de Sandro Botticelli a "La Verge del Magnificat", en la qual és l'àngel que sosté la corona de la Mare de Déu.

## Núpcies i descendents

Es casà el 8 de juny de 1466 amb l'humanista Bernardo Rucellai. D'aquesta unió tingueren dos fills:
* Palla Rucellai
* Giovanni Rucellai (1475-1525), poeta i dramaturg
Nannina, anomenada així en honor de la seva besàvia Riccarda Bueri, de la qual n'era el seu mot carinyòs, morí el 14 de maig de 1453 a la ciutat de Florència.

## Enllaços externs

* http://genealogy.euweb.cz/italy/medici2.html (anglès)
# Don Quijote

«Don Quijote» té aquests significats:
* El Quixot, nom amb el qual és coneguda l'obra El ingenioso hidalgo Don Quijote de la Mancha de Miguel de Cervantes
* Don Quijote (missió espacial), ideada per l'Agència Espacial Europea (ESA)
* Don Quichotte, òpera de Jules Massenet
# Sotés

Sotés és un municipi de la Rioja, a la regió de la Rioja Mitjana, situada en la vall occidental del riu Iregua, afluent de l'Ebre, i a una distància de 17 km de Logronyo i a 10 de Nájera. La seva altitud sobre el nivell del mar és de 672 metres. El nucli urbà es troba en un pujol, augmentant el relleu escalonadament a mesura que ens acostem al sud, fins a arribar al Serradero de 1491 m. El clima, propi d'aquesta latitud, és mitjanament fred: lleugerament humit a l'hivern i suau a l'estiu.

## Història

El terreny que ocupa actualment Sotés ha estat habitat per variades cultures al llarg dels segles. S'han trobat nombrosos vestigis d'origen predominantment romà, si bé el més important és "Peña Lacita", un poblat de finals de l'Edat de Bronze i primera Edat de Ferro. Ja en l'Edat Mitjana, cap destacar la data de 2 de novembre de 1044, sobre dotació al monestir de san Juan de Sojuela. El rei García "el de Nájera", fa esment a "Sotiello", al descriure els límits d'aquest monestir. Un altre dels documents que fan referència a aquesta població va ser subscrit en l'any 1068. En el mateix, el rei Sanç "el de Peñalén" nomena a Sotés. En l'any 1137, Alfons VII de Castella lliurà al Monestir de Santa María la Real de Nájera les heretats que tenia a Sotés. No obstant això, és a partir del segle xviii, quan podem començar a parlar dels "segles d'or" de la història sotesina: la creació d'hospitals per a pelegrins jacobeos, la concessió en 1747, per part del rei d'Espanya Ferran VI, del títol de "Vila" i consegüent independización de Navarrete o el naixement de Domingo Dulce y Garay en 1808, marquen sens dubte l'esdevenir d'aquest petit poble riojà durant molts anys.
Sotés, situat en plena cruïlla, sempre ha romàs als canvis històrics, i actualment, en els començaments del segle xxi, es presenta com un poble acollidor, i en constant transformació.

## Bibliografia

* Palacios Sánchez, Juan Manuel (2005), "Sotés, Villa riojana". Depósito legal: LR-378-2005.

## Referències

* ↑ Govern de La Rioja. «Listado de municipios» (en castellà), 2016. Arxivat de l'original el 20 de gener 2022. [Consulta: 15 febrer 2021].
# Rakahanga

Rakahanga és un atol de les illes Cook septentrionals. Està situat a 42 km al nord de Manihiki, considerada com l'illa germana.

## Geografia

L'atol, de forma quasi rectangular, està format per dues illes habitades i set illots. La superfície total és de 4,1 km². La llacuna és poc profunda i això ha impedit el cultiu de perles. L'economia es basa en la recol·lecció de copra, el cultiu de taro i en la confecció de barrets de fulles trenades de cocoter que s'exporten a Rarotonga. La població total era de 161 habitants al cens del 2001.

## Història

Rakahanga va ser la primera de les illes Cook en conèixer un vaixell europeu. Va ser Pedro Fernández de Quirós, el 1606, que va quedar impressionat de la seva gent i l'anomenà Gente Hermosa, i en altres relats és l'Isla del Peregrino. A pesar de l'interès que va despertar la descripció de Quirós, no va ser trobada de nou fins al 1820 pel rus Thaddeus Bellingshausen que l'anomenà illa del Gran Duc Alexandre. Tot seguit hi van arribar els baleners nord-americans: el capità Patrickson l'anomenà Reirson Island, i el capità Joshua Coffin, del Ganges, l'anomenà Little Ganges Island el 1828. Altres noms utilitzats són: Francis Island, Princess Marianne Island i Alliconga Island.
Rakahanga va ser evangelitzada a partir del 1857 amb l'arribada del missioner de la London Missionary Society, Aaron Buzacott.
# Pere Pascual Salichs

Pere Pascual Salichs (1883-1965) fou un advocat i polític català.

## Biografia

Fou alcalde de Sabadell per la Lliga Regionalista des del 3 de desembre de 1918 fins a l'1 d'abril de 1922, substituït mitjançant reial ordre per Antoni Cusidó. Va ser també president de la Lliga a la ciutat i candidat a Corts, així com diputat segon del Col·legi d'Advocats de Sabadell de 1924 a 1945.
Amb el suport de la Cambra de Comerç i el Gremi de Fabricants, el 26 d'abril de 1919 va demanar al ministre de Guerra un regiment que fos destinat a reprimir les protestes obreres. Pascual Salichs es va dirigir al director de la Guàrdia Civil i al ministre de Governació per recordar-los que la caserna de la Guàrdia Civil havia estat costejada per la població, amb un cost de 300.000 pessetes, i reclamant-los que fos convertida en Comandància, amb més efectius d'infanteria i sobretot forces de cavalleria
Va patir l'oposició de les forces republicanes, partidàries que els Ferrocarrils catalans passessin per sota terra; Salichs s'hi oposava i pretenia que travessessin la ciutat, però finalment la posició dels republicans va vèncer i les vies van ser soterrades. El projecte dels ferrocarrils s'inicià al 17 de desembre de 1912, però el tren no arribà a Sabadell fins al 12 de setembre de 1925
Durant la República, Salichs va ser secretari municipal i no es va exiliar. Amb la victòria franquista va continuar a la secretaria de l'Ajuntament. Va escriure molts articles com a col·laborador a "Boletín" i a la premsa local de la Falange a la secció fixa anomenada “Humaredas”, sota el pseudònim Nihil.
En el primer número del diari de FET-JONS Sabadell, Pascual Salichs mostrava el seu abandó a la causa catalanista i la ferma adhesió al nou règim: ” …En una palabra: ha de poseer (la ciutat) cada factor y elemento integrante de la ciudad, ser individual o colectivo. la firme convicción de que la ciudad es el taller de la máximo laboriosidad? del que somos obreros todos, para dar satisfacción a todas las necesidades. desde las de como entidad física y material, a las de gran envergadura espiritual. económica. cultural benéfica pero como célula tan solo de una Entidad superior única e indivisible que es España”.

## Referències

* ↑ Berenguer, Arnau. «Pascual Salichs, Pere», 21-01-2017. [Consulta: 17 febrer 2019].
* ↑ Berbois, Josep Lluís Martín i «El destí dels membres de la Lliga Catalana de Sabadell des de 1936 fins als primers anys del franquisme». Arraona: revista d'història, 28, 2004, pàg. 164–185–185. ISSN: 2339-6105.
# Clàusula de nuesa

Una clàusula de nuesa és un paràgraf o una secció del contracte legal d'un intèrpret que estipula quines parts, si s'escau, del cos de l'intèrpret es veuran exposades durant una producció teatral, de televisió, cinematogràfica o d'un altre tipus. La clàusula pot estipular que un artista intèrpret o executant no serà obligat a nuar-se, o pot especificar que un intèrpret no pugui nuar-se. Tanmateix, un personatge que juguen pot semblar nu per l'ús d'un "doble corporal" en lloc de l'intèrpret durant una escena nua o l'ús d'una peça de roba de cos de pell .De vegades un intèrpret es nega a acceptar un paper que implica la nuesa.