# Botja pudent

La botja pudent (Artemisia herba-alba), és una espècie de planta amb flors del gènere Artemisia dins la família de les asteràcies.
Addicionalment pot rebre els noms d'herba cuquera, herba pudent i ontina. També s'han recollit les variants lingüístiques borja pudenta, botja pudenta i herba pudenta.

## Morfologia

És una planta camèfita amb diverses tiges, que fa fins a 40 cm d'alt. Les fulles són molt aromàtiques i cobertes de fins tricomes que li donen un aspecte grisenc, tenen segments estretament linears. Les flors són groguenques de 2 a 5 per capítol; floreix de setembre a desembre.

## Hàbitat

La botja pudent creix, i de vegades és l'espècie dominant, en estepes i en les estepes desèrtiques del nord d'Àfrica, Àsia occidental, sud-oest d'Europa, Aràbia i estepes desèrtiques saharianes. Als Països Catalans es troba a Catalunya i País Valencià, però no a les Balears. Es fa servir en medicina tradicional. Als Països Catalans habita en timonedes més o menys nitròfiles, contrades mediterrànies de tendència poc plujosa, des del nivell del mar als 600 metres d'altitud.

## Taxonomia

Aquest tàxon va ser publicat per primer cop l'any 1779 a l'obra Synopsis Stirpium indigenarum Aragoniae de Ignacio Jordán Claudio de Asso y del Río.

### Sinònims

Els següents noms científics són sinònims d'Artemisia herba-alba:
* Artemisia aethiopica L.
* Artemisia aragonensis Lam.
* Artemisia billardiereana Besser
* Artemisia herba-alba var. communis Ferch.
* Artemisia herba-alba var. desertii Ferch.
* Artemisia lippii Kunze ex Besser
* Artemisia lippii Jan ex Besser
* Artemisia ontina Dufour
* Oligosporus lippii (Kunze ex Besser) Poljakov
* Seriphidium herba-alba (Asso) Soják

## Usos

Aquesta planta és una bona planta farratgera, principalment per a les ovelles.
Aquesta espècie en medicina tradicional es fa servir com a antisèptica, vermífuga i antiespasmòdica, entre altres propietats. Artemisia herba alba s'ha fet servir com a remei tradicional per a l'enteritisi i diversos problemes intestinals pels beduïns del Nègueb.
L'oli essencial de l'espècie A. herba alba del desert de la península del Sinaí conté principalment eucaliptol i quantitats apreciables de tuiones i altres monoterpens. Davanona, crisantenona i ciscrisantenol s'han descrit en algunes poblacions de l'espècie A. herba alba del Marroc i la península Ibèrica.

## Referències

* 1 2 «Artemisia herba-alba». Noms de plantes. Corpus de fitonímia catalana. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 1r juliol 2022].
* 1 2 3 «Artemisia herba-alba» (en anglès). Plants of the World Online. Royal Botanic Gardens. Kew. [Consulta: 1r juliol 2022].
* ↑ Pottier-Alapetite, G. «Flore de la Tunisie: part 2. Dicotyledones, Gamopetales» (en francès). Tunis, Ministry of Higher Education and Scientific Research, 2, 1979, pàg. 1012–3.
* ↑ Feinbrun Dothan, N. «Flora Palaestina: part 3. Ericaceae to Compositae». Jerusalem, Israel Academy of Sciences and Humanities, 2, 1978, pàg. 351–3.
* ↑ GRIN Taxonomy for Plants. «Artemisia herba-alba Asso».
* ↑ Bolòs, Oriol; Vigo, Josep. Flora dels Països Catalans. Ed. Barcino. Barcelona, 1984. ISBN 9788472265974.
* 1 2 3 Yashphe, J.; Feuerstein, I.; Barel, S.; Segal, R. «The Antibacterial and Antispasmodic Activity of Artemisia herba alba Asso. II. Examination of Essential Oils from Various Chemotypes». Pharmaceutical Biology, 25, 2, 1987, pàg. 89–96. DOI: 10.3109/13880208709088133.
* ↑ Houmani, Mohamed; Houmani, Zahia; Skoula, Melpomeni «Interest of Artemisia herba alba asso for the food of cattle in Algerian steppes». Acta botanica gallica, 151, 2, 2004, pàg. 165–172. ISSN: 1253-8078.
* ↑ Friedman J, Yaniv Z, Dafni A, Palewitch D «A preliminary classification of the healing potential of medicinal plants, based on a rational analysis of an ethnopharmacological field survey among Bedouins in the Negev desert, Israel». Journal of Ethnopharmacology, 16, 2–3, juny 1986, pàg. 275-87. DOI: 10.1016/0378-8741(86)90094-2. PMID: 3747566.
* ↑ Benjilali, B.; Sarris, J.; Richard, H. «Nouveaux chémotypes d' Artemisia herba-alba» (en francès). Sci. Aliment., 2, 1982, pàg. 515–527.
* ↑ Salido, S.; Valenzuela, L. R.; Altarejos, J. et al. «Composition and infraspecific variability of Artemisia herba-alba from southern Spain» (en francès). Biochemical Systematics and Ecology, 32, 2004, pàg. 265–77. DOI: 10.1016/j.bse.2003.09.002.

## Enllaços externs

* Details for: Artemisia herba alba - The Euro+Med Plantbase.
* Sahara-Nature: Artemisia herba alba Arxivat 2016-09-13 a Wayback Machine. (francès).