OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Max Levchin

Max Rafael Levchin (en ucraïnès): Максиміліан Левчин, Maksymilian R. Levčyn; (nascut l'11 de juliol de 1975), és un informàtic i empresari estatunidenc d'origen ucraïnès, especialment conegut com a cofundador (amb Peter Thiel) i ex-director de Tecnologies de la Informació de PayPal. És també un assessor de l'empresa de negocis jemBul.com, la qual té més de 500 empleats, i una facturació de 300 milions de dòlars.

## Notes i referències

* ↑ http://www.peekyou.com/Max_Levchin/44559156

## Enllaços externs

* Personal website, includes photos from PayPal IPO.
* iinnovate interview Two Stanford business school students interview Max
* New York Times: After Succeeding, Young Tycoons Try, Try Again Max Levchin profile
* «PayPal and Slide Co-founder Becomes a Google VP of Engineering».
# Kúrske (Crimea)

* Per a altres significats, vegeu «Kúrskoie».
Kúrske (en (ucraïnès): Курське) és un poble de la República Autònoma de Crimea a Ucraïna, que el 2014 tenia 1.204 habitants. Pertany al districte de Bilogorsk.

## Referències

* ↑ «Приказ Минкомсвязи России «О внесении изменений в Российскую систему и план нумерации, утвержденные приказом Министерства информационных технологий и связи Российской Федерации от 17.11.2006 № 142»». Минкомсвязь России. Arxivat de l'original el 2017-07-05. [Consulta: 24 juliol 2016].
* ↑ «Новые телефонные коды городов Крыма». Крымтелеком. Arxivat de l'original el 2016-05-06. [Consulta: 24 juliol 2016].
# Chok

Chok fou un petit estat tributari protegit a Undsarviya, al Kathiawar, a la presidència de Bombai. Els formaven dos pobles amb dos tributaris separats.
El tribut era de 39,8 lliures al Gaikwar de Baroda i 2,6 al nawab de Junagarh.

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Ull morat

Un hematoma periorbitari, comunament anomenat ull morat o ull de vellut (associat amb boxa o esports de pal com l'hoquei), és un hematoma al voltant de l'ull (a la part anterior de l'òrbita) habitualment a causa d'un traumatisme contús a la cara més que a l'ull. El nom fa referència a l'hematoma de color fosc que és el resultat de l'acumulació de sang i líquid al teixit connectiu lax després d'un cop al cap. Aquesta sang segueix lliurement sota el cuir cabellut frontal (o el front) produint una inflor generalitzada sobre la cúpula del crani, però no pot passar ni a les regions occipitals ni a les del temple a causa de les fixacions òssies del múscul occipitofrontal. Però aquest líquid pot, tanmateix, avançar cap a les parpelles perquè el múscul occipitofrontal no té cap fixació ossia anterior. Això condueix a la formació de l'hematoma poques hores després de la lesió al cap o a l'operació cranial. Si la lesió és més extensa, fins i tot una fractura de crani, un aparent ull negre de vegades pot empitjorar i pot requerir tractament mèdic professional, per tal que es resolgui. Això és més probable si l'àrea al voltant dels dos ulls s'ha lesionat o si hi ha antecedents de lesió al cap o fractura al voltant de l'ull. Tot i que són desfigurants, la gran majoria dels ulls morats no són greus, requereixen poc o cap tractament i es resoldran espontàniament en una o dues setmanes.
Rarament, es pot produir, també, un sagnat dins de l'ull, una condició anomenada hifema, és més greu: pot reduir permanentment la visió i pot danyar la còrnia. En alguns casos, també es pot produir una pressió anormalment alta dins del globus ocular (hipertensió ocular).

## Referències

* ↑ Singh, Vishram. Textbook of Anatomy - Head & Neck & Brain - Volume III - 2e. New Delhi: Reed Elsevier India Private limited, 2014, p. 48. ISBN 9788131237274.
# Àrsaces II de Pàrtia

Tiridates (en llatí Tīrĭdātes) és el nom que Flavi Arrià va donar a un segon suposat rei dels parts, germà i successor d'Àrsaces I de Pàrtia. El seu nom de regne seria Àrsaces II (en llatí Arsăcēs).
Els historiadors moderns pensen que no va existir perquè el seu nom és persa i no part i que Àrsaces I va seguir com a rei fins a l'any 214 aC. En el seu temps els parts van ocupar l'Hircània i van sotmetre als amardis. Seleuc II el va derrotar l'any 238 aC però el selèucida va haver de retornar al seu país per fer front a la rebel·lió de son germà Antíoc Híerax i així Tiridates va poder derrotar les forces que Antíoc havia deixat a la part nord-oriental del regne. Hauria mort el 214 aC i l'hauria succeït el seu fill Artaban I de Pàrtia.

## Referències

* ↑ Yarshater, Ehsan (et al.) (eds.). The Cambridge History of Iran Seleucid Parthian Volume 3. The Seleucid, Parthian and Sasanid Periods, Part 1.. Cambridge: Cambridge University Press, 1983, p. 19-20. ISBN 9781139054942.
| Precedit per: Àrsaces I de Pàrtia | Imperi Part | Succeït per: Artaban I |
# Messier 106

Messier 106 (M106 o NGC 4258) és una galàxia espiral situada en la constel·lació dels Llebrers. Va ser descoberta per Pierre Méchain el 1781; però, igual que M105, Charles Messier no la va incloure en el seu catàleg a l'època. Va ser Helen Sawyer Hogg qui la va introduir en la versió moderna del catàleg el 1947, després de trobar una carta de Méchain en què comentava el descobriment.
M106 està situada a una distància de 21 a 25 milions d'anys llum del sistema solar, del qual s'allunya a una velocitat de 537 km/s. Té un diàmetre d'uns 30.000 anys llum. Es tracta d'una galàxia de tipus Sbp en la seqüència de Hubble; presenta uns braços espirals ben visibles, delimitats per regions d'intensa activitat de naixement d'estrelles, on es poden observar nombroses estrelles blaves molt joves i calentes, i núvols de gas ionitzat o regions HII de color vermell.
M106 és una galàxia de Seyfert II, cosa que significa que possiblement part de la galàxia estigui caient en un forat negre supermassiu a causa de les emissions força inusuals de raigs X i línies espectrals detectades. M106 podria tenir com a galàxia companya la galàxia NGC 4217.

## Referències

* ↑ «Messier 106». NASA/IPAC Extragalactic Database. [Consulta: 27 febrer 2018].
* 1 2 «Messier 106». [Consulta: 27 febrer 2018].
* ↑ R. Brent Tully. «Cosmicflows-3». [Consulta: 27 febrer 2018].
* ↑ «The Local Tully-Fisher relation for dwarf galaxies». Astronomical Journal, 2017, pàg. 6–6. DOI: 10.3847/1538-3881/153/1/6.
* ↑ Afirmat a: SIMBAD. Títol: M 106. Data de consulta: 27 febrer 2018.
* ↑ Armando Gil de Paz «The GALEX Ultraviolet Atlas of Nearby Galaxies». The Astrophysical Journal Supplement Series, 2, 01-12-2007, pàg. 185–255. DOI: 10.1086/516636.
* ↑ R. Brent Tully «Cosmic flows: Green Bank Telescope and Parkes H I observations» (en anglès). Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, 2011, pàg. 2005–2016. DOI: 10.1111/J.1365-2966.2011.18515.X.
* 1 2 Thomas H. Jarrett «The Two Micron All Sky Survey (2MASS)» (en anglès). Astronomical Journal, 2, 01-02-2006, pàg. 1163–1183. DOI: 10.1086/498708.

## Enllaços externs

* SEDS (anglès).
* Dades astronòmiques SIMBAD (anglès).
# Maria Dolors Millat

Maria Dolors Millat Llusà (Sort, 29 de maig de 1953) és una escriptora, poeta i docent. Llicenciada en història antiga per la Universitat de Barcelona. El 1987 va marxar a viure a Montréal, on va entrar en contacte amb els tallers d'escriptura creativa. Les obres sobre la temàtica de teoria d'escriptura literària, les ha signades amb el pseudònim de Lola Sabarich. L'any 1993 va fundar l'Aula de Lletres, la primera escola d'escriptura de Catalunya que posteriorment esdevindria l'Escola d'Escriptura de l'Ateneu Barcelonès, de la qual va ser cap d'estudis durant quatre anys. Posteriorment, va fundar i dirigir la Escuela de escritores Alonso Quijano a la Manxa.

## Obres
### Poesia

* Lunas de arena (Barcelona: Meteora), 2007 ISBN 978-84-9562-355-3
* Al batec de la terra (Barcelona: Meteora), 2007 ISBN 978-84-9562-379-9

### Novel·la

* Quirat i mig (Barcelona: Edicions del 1984), 2012 ISBN 978-84-9244-075-7
* Terra inhòspita: Barcelona 2048 (Barcelona: Periscopi), 2013 ISBN 978-84-9404-907-1
* La filla del Nord (Barcelona: Proa) 2016 ISBN 9788475886183

### Manuals d'escriptura literària

* Sota el pseudònim de Lola Sabarich:
* Cómo mejorar un texto literario: un manual práctico para dominar las técnicas básicas de la narración, (Barcelona : Alba), 2001. ISBN 84-8428-115-9
* El Oficio de escritor: todos los pasos desde el papel en blanco a la mesa del editor, (Barcelona : Alba), 2000. ISBN 978-84-8428-033-0

## Referències

* ↑ Maria Dolors Millat al Qui és Qui de les Lletres Catalanes
* ↑ Fitxa de Maria Dolors Millat Llusà a l'Índex d'Autors
* ↑ «Fàbrica d'escriptors». Avui, 12 agost 2006 p. 36-37 [Consulta: 21 gener 2013]. Arxivat 2014-02-01 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2014-02-01. [Consulta: 20 març 2021].
* ↑ «Música i poesia a la biblioteca Esteve Paluzie, per presentar la primera novel·la de Maria Dolors Millat, “Quirat i mig”». Ajuntament de Barberà del Vallès [Consulta: 21 gener 2013]. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2014-02-01. [Consulta: 21 gener 2014].
* ↑ «M.Dolors Millat». Edicions del Periscopi. Arxivat de l'original el 7 d’abril 2014. [Consulta: 1r abril 2014].
# L'Estació (l'Espluga de Francolí)

L'Estació és un nucli de població de l'Espluga de Francolí, situat a l'extrem nord de la vila, tocant al barri de la Font Major, limitat per la via del tren i la carretera N-240. Va créixer al voltant de l'edifici de l'estació de la RENFE de la línia Lleida-Reus.
Hi ha alguns xalets i als darrers temps s'hi han instal·lat també algunes petites indústries. Molt a prop s'aixeca l'edifici del Celler Cooperatiu.
L'any 2004 hi havia censats 7 habitants com a residents permanents.

## Enllaços externs

* El nucli de l'Estació, a la pàgina de l'Espluga de Francolí Arxivat 2007-03-10 a Wayback Machine.
# Chokri El Ouaer

Chokri El Ouaer (àrab: شُكري الواعر, Xukrī al-Wāʿ ir) (Tunis, 15 d'agost de 1966) és un jugador de futbol retirat de Tunísia.
Jugava a la posició de porter. Tota la seva carrera esportiva transcorregué al club Espérance Sportive de Tunis excepte una etapa de sis mesos al club italià Genoa CFC l'any 2001. Disputà la Copa del Món de Futbol de 1998 amb la selecció tunisiana.

## Enllaços externs

* BBC : Bad back forces El Ouaer out
* Ghanaweb : CAF set to rule on El Ouaer fake injury accusation
* national-football-teams.com
# Carlota Felicitat de Brunsvic-Lüneburg

Carlota Felicitat de Brunsvic-Lüneburg (Hannover, Sacre Imperi Romanogermànic 1671 - Mòdena, Ducat de Mòdena 1710) fou una noble alemanya que va esdevenir duquessa consort de Mòdena.

## Orígens familiars

Va néixer el 8 de març de 1671 a la ciutat imperial de Hannover sent filla del príncep Joan Frederic de Brunsvic-Lüneburg i Benedicta del Palatinat-Simmern. Fou net per línia paterna de Jordi de Brunsvic-Lüneburg i Anna Elionor de Hessen-Darmstadt, i per línia materna d'Eduard del Palatinat-Simmern i Anna de Màntua.
Fou germana d'Amàlia Guillema de Brunsvic-Lüneburg, casada amb Josep I del Sacre Imperi Romanogermànic.

## Núpcies i descendents

Es casà l'11 de febrer de 1696 a la ciutat de Mòdena amb el duc de Màntua Reinaldo III d'Este. D'aquesta unió nasqueren:
* Beneta Maria d'Este (1697-1777)
* Francesc III d'Este (1698-1780), duc de Mòdena, casat amb Carlota d'Orleans (1700-1761)
* Amàlia Josefina d'Este (1699-1778)
* Joan Frederic d'Este (1700-1727)
* Enriqueta d'Este (1702-1777), casada el 1728 amb Antoni I de Parma i el 1740 amb Leopold de Hesse-Darmstadt
* Climent d'Este (1708-?)
* una filla (1710)
Morí el 1710 a la ciutat de Mòdena en donar llum a una filla morta.

## Enllaços externs

* (anglès) http://genealogy.euweb.cz/welf/welf10.html
* (alemany) «GeneAll.net - Charlotte Felicitas, Herzogin zu Braunschweig-Lüneburg».
# Óscar Gómez Sánchez

Óscar Gómez Sánchez (Lima, 1934 - Lima, 4 de març de 2008) fou un futbolista peruà de la dècada de 1950.
Pel que fa a clubs, defensà els colors d'Alianza Lima, River Plate i Gimnasia y Esgrima La Plata. Va jugar 26 partits amb el Perú i marcà 14 gols entre 1953 i 1959. Disputà el Campionat sud-americà de futbol de 1959 i les classificatòries pel Mundial 1958.
El seu germà Carlos Gómez Sánchez també fou futbolista.

## Referències

* ↑ Alava, Ahmed «Ex futbolita ´Huaqui´ Gómez Sánchez falleció ayer en Lima». El Comercio, 05-03-2008 [Consulta: 6 març 2009].
* ↑ «Peru - Record International Players». RSSSF. [Consulta: 6 març 2009].
* ↑ Oscar Gomez Sanchez Fitxa i estadístiques a la FIFA
# Mission: Impossible

«Mission: Impossible o Missió: Impossible» té aquests significats:
# Kópanskoi

Kópanskoi - Копанской (rus) - és un khútor del krai de Krasnodar, a Rússia. Es troba a les terres baixes de Kuban-Azov, a la riba del riu Sula, a 20 km al nord-oest del centre de Krasnodar, la capital.
Pertany al municipi de Beriózovi.
# Ceos (fill d'Urà)

En la mitologia grega, Ceos (en grec antic Κοῖος Koĩos, "intel·ligència") era el tità de la intel·ligència. Els titans eren els fills gegants d'Urà (el Cel) i Gea (la Terra). Ceos representava el vaticini pels estels, així com l'eix nord del cel al voltant del qual giraven els estels. que rebé el nom de Pol per aquesta raó (Πολος Polus era un dels epítets de Ceos).
Ajuntat amb la seva germana Febe, "la brillant", titànide de la lluentor i la lluna, Ceos va ser pare de Leto i Astèria. De Zeus (fill de Cronos i Rea), Leto engendrà Àrtemis i Apol·lo.
Junt amb la seva esposa, que representava el centre de la Terra (entesa com un disc pla), despuntà com un dels primers déus profètics, essent Ceos el portaveu de la saviesa del seu pare Urà, i Febe la de la seva mare Gea. En aquest sentit les seves dues filles representaven les dues branques de la clarividència: Leto i el seu fill Apol·lo presideixen el poder profètic de la llum i el cel, i Astèria i la seva filla Hècate el poder profètic de la nit, la foscor ctónica i els esperits dels morts. Així Apol·lo dividia el seu temps entre l'oracle de Delfos, al centre de la Terra que presidia la seva àvia i, durant l'hivern, a les regions hiperbòries, properes al pol que representava el seu avi Ceos. Ambdós llocs estaven custodiats per dracs, Pitó a Delfos i la constel·lació de Dragó al nord axial, i aquests dos elements poden representar la parella de Titans. Segons aquesta versió Ceos seria el drac que Atena llançà al firmament durant la Titanomàquia. Amb els altres titans, Ceos va ser derrotat per Zeus i els olímpics, que l'empresonaren al Tàrtar.

## Referències

* ↑ «Hesiod, Theogony, line 104». [Consulta: 8 juliol 2021].
* ↑ Grimal, Pierre. Diccionari de mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions de 1984, 2008, p. 100. ISBN 9788496061972.
* Part del contingut d'aquest article ha estat traduït lliurement del corresponent article de la Wikipedia en anglès i en castellà.

## Enllaços externs

* Koios a Theoi Project (anglès)
Viccionari
# Turčiansky Ďur

Turčiansky Ďur és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Žilina, al centre-nord del país.
# Netta

Netta és un gènere d'ocells de la subfamília dels aitins (Aythyinae), dins la família dels anàtids (Anatidae) que habita en Euràsia i zones tropicals d'Àfrica i Amèrica del Sud. Una de les espècies, el xibec (Netta rufina) habita als Països Catalans. El nom de "xibec" es pot fer extensiu a altres espècies del gènere.

## Llista d'espècies

S'ha classificat aquest gènere en 3 espècies:
* Xibec peposaca (Netta peposaca).
* Xibec cap-roig (Netta rufina).
* Xibec bru (Netta erythrophthalma).

## Referències

* ↑ El gènere Netta a TAXONOMICON Rev. 14-10-2010
# Eugène Lanti

Eugène Lanti, pseudònim d'Eugène Adam (Normandia, 19 de juliol de 1879 - Mèxic, 17 de gener de 1947), fou el fundador de l'Associació Mundial Anacional (Sennacieca Asocio Tutmonda, en esperanto). Les seves idees radicals li van valer l'àlies de «l'anti-tout» (l'«anti-tot») i d'aquí va idear el seu pseudònim «Lanti». De formació autodidacta, va aprendre l'esperanto en finalitzar la Primera Guerra Mundial, i es va dedicar al moviment esperantista com a forma d'unir els treballadors de tots els països per sobre de les barreres nacionals. La seva evolució ideològica va començar en ambients radicals; es va adherir al Partit Comunista Francès poc després de la seva fundació, però aviat, després dels seus viatges a la Unió Soviètica, es va allunyar d'aquesta ideologia i la va criticar agrament, la qual cosa li va reportar forts enfrontaments amb els dirigents esperantistes soviètics. Encara que nascut a França, es va considerar sempre ciutadà del món i va defensar una ideologia anacionalista (sennaciista, en esperanto), que anava més enllà del conegut internacionalisme proletari defensat pels corrents obrers més estesos. A la fi dels anys 1930 va emprendre un viatge que el va conduir a diversos països del món, entre ells alguns de llatinoamericans. Va morir, per suïcidi, a Mèxic. És citat per Julio Cortázar a Rayuela (capítol 69) com Eujenio Lanti.

## Enllaços externs

* Eugeni Lanti, l'anacionalista
* Vortoj de kamarado Lanti (en esperanto)
* http://garymickle.bplaced.net/skk/manifeste_des_anationalistes.pdf
* http://www.esperanto-sat.info/article1136.html Arxivat 2008-07-05 a Wayback Machine.
* https://web.archive.org/web/20131213201257/http://esperantocotentin.free.fr/articles.php?lng=fr&pg=68
# Mollés

Mollés (també Mollés Chico o Mollés del Pescado) és una entitat de població de l'Uruguai, ubicada al nord-est del departament de Florida, limítrof amb Lavalleja. Té una població aproximada de 300 habitants, segons les dades del cens del 2004.
Es troba a 274 metres sobre el nivell del mar.

## Referències

* 1 2 (anglès) Mapa, localització, clima i altres dades
# Marie François Xavier Bichat

Marie François Xavier Bichat (Thoirette, Jura, 14 de novembre del 1771 – París, 22 de juliol, o Lió, 21 de juliol del 1802) va ser un metge francès, considerat el pare de la histologia i la patologia modernes.
Malgrat haver de treballar sense comptar amb un microscopi, les seves investigacions van representar un gran avenç per entendre el cos humà. Bichat fou el primer a introduir el concepte de "teixit" com a element constitutiu del cos humà, tant a nivell morfològic com fisiològic.

## Vida

Inicià els seus estudis de medicina a Lió, però arran del setge del 1793, se n'anà a París, on els va prosseguir. A París, esdevé deixeble i més tard amic i ajudant del gran cirurgià i anatomista Pierre-Joseph Desault, de qui en publicaria i arxivaria l'obra quan es va morir el 1795.
El 1797, començà la seva activitat docent i aviat gaudí d'un gran nombre de deixebles. El 1800, fou nomenat metge de l'Hôtel-Dieu de París, a l'edat de 29 anys. En aquests anys apareixen les seves grans obres. Tanmateix, tanta activitat li afectaren la salut i, com a conseqüència d'una caiguda a les escales de l'Hôtel-Dieu, mor l'any 1802.

## Obra

Bichat va renovar l'anatomia mitjançant la pràctica d'autòpsies i l'experimentació. Va descriure els "teixits" com les unitats fonamentals que expliquen els processos fisiològics de l'organisme i les alteracions patològiques en les malalties.
Les seves obres publicades foren:
* Traité des membranes (1800)
* Recherches physiologiques sur la vie et la mort (1800)
* Anatomie générale appliquée à la physiologie et à la médecine (1801)
* Anatomie descriptive (1802-1803)

## Referències

* ↑ Asimov, Isaac. «Bichat, Marie François Xavier». A: Enciclopedia biográfica de ciencia y tecnología : la vida y la obra de 1197 grandes científicos desde la antigüedad hasta nuestros dias (en castellà). Nueva edición revisada. Madrid: Ediciones de la Revista de Occidente, 1973, p. 215. ISBN 8429270043.
* 1 2 Simmons, John. Doctors and Discoveries: Lives that Created Today's Medicine (en anglès). Houghton Mifflin Harcourt, 2002, p. 58-61. ISBN 9780618152766 [Consulta: 25 agost 2020].
* ↑ Lloret, Joan «L'estetoscopi: Escoltar els sons del cos». Mètode, 04-04-2017 [Consulta: 25 agost 2020].
* ↑ Xavier Bichat, Recherches physiologiques sur la vie et la mort, 1800, 1 partie, article 7, par. 1; réédition 1852, p. 58-59. (en francès)
* ↑ Bichat, Xavier. Traité des membranes en général et de diverses membranes en particulier (en francès). Méquignon-Marvis, p. 9-10 [Consulta: 25 agost 2020].
# L'Altra Editorial

L'Altra Editorial és una editorial catalana, literària i independent, amb seu a Barcelona, fundada per Eugènia Broggi el febrer de 2014 amb l'objectiu de publicar narrativa en llengua catalana, principalment d'autors joves així com «clàssics contemporanis». Des de 2014, L'Altra publica el guanyador del Premi Documenta.
Coincidint amb el seu cinquè aniversari, l'any 2019, va crear un nou segell de literatura juvenil anomenat L'Altra Tribu, adreçat als lectors d'entre 12 i 16 anys. El seu objectiu és fer bones traduccions de llibres diversos amb material extra i guies. Entre els primers títols hi consten Quan un toca el dos, d'Anna-Greta Winberg; Quin dia tan bèstia, de Mary Rodgers; La crida del bosc, de Jack London, i El dia dels trífids, de John Wyndham.
La tardor de 2020 es van unir amb l'Editorial Males Herbes per crear Les Altres Herbes.

## Referències

* ↑ Geli, Carles «Eugènia Broggi deja Grup 62 para crear L'Altra Editorial» (en castellà). El País [Madrid], 14-01-2014. ISSN: 1134-6582.
* ↑ «Premi Documenta | L'Altra Editorial». [Consulta: 17 març 2020].
* ↑ Bassas, Antoni. «L'Altra Editorial impulsa un nou segell per a lectors d'entre 12 i 16 anys», 12-02-2019. [Consulta: 20 gener 2020].
* ↑ «Neix el segell Les altres herbes». Núvol, 21-10-2020. [Consulta: 22 octubre 2020].
# Vescomtat d'Avranches

El vescomtat d'Avranches es va constituir el segle x. El cavaller normand Hrolf (Rolló) fill del normand Hrollager i net de Rongwald Eisteinsson senyor de More, que vivia cap al 920, fou el pare d'Ansfred el danès que va rebre el territori d'Hiesmer i se'n va titular comte; el fill d'aquest Ansfred de Goz es titulava vescomte de Hiesmer i va morir cap al 1035. El seu fill Tustein fou el primer vescomte d'Avranches (i d'Hiesmer) i va morir vers el 1041. El fill de Tustein, Ricard de Goz, va portar el títol de vescomte d'Avranches i va morir vers el 1082 i la successió va recaure en el fill Hug que el 1071 havia estat nomenat Earl (comte) de Chester a Anglaterra, el qual va morir vers els 1107, any en què el va succeir el seu fill Ricard II, que va morir als 26 anys (el 1120) en un naufragi i no va deixar fills, per la qual cosa la successió va anar a parar a la germana d'Hug, Margarida casada amb Ranulf (I) de Meschines. Ranulf I va ser comte de Chester, vescomte d'Avranches i va rebre l'honor d'Appleby i la ciutat (no el comtat) de Carlisle, arribant a ser un gran terratinent pel seu matrimoni amb l'anomenada comtessa Lucy (Llúcia), germana de Turold sheriff de Lincoln i filla probablement de Guillem Malet, senyor de Graville. Va morir el 1129 i el va succeir el seu fill Ranulf II (Ranulf de Gernon) que va morir el 1153 deixant un fill menor d'edat, Hug de Kevelioc, cinquè comte de Chester (tercer de la branca) i vescomte d'Avranches, que el 1173 es va unir a la revolta dels barons contra el rei Enric II d'Anglaterra i després de la batalla d'Alnwick fou fet presoner i encarcerat, però alliberat més tard i restaurat com a comte de Chester (no havia perdut Avranches) el 1177. Es va casar vers 1069 amb Bertrada de Montfort, germana de Simó III de Montfort, i a la seva mort el 30 de juny de 1181 el va succeir el seu fill gran Ranulf III de Meschines, sisè comte de Chester. A la seva mort el 1232, el rei de França va decidir que el vescomtat, que era part de Normandia (la qual havia passat a França el 1204) s'incorporés als seus dominis; la ciutat d'Avranches fou declarada ciutat reial i el vescomtat va ser unit a la corona el 1236.

## Llista de vescomtes

* Rolló, senyor c. 920-?
* Ansfred I el danès ?-980 (comte d'Hiesmer)
* Ansfred II de Goz c. 980-1035 (vescomte d'Hiesmer i Avranches)
* Tustein c. 1035-1041
* Ricard I de Goz 1040-1082
* Hug I de Goz 1080-1107
* Ricard II de Goz 1107-1120
* Margarida 1120-1129
* Ranulf I de Meschines 1120-1129
* Ranulf II de Gernon 1129-1153
* Hug II de Kevelioc 1153-1181
* Ranulf III de Meschines 1181-1232
* Margarida (germana) 1232-1233 (nominal)
* herència disputada 1233-1236
* A la corona francesa 1236