OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Sarcocheilichthys sinensis

Sarcocheilichthys sinensis és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* McAllister, D. E. A working list of fishes of the world (en anglès). Museu Nacional de Ciències Naturals, 1987.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Page, Lawrence M. & Burr, Brooks M. (1991): Freshwater Fishes, p. 131, Houghton Mifflin, Nova York, Estats Units. ISBN 0-395-91091-9.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Salvador Carvia y Caravaca

Salvador Carvia y Caravaca (València, 1871 - 1946) fou un mariner i militar espanyol.
El 1887 amb 16 anys, va ingressar com a aspirant a l'Escola Naval Militar. El 1889 hi va acabar els estudis i en 1894 va destacar amb el vaixell Reina Regente lluitant contra els marroquins del Rif. Després fou destinat al comandament del Reina Cristina, amb el que va lluitar a la Guerra hispano-estatunidenca.
En juny de 1917 fou nomenat cap de la secretaria particular i política de Manuel de Flórez Carrió, aleshores ministre de Marina. El 1922 fou destinat al Marqués de la Victoria i es va destacar en la Guerra del Rif, cosa que li va valer que el 1928 fos ascendit a contralmirall. Quan el general Dámaso Berenguer y Fusté va formar govern el 30 de gener de 1930 el va nomenar Ministre de Marina, càrrec que va ocupar fins a febrer de 1931. En 1925 fou nomenat director de l'Escola de Guerra Naval amb Enrique Pérez Fernández-Chao, tots dos comissionats per cursar els estudis preparatoris i elevar la proposta per a la seva creació.

## Obres

* La defensa de las costas (1899)

## Referències

* ↑ Biografia a xtec.es
* ↑ Javier Paniagua Fuentes i y J.A. Piqueras. Diccionario Biográfico de Políticos Valencianos, 1810- 2005. València: Institut Alfons el Magnànim, 2005, p. 136. ISBN 9788495484802.
* ↑ Escuela de Guerra Naval al web del Ministeri de Defensa
# Sarwan

Sarwan fou un estat tributari protegit a l'agència de Malwa, Índia central.
La superfície era de 184 km² i la població de 4.056 habitants el 1901. Els ingressos s'estimaven el mateix any en 42.000 rúpies. El sobirà portava el títol de thakur i era un rajput rathor.

## Referències

* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908. , article Malwa Agency
# Samantha Sacramento

Samantha Sacramento és una advocada i parlamentària de Gibraltar, membre del Partit Socialista Laborista de Gibraltar (GSLP). Abans del seu retorn al Penyal de Gibraltar, formava part de l'equip jurídic de la Comissió per a la Igualtat Racial a Cardiff. Al desembre de 2011, va ser nomenada ministra de la Igualtat i Serveis Socials pel cap de Govern, Fabian Picardo.

## Referències

* ↑ «Samantha Sacramento» (en anglès). Arxivat de l'original el 2012-05-08. [Consulta: 9 setembre 2012].
* ↑ «New Government Announces Ministers' Portfolios Today» (en anglès). Arxivat de l'original el 2015-06-10. [Consulta: 9 setembre 2012].

## Enllaços externs

* Samantha Sacramento a la pàgina web del Govern de Gibraltar Arxivat 2012-07-20 a Wayback Machine. (anglès)
# Sauromates IV

Sauromates IV (grec antic: Τιβέριος Ἰούλιος Σαυροματης Δ') va ser rei del Bòsfor, successor de Rescuporis IV del Bòsfor cap a l'any 275.
El seu regnat va ser segurament breu. Les seves monedes porten la data 276 i cap supera aquesta data; per això és improbable que es tracte de la mateixa persona que un Sauromates que apareix al regnat de Totorses als voltants de l'any 291. S'hauria oposat al seu germà Teiranes però finalment Teiranes s'hauria imposat i potser hi va haver un arranjament amb alguna mena d'associació de Sauromates al poder.

## Referències

* ↑ Nadel, Benjamin «Literary Tradition and Epigraphical Evidence : Constantine Porphyrogenitus' Information on the Bosporan Kingdom of Emperor Diocletian Reconsidered». Dialogues d'histoire ancienne, 3, 1977, pàg. 92-93.

## Vegeu també

* Sauromates (fill de Criscorones)
# Collin Samuel

Collin Samuel (Manzanilla, 27 d'agost de 1981) és un exfutbolista de Trinitat i Tobago de la dècada de 2000.
Fou 24 cops internacional amb la selecció de Trinitat i Tobago.
Pel que fa a clubs, destacà a Falkirk, Dundee United, St Johnstone, Toronto FC i Luton Town FC.

## Referències

* ↑ «Collin Andrew Samuel». Soca Warriors. Arxivat de l'original el 31 gener 2012. [Consulta: 13 febrer 2012].
* ↑ Collin Samuel a National-Football-Teams.com (anglès)
* ↑ «Collin Andrew Samuel». Player History. [Consulta: 13 febrer 2012].
* ↑ «Collin Samuel». Major League Soccer. [Consulta: 13 febrer 2012].
* ↑ «Collin Andrew Samuel». World-soccer.org. [Consulta: 17 octubre 2009].
# Samuel Palmer

(Londres 1805 - Reigate Surrey 1881). Paisatgista i aiguafortista anglès. Feu gala d'un talent precoç i va exposar dibuixos de paisatges a la Royal Academy quan tenia catorze anys. el 1822 conegué Linnell, el qual li va presentar William Blake dos anys més tard. Palmer havia tingut experiències visionàries des de la infantesa, i la influència que rebé de Blake va servir per intensificar encara més la seva inclinació mística inherent. L'any 1826 es traslladà a Shoreham, prop de Sevenoaks (Kent), on esdevingué la figura central del grup artístic conegut amb el nom dels Ancients i on va pintar les obres que actualment són considerades com les més famoses: paisatges carregats d'un sentiment de fecunditat panteista i de bellesa ultraterrenal. Cap al 1832 començà a declinar el que ell anomenava el seu "sentiment primitiu i pueril" envers el paisatge. Després de tornar a Londres l'any 1835, casar-se amb la filla de Linnell el 1837 i passar una lluna de mel de dos anys a Itàlia, el trencament amb la concepció visionària fou total. Les teles posteriors de Palmer seguiren un estil molt més convencional, topogràfic o pastorívol, força treballat i sovint ple de sentimentalisme. En els aiguaforts, tanmateix, hi restà alguna cosa de l'orientació anterior. Poc abans de morir treballava en una edició de les Èglogues de Virgili, traduïdes i il·lustrades per ell. L'obra de la seva primera època va romandre pràcticament oblidada fins als anys vint del segle xx, però des d'aleshores ha influït sobre diversos paisatgistes romàntics moderns, com és el cas de Paul Nash i Graham Sutherland. Hi ha importants obres seves a Londres (Museu Britànic, Tate Gallery, V&A), Oxford (Ashmolean) i Cambridge (Museu Fitzwilliam).

## Referències

* ↑ Diccionart d'Art Oxford Ed. 62 Barcelona 1996
# Coral Buttsworth

Coral Annabell Buttsworth, de soltera Coral McInnes, (Jones Island, Nova Gal·les del Sud, 7 de juny de 1900 − Hazelbrook, Nova Gal·les del Sud, 20 de desembre de 1985) fou una tennista australiana.

## Torneigs de Grand Slam
### Individual: 3 (2−1)

| Resultat | Núm. | Any | Campionat | Oponent | Marcador |
| Guanyadora | 1. | 1931 | Australian Championships | Marjorie Cox Crawford | 1−6, 6−3, 6−4 |
| Guanyadora | 2. | 1932 | Australian Championships (2) | Kathleen Le Messurier | 6−4, 9−7 |
| Finalista | 1. | 1933 | Australian Championships | Joan Hartigan | 4−6, 3−6 |

### Dobles femenins: 1 (1−0)

| Resultat | Núm. | Any | Campionat | Parella | Oponents | Marcador |
| Guanyadora | 1. | 1932 | Australian Championships | Marjorie Cox Crawford | Dorothy Weston Kathleen Le Messurier | 6−2, 6−2 |

## Referències

* ↑ «Tennis.». Daily Standard [Queensland, Australia], 09-03-1931, p. 12.
* ↑ «Crawford's Great Win in 5-Set Tussle». The News [Adelaide], 13-02-1932, p. 1.
* ↑ «Girl Wins Title». The News [Adelaide], 31-01-1933, p. 5.
# Coppa Varignana

La Coppa Varignana és una competició ciclista italiana d'un sol dia que es disputa als voltants de Castel San Pietro Terme, a l'Emília-Romanya. Creat al 1952, està reservada a ciclistes menors de 23 anys i a amateurs.

## Palmarès

| Any | Vencedor | Segon | Tercer |
| 1952 | Sergio Dal Fiume | | |
| 1953 | Amerigo De Amicis | | |
| 1954 | Aldo Moser | | |
| 1955 | Italo Mazzacurati | | |
| 1956 | Mario Monti | | |
| 1957 | Giorgio Mancini | | |
| 1958 | Bruno Piancastelli | | |
| 1959 | Mario Pieruccini | | |
| 1960 | Cesare Fontanelli | | |
| 1961 | Pietro Partesotti | | |
| 1962 | Fabio Saccani | | |
| 1963 | Luciano Soave | | |
| 1964 | Antonio Albonetti | | |
| 1965 | Luciano Roggi | | |
| 1966 | Gilberto Vellani | | |
| 1967 | Silvano Ravagli | | |
| 1968 | Enrico Maggioni | | |
| 1969 | Gino Fochesato | | |
| 1970 | Mario Giacone | | |
| 1971 | Mauro Landini | | |
| 1972 | Gino Fochesato | | |
| 1973 | Giovanni Morelli | | |
| 1974 | Salvatore Ghisellini | | |
| 1975 | Pierluigi Fabbri | | |
| 1976 | Maurizio Rossi | | |
| 1977 | Giuseppe Solfrini | | |
| 1978 | Mauro De Pellegrini | | |
| 1979 | Giuseppe Montella | | |
| 1980 | Giuseppe Montella | | |
| 1981 | Giuseppe Solfrini | | |
| 1982 | Fabio Patuelli | | |
| 1983 | Valerio Franceschini | | |
| 1984 | Romano Randi | | |
| 1985 | Claudio Vandelli | | |
| 1986 | Roberto Pelliconi | | |
| 1987 | Flavio Zanini | | |
| 1988 | Mauro Sandroni | | |
| 1989 | Moreno Picchio | | |
| 1990 | Andrea Peron | | |
| 1991 | Riccardo Amanu | | |
| 1992 | Sergio Barbero | | |
| 1993 | Giuseppe Tartaggia | | |
| 1994 | Luca Prada | | |
| 1995 | Cristiano Andreani | | |
| 1996 | Simone Mori | | |
| 1997 | Mirko Angelelli | | |
| 1998 | Filippo Perfeto | | |
| 1999 | Matteo Alvisi | | |
| 2000 | Robero Lotti | | |
| 2001 | Francesco Magni | | |
| 2002 | Andrei Karpatchev | | |
| 2003 | Pasquale Muto | | |
| 2004 | Nicola Del Puppo | | |
| 2005 | Miguel Ángel Rubiano | | |
| 2006 | Alessandro Raisoni | Daniele Marziani | Luca Zanasca |
| 2007 | Luca Dodi | Valentino Carriero | Davide Santuccione |
| 2008 | Leopoldo Rocchetti | Fabio Taborre | Davide Santuccione |
| 2009 | Alberto Cecchin | Raffaele Serafino | Gabriele Tassinari |
| 2010 | Julián Arredondo | Matteo Durante | Mirko Boschi |
| 2011 | Andrea Vaccher | Julián Arredondo | Francesco Manuel Bongiorno |
| 2012 | Ilya Gorodnichev | Francesco Manuel Bongiorno | Federico Scotti |
| 2013 | Andrea Toniatti | Andrea Vaccher | Gianluca Milani |
| 2014 | Luca Benedetti | Elia Zanon | Gianni Moscon |
| 2015 | Gianni Moscon | Giulio Ciccone | Nicolò Rocchi |
| 2016 | Andrea Garosio | Davide Gabburo | Alexandr Riabushenko |

## Enllaços externs

* Palmarès a sitiodeciclismo.net
* Palmarès a museociclismo.it Arxivat 2016-09-22 a Wayback Machine.
# Sant Esteve de Llanars

Sant Esteve de Llanars és una església del municipi de Llanars (Ripollès). L'església de Sant Esteve és situada al centre del poble, a la plaça de l'Om. La primera referència escrita de l'església de Sant Esteve és del 10 de novembre de 1168, data en què fou consagrada pel bisbe de Girona, Guillem de Peratallada. És una obra inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta d'un edifici d'estil romànic que data del segle xii. Té una nau única amb dues capelles d'època posterior que li donen forma de planta de creu llatina. La coberta és una volta d'arc apuntat rebaixat amb dos arcs torals i l'absis semicircular descentrat és situat al costat nord-est de la nau. Hi ha dues finestres a cada costat de l'església i tres a l'absis. El cos sud on se situa el baptisteri està cobert amb cúpula circular amb un llanternó a la part central. La capella del costat nord està coberta amb cúpula semicircular. Posteriorment al costat sud, en l'angle que forma el creuer s'hi afegeix un cos de planta quadrada destinat a sagristia, que distorsiona el plant de creu llatina.
La portada principal és d'arc de mig punt adovellat amb dues arquivoltes suportades per quatre columnetes amb capitells decorats i el timpà és llis. Els dos capitells més exteriors es troben molt deteriorats. Pel que fa a l'aparell presenta diferències que corresponen a les diferents etapes constructives. Els murs de la nau central són de carreus de pedra. L'asimetria de la nau es posa de manifest en l'aparell de les façanes sud respecte de la nord. En el primer cas, està fet amb carreus petits, ben escairats i sense polir, mentre que l'altre està fet a base de carreus de major dimensió, ben escairats i polits. Els murs de migdia i llevant presenten ornamentació de tipus llombard: ràfec amb dos frisos, un de dent de serra i l'altre de mènsules llises, mentre que el mur nord és llis llevat d'un senzilla cornisa. El campanar, situat a sobre de la façana principal, és de planta quadrada amb coberta piramidal. Originàriament era un campanar d'espadanya de dos ulls. A l'interior hi ha el frontal d'altar de fusta policromada original dedicat a Sant Esteve, que data de la segona meitat del segle XII; és l'únic exemplar que es conserva "in situ" a la comarca.

## Galeria d'imatges

* Portada de l'església
* Ferramenta de la porta
* Capitells de la portada
* Interior de l'església

## Referències

* 1 2 3 4 «Sant Esteve de Llanars». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 19 gener 2016].
# Columbia Correctional Institute

La Columbia Correctional Institute (CCI) és un centre correccional de màxima seguretat per a homes adults gestionat per la Divisió d'Institucions per a Adults del Departament de Correccions de Wisconsin a Portage, Comtat de Columbia, Wisconsin. La capacitat operativa és de 541. Larry Fuchs, el director, ocupa aquesta posició des de l'abril de 2020.
El 2020, dos presos van escapar de la part de màxima seguretat de la presó. James Newman i Thomas Deering van utilitzar roba i estores de ioga per escalar les dues tanques d'alta seguretat de 45 peus (14 m). Tot i que se suposava que una de les tanques de seguretat havia de ser una "Tanca de parada" elèctrica, en aquell moment no estava operativa. A més, possiblement a causa de l'acte 10 i de la poca dotació de personal, totes les cinc torres de vigilància excepte una destinades a vigilar la tanca estaven sense tripulació en el moment de la fugida. Els dos reclusos van aconseguir superar les dues tanques i arribar fins a Illinois abans de ser capturats.

## Història

La instal·lació es va construir en 110 acres (45 ha) amb un cost de 38,6 milions de dòlars. Té una superfície de 27 acres (11 ha) dins de la tanca perimetral. La Institució Correccional de Columbia es va obrir el maig de 1986, amb una capacitat original de 450 reclusos allotjats en cel·les individuals. El 1997, es va construir una caserna de 150 llits per als reclusos de seguretat mínima i amb el pas del temps moltes de les cel·les individuals s'han convertit en cel·les de llit doble.

## Reclusos d'alt perfil

Algunes persones notòries que han estat empresonades a CCI inclouen:
* Filemon Amaro, tiroteig a la sala de tribunals del comtat de Waukesha el 1978 que va matar dos adjunts del xèrif.

### Assassinat

* Jesse Anderson (1957–1994), assassí; apallissat a mort.
* Jeffrey Dahmer (1960–1994), assassí en sèrie; apallissat a mort.

### Actual

* Joseph Hunter, assassí per contracte.

### Antic

* Brendan Dassey (nascut el 1989) és un assassí condemnat nord-americà.
* James Oswald, condemnat per una ola de crims a mitjans dels anys noranta que incloïa segrest, robatori a bancs, ferir dos agents i matar al capità de la policia de Waukesha, James Lutz.
* Christopher Scarver (nascut el 1969), assassí condemnat que mentre estava a la presó va matar Jeffrey Dahmer i Jesse Anderson.

## Referències

* ↑ Mazurek, Renee; Arvinen-Barrow, Monna; Huddleston, Wendy; Reckelberg, Renee «Beyond traditional peer-to-peer teaching evaluation: Using pedagogical theory in conceptualizing a collaborative teaching development program». Journal of University Teaching and Learning Practice, 18, 6, 11-10-2021, pàg. 101–118. DOI: 10.53761/1.18.6.08. ISSN: 1449-9789.
* ↑ Crisóstomo-Gálvez, Raquel «Anna TOUS. Mites en sèrie. Els temes clau de la televisió. Trípodos, Barcelona, 2013, 190 pp.». Communication & Society, 26, 3, 01-01-1970. DOI: 10.15581/003.26.36573. ISSN: 2386-7876.
# Copa del Rei de futbol 1910

La Copa del Rei de futbol 1910 va ser la vuitena edició de la Copa del Rei. L'any 1910 es van celebrar dues competicions diferents de copa.
Arran de les desavinences entre el vigent campió del torneig, el Club Ciclista de San Sebastián i alguns dels participants, al final es van organitzar dos concursos en paral·lel: per una banda, la que va muntar la recentment creada Federación Española de Fútbol (FEF, posteriorment Reial Federació Espanyola de Futbol), i que es va jugar a Madrid; per l'altra, la que va celebrar la Unión Española de Clubs de Fútbol (UECF), a Donostia.
Actualment, la RFEF reconeix les dues edicions com oficials.

## Copa FEF (Federación Española de Fútbol)

Aquesta competició es va disputar entre el 22 i el 24 de març de 1910, en format lligueta. El FC Barcelona es va proclamar, per primera vegada, campió de la competició de copa, després de guanyar tant a l'Español de Madrid com al Deportivo de la Coruña.

### Classificació

| Pos | Equip | PJ | PG | PE | PP | GF | GC | DG | Pts | Classificació |
| 1 | FC Barcelona | 2 | 2 | 0 | 0 | 8 | 2 | +6 | 4 | Campió |
| 2 | Español de Madrid | 2 | 1 | 0 | 1 | 5 | 4 | +1 | 2 | |
| 3 | Sala Calvet | 2 | 0 | 0 | 2 | 1 | 8 | −7 | 0 | |

### Partits

| FC Barcelona | 5–0 | Sala Calvet |
| Carles Comamala Percy Wallace José Rodríguez | Informe | |
| Español de Madrid | 3–1 | Sala Calvet |
| ? ? ? | Informe | ? |
| Español de Madrid | 2–3 | FC Barcelona |
| Vicente Buylla 5', 12' | Informe | Charles Wallace 58' Carles Comamala 70' José Rodríguez 89' |

### Campió

* Campions de la Copa FEF de 1910
* Futbol Club Barcelona 1r títol

## Copa UECF (Unión Española de Clubes de Fútbol)

La competició es va disputar entre el 19 i el 21 de març de 1910, en format de lligueta. L'Athletic Club va guanyar la copa per tercera vegada.

### Classificació

| Pos | Equip | PJ | PG | PE | PP | GF | GC | DG | Pts | Classificació |
| 1 | Athletic Club | 2 | 2 | 0 | 0 | 3 | 0 | +3 | 4 | Campió |
| 2 | Vasconia SC | 2 | 1 | 0 | 1 | 2 | 1 | +1 | 2 | |
| 3 | Madrid CF | 2 | 0 | 0 | 2 | 0 | 4 | −4 | 0 | |

### Partits

| Athletic Club | 2–0 | Madrid FC |
| Remigio Iza Martyn Veitch | Informe | |
| Athletic Club | 1–0 | Vasconia |
| Remigio Iza 56' | Informe | |
| Vasconia | 2–0 | Madrid FC |
| McGuinness | | |

### Campió

* Campions de la Copa UECF de 1910
* Athletic Club 3r títol

## Referències

* ↑ «Spain - List of Cup Finals». The Rec.Sport.Soccer Statistics Foundation. [Consulta: 9 juny 2015].
* ↑ «Spain - Cup 1910». The Rec.Sport.Soccer Statistics Foundation. [Consulta: 9 juny 2015].
* ↑ (castellà) Copa de 1910 a linguasport.com
* RSSSF.com
* LinguaSport.com
# Secció de Bàsquet del Futbol Club Barcelona Plantilla 2005-2006

La temporada 2005-2006, la plantilla del primer equip de bàsquet del Futbol Club Barcelona era formada pels següents jugadors:
| 5 Gianluca Basile 6 Romain Sato 7 Gregor Fucka 8 Jordi Trias 9 Denis Marconato 10 Shammond Williams 11 Juan Carlos Navarro 12 Ed Cota | 13 Milos Vujanic 14 Rodrigo de la Fuente 18 Giannis Bourousis 20 Mikhalis Kakiuzis 21 "Bootsy" Thornton 32 Víctor Sada 33 Marc Gasol 44 Roger Grimau |
Entrenador: Dusko Ivanovic
# Comissari Europeu de Recerca, Innovació i Ciència

El Comissari Europeu de Recerca, Innovació i Ciència és un membre de la Comissió Europea responsable de les àrees de ciència i recerca, així com de tecnologia i innovació, intentant millorar les condicions de treball per als investigadors dins la Unió Europea.

## Orígens

L'any 1967 es va crear en la Comissió Rey la cartera de Recerca i Tecnologia, adoptant posteriorment els noms de Ciència i Recerca, Ciència, Recerca, Desenvolupament, Telecomunicacions i Innovació, Ciència, Recerca i Desenvolupament Tecnològic, Recerca, Ciència i Tecnologia fins a adoptar el seu nom definitiu i actual. Aquesta cartera ha estat present en totes les comissions des de l'any 1967, exceptuant el període 1981 i 1985 referent a la Comissió Thorn, i en la formació de la Comissió Ortoli es creà la cartera de Tecnologia separada de la de Ciència i Recerca.
L'actual comissària és la irlandesa Máire Geoghegan-Quinn.

## Llista de Comissaris de Recerca, Innovació i Ciència

| Comissió | Inici | Finalització | Nom | País | Partit |
| Comissari Europeu de Ciència i Recerca (1967-2010) ||||||
| Rey |
| Rey | 2 de juliol de 1967 | 30 de juny de 1970 | Fritz Hellwig | Alemanya | CDU |
| Malfatti |
| Malfatti | 1 de juliol de 1970 | 21 de març de 1972 | Altiero Spinelli | Itàlia | PCI |
| Mansholt |
| Mansholt | 22 de març de 1972 | 5 de gener de 1973 | Altiero Spinelli | Itàlia | PCI |
| Ortoli |
| Ortoli | 6 de gener de 1973 | 5 de gener de 1977 | Ralf Dahrendorf | Alemanya | FDP |
| Jenkins |
| Jenkins | 6 de gener de 1977 | 5 de gener de 1981 | Guido Brunner | Alemanya | FDP |
| Thorn |
| Thorn | 6 de gener de 1981 | 5 de gener de 1985 | vacant | | |
| Delors I |
| Delors I | 6 de gener de 1985 | 5 de gener de 1989 | Karl-Heinz Narjes | Alemanya | CDU |
| Delors II |
| Delors II | 6 de gener de 1989 | 5 de gener de 1993 | Filippo M. Pandolfi | Itàlia | DC |
| Delors III |
| Delors III | 6 de gener de 1993 | 22 de gener de 1995 | Antonio Ruberti | Itàlia | PSI |
| Santer |
| Santer | 23 de gener de 1995 | 15 de març de 1999 | Édith Cresson | França | PS |
| Marín |
| Marín | 16 de març de 1999 | 15 de setembre de 1999 | Édith Cresson | França | PS |
| Prodi |
| Prodi | 16 de setembre de 1999 | 12 de juliol de 2004 | Philippe Busquin | Bèlgica | PS |
| Prodi | 12 de juliol de 2004 | 21 de novembre de 2004 | Louis Michel | Bèlgica | MR |
| Barroso I |
| Barroso I | 22 de novembre de 2004 | 9 de febrer de 2010 | Janez Potočnik | Eslovènia | ind. |
| Comissari Europeu de Recerca, Innovació i Ciència ||||||
| Barroso II |
| Barroso II | 9 de febrer de 2010 | actualitat | Máire Geoghegan-Quinn | Irlanda | FF |

## Llista de Comissaris de Tecnologia

| Comissió | Inici | Finalització | Nom | País | Partit |
| Ortoli |
| Ortoli | 6 de gener de 1973 | 5 de gener de 1977 | Altiero Spinelli | Itàlia | PCI |

## Enllaços externs

* (castellà) Portal de Recerca a la Comissió Europea
* (castellà) Portal de la Comissària Máire Geoghegan-Quinn