OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Barygenys maculata

Barygenys maculata és una espècie de granota que viu a Papua Nova Guinea.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Richards, S. & Allison, A. 2004. Barygenys maculata. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 26 d'abril del 2008.
# Nikolai Demiànov

Nikolai Iàkovlevitx Demiànov (en rus Никола́й Я́ковлевич Демья́нов) nascut el 15 de març de 1861 a Tver (óblast de Tver, Rússia) i traspassat el 19 de març de 1938 a Moscou, fou un destacat químic orgànic rus/soviètic, conegut per la reacció orgànica coneguda com a reordenament de Demiànov.

## Biografia

Estudià a la Universitat de Moscou on fou alumne de Vladímir Markóvnikov i sota la seva direcció realitzà la seva primera tesi que tractava de la dextrina (1886). El juny de 1887 va entrar com a assistent a l'Acadèmia Petrovski, i fou professor des del 1899 fins al final de la vida. La seva tesi d'especialització "Acció de l'àcid nitrós en el tri, tetra i pentametilendiamina i metiltrimetilè" la defensà el 1895 a la Universitat de Sant Petersburg, i la seva tesi doctoral el 1899 a la Universitat de Moscou.
Fou nomenat acadèmic de l'Acadèmia de Ciències de l'URSS el 1929 i fou guardonat amb el Premi Lenin el 1930.

## Obra

La seva principal contribució a la química orgànica fou la reacció d'amines primàries amb àcid nitrós per a donar alcohols amb una estructura reordenada i que es coneix a química orgànica com reordenament de Demiànov.

## Referències i notes

* ↑ A la bibliografia també apareix com a Demyanov, Demjanov i Demjanow
* ↑ Fins al 1918 a Rússia s'emprà el calendari julià, mentre que a gran part d'Europa ja s'emprava el calendari gregorià, el dia 15 de març rus era el 27 de març a la majoria de països.
# Nikolai Fedorenko

Nikolai Trofímovitx Fedorenko (rus: Николай Трофимович Федоренко; 9 de novembre de 1912 - 2 d'octubre del 2000) fou un filòleg i orientalista soviètic, membre de l'Acadèmia Russa de les Ciències, diplomàtic i representant permanent de la Unió Soviètica a les Nacions Unides entre el 1963 i el 1968.

## Biografia

El 1937 es va graduar al departament de xinès de l'Institut d'Estudis Orientals de Moscou i el 1939 es va graduar en estudis de postgrau al mateix institut. Després, fins al 1968 va treballar al Ministeri de Relacions Exteriors de l'URSS. Entre el 15 de juny de 1958 i el 16 de juliol de 1962 va ocupar el càrrec d'ambaixador soviètic al Japó. De 1963 a 1968 va ser representant permanent de l'URSS a les Nacions Unides. Després de retirar-se del Ministeri d'Afers Exteriors de l'URSS va treballar com a editor en cap de la revista Inostrannaia literatura ("Literatura estrangera") (1970-1988). Va ser secretari de la Unió d'Escriptors Soviètics. Signat una carta oberta d'un grup d'escriptors soviètics, que condemnava l'«activitat i el comportament anti-soviètics» dels escriptors Aleksandr Soljenitsin i Andrei Sàkharov, publicada el 31 d'agost del 1973 al diari Pravda.

## Premis

* 2 Ordes de Lenin (12/31/1966; ...)
* Orde de la Revolució d'Octubre (11/05/1982)
* 2 Orde de la Bandera Roja del Treball (..., 16.11.1984)
* Orde de l'Amistat dels Pobles (09/17/1975)
* 2 Ordes de la "Insígnia d'Honor" (11/05/1945; ...)
* Medalla dels Treballadors Distingits
* Altres medalles

## Bibliografia

* (rus) Fedorenko, Nikolai Trofímovitx // Gran Enciclopèdia Soviètica: [en 30 t.] / Editor en cap A. M. Prókhorov - 3a edició - Moscou: Enciclopèdia soviètica, 1969-1978.
* (rus) Fedorenko, Nikolai Trofímovitx // Breu enciclopèdia literària / Editor en cap A. A. Surkov. - Moscou: Enciclopèdia soviètica, 1962-1978.
* (rus) Perfil de Nikolai Fedorenko al web de l'Acadèmia Russa de les Ciències
* (rus) Biografia al web zamos.ru
# Estoril

Estoril és una freguesia de Cascais, al districte de Lisboa. La costa d'Estoril està prop de Lisboa, la capital de Portugal. Comença a 15 km d'aquesta ciutat, a Carcavelos i arriba fins a Guincho.
La ciutat va acollir diversos expatriats famosos, com ara Joan de Borbó i la seva família o el regent d'Hongria, Miklós Horthy.

## Esports

Estoril és famosa pel seu autòdrom, en el qual es van disputar curses de fórmula 1 fins a l'any 1997. Actualment acull proves del campionat de motociclisme (moto GP) i altres competicions de motor.
És també famosa pel seu casino i pel seu festival de jazz, que va coemnçar l'any 1971.
També s'hi celebra una competició tenística, l'Estoril Open, que forma part de la gira europea de primavera sobre terra batuda.
# Escut de Còria

L'escut del municipi de Còria té el següent blasonament:
De gules, un lleó rampant coronat d'or. Bordura d'atzur carregada de vuit castells daurats tancats en gules. Per timbre una corona ducal.
# Moškovec

Moškovec és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Žilina, al centre-nord del país. La primera menció escrita de la vila es remunta al 1258.

## Referències

* ↑ «Žilinský kraj (Slovakia): Districts, Towns and Municipalities - Population Statistics, Charts and Map». [Consulta: 21 desembre 2021].
# Lamprologus congoensis

Lamprologus congoensis és una espècie de peix de la família dels cíclids i de l'ordre dels perciformes que es troba al riu Congo.
Els mascles poden assolir els 13cm de longitud total.

## Referències

* 1 2 «Lamprologus congoensis» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).
# Labeo rajasthanicus

Labeo rajasthanicus és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba al Rajasthan (Índia).

## Referències

* ↑ Cuvier G. 1816. Le Règne Animal distribué d'après son organisation pour servir de base à l'histoire naturelle des animaux et d'introduction à l'anatomie comparée. Les reptiles, les poissons, les mollusques et les annélides. Edition 1. Règne Animal (ed. 1) v. 2. i-xviii + 1-532.
* ↑ BioLib
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828. .
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Les Espurrides

Les Espurrides (o cingle de les Porrides) és un cingle situat a la vila de Prades (Baix Camp) a uns 1000 metres d'altitud aproximada. També se li dona aquest nom al camí o carrer que porta al cingle. S'hi arriba pel camí que condueix a l'ermita de l'Abellera, tot passant pel costat de la "Cova del vidre" i algunes cases aïllades de nova construcció. La vegetació bàsica és alzinar amb marfull. A la primavera s'hi poden trobar força herbes aromàtiques com la farigola. Des de dalt del cingle hi ha una vista impressionant de la vila de Prades, el Pla de la Guàrdia i el Tossal de la Baltasana.

## Referències

* ↑ Mapa topogràfic de Catalunya. Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya
# Les Esforcades

Les Esforcades és una partida rural del terme municipal de Conca de Dalt, a l'antic terme de Toralla i Serradell, al Pallars Jussà, en territori del poble de Torallola.
Està situada al costat de ponent de Torallola, a l'esquerra del barranc de Santa Cecília. És just al nord de l'Era i a migdia de Perico.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya; cal fer dos passos d'aproximació
# Leander (Texas)

Leander és una població dels Estats Units a l'estat de Texas. Segons el cens del 2000 tenia 7.596 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Leander tenia 7.596 habitants, 2.522 habitatges, i 2.042 famílies. La densitat de població era de 392,6 habitants/km².
Dels 2.522 habitatges en un 0% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 65,5% hi vivien parelles casades, en un 10,5% dones solteres, i en un 19% no eren unitats familiars. En el 14,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 3,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,01 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,33.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 33,5% tenia menys de 18 anys, un 7,6% entre 18 i 24, un 38,6% entre 25 i 44, un 15,7% de 45 a 60 i un 4,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 30 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 96 homes.
La renda mediana per habitatge era de 53.504 $ i la renda mediana per família de 55.051 $. Els homes tenien una renda mediana de 36.021 $ mentre que les dones 27.413 $. La renda per capita de la població era de 20.263 $. Aproximadament el 2,5% de les famílies i el 4,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Leander». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Leander». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2011-06-06. [Consulta: 12 agost 2010].
# Lisisc de Macedònia

Lisisc (en llatí Lyciscus, en grec antic Λυκίσκος) fou un oficial de Cassandre de Macedònia del segle IV aC.
Cassandre el va enviar a l'Epir com a general en cap i regent, quan els epirotes van desterrar al rei Aecides i van fer aliança amb el regne de Macedònia l'any 316 aC.
El 314 aC el va enviar com a comandant d'un exèrcit important a Acarnània per lluitar contra els etolis que afavorien a Antígon el borni. Encara en tenia el comandament l'any 312 aC quan va ser enviat altre cop a l'Epir contra Alcetes II, al que va derrotar. Va conquerir la ciutat d'Eurimenes, que va destruir.

## Referències

* ↑ 3.Lyciscus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 844
# Lex Fannia sumptuaria

La lex Fannia sumptuaria va ser una antiga llei romana establerta pels cònsols Gai Fanni Estrabó i Marc Valeri Messal·la (cònsol 161 aC).
Com altres lleis d'aquesta mena establia limitacions en la despesa però era més rigorosa que la llei Orquia. Taxava en cent asos la despesa màxima que es podia fer en els banquets que se celebraven durant els Ludi Megalenses o altres festivitats. Establia també que la resta dels dies de cada mes, fins a deu dies, es podrien gastar trenta asos; i els dies que restaven només deu asos. També es prohibien servir qualsevol mena d'aus, excepte una sola gallina i encara no engreixada. Tenia una clàusula protectora del comerç local, ja que només permetia beure vi del país.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Sumptuariae leges». A Dictionary of Greek and Roman Antiquities (1890). [Consulta: 28 abril 2022].
* ↑ Puente y Franco, Antonio de; José Francisco Díaz. Historia de las leyes, plebiscitos y senadoconsultos más notables des de la fundación de Roma hasta Justiniano. Madrid: Imprenta de Vicente de Lalama, 1840, p. 56-57 [Consulta: 28 abril 2022].
# Lex Didia sumptuaria

La lex Didia sumptuaria va ser una llei romana que estenia als pobles italians les disposicions de la llei Fannia sumptuaria, perquè els itàlics pensaven que només s'havia d'aplicar a Roma.
Aquesta llei fixava també límits a les despeses dels banquets que se celebraven amb motiu dels Jocs i altres festivitats. La llei Fannia limitava les despeses i imposava multes als organitzadors si les superaven i aquesta, a més, castigava també amb multes als assistents als banquets. Va ser aprovada a proposta del tribú de la plebs Didi l'any 143 aC (o 610 de la fundació de Roma), l'any que eren cònsols Appi Claudi Pulcre i Quint Cecili Metel Macedònic.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Sumptuariae leges». A Dictionary of Greek and Roman Antiquities (1890). [Consulta: 28 abril 2022].
* ↑ Puente y Franco, Antonio de; José Francisco Díaz. Historia de las leyes, plebiscitos y senadoconsultos más notables des de la fundación de Roma hasta Justiniano. Madrid: Imprenta de Vicente de Lalama, 1840, p. 46 [Consulta: 28 abril 2022].
# Llegenda de Dan-El

La Llegenda de Dan-El o Aqhat és una antiga epopeia semítica occidental que narra la manca de fruits de la terra durant els mesos d'estiu quan no hi havia pluja.
És un mite cananeu, del que només se'n coneixen els fragments de tres tauletes que es van trobar a Ugarit els anys 1930 i 1931, i que daten del segle xvi aC.
La llegenda relata la història d'un «governant just» anomenat Dan-El, que de jove hereta un arc que desitjava la deessa Anat. Aquest arc va a parar a mans del seu fill Aqhat, i la deessa intenta comprar-lo oferint-li la immortalitat. Aqhat s'hi nega i la deessa el mata. La seua mort injusta dugué fam. Dan-El, que no sap que el seu fill ha mort, segueix fent les seves actuacions judicials davant de la porta de la ciutat. Sa filla Paghat veu les aus carronyaires volant sobre la ciutat i es posa immensament trista.
Dan-El s'assabenta de la mort del seu fill i s'estripa els vestits. Segueixen set anys de sequera i Dan-El comença una sèrie de pregàries demanant aigua. Al veure els voltors, demana a Baal que els faci caure, per trobar les restes del seu fill. Finalment les troba al ventre de la mare dels voltors, i pot enterrar els ossos d'Aqhat. Paghat surt a venjar el seu germà mort, i finalment ho aconsegueix, però en aquesta part de la història és quan es talla el text, i queda incomplet.

## Referències

* ↑ Watson, W. G; N. Wyatt. Handbook of Ugaritic studies. Leiden: Brill, 1999, p. 134, 235-236. ISBN 9789004109889.
# Llengua colima

El colima és una llengua indígena extinta parlada fins al segle xix en la riba dreta del riu Magdalena i sobre els rius Negro i Pacho, en el departament colombià de Cundinamarca.

## Classificació

La llengua es coneix per almenys dues llistes de vocabulari que contenen menys d'una cinquantena de paraules en total. Si bé aquestes dades no permeten classificar la llengua amb seguretat, uns quants dels termes evidencien parentiu amb les llengües carib i similituds amb el muzo, una altra llengua de difícil classificació de la mateixa regió. No obstant això, alguns experts consideren que no hi ha dades suficients per a classificar aquestes llengües.

## Vocabulari

En els vocabularis recollits per Juan Suárez de Cepeda podem trobar, entre altres les següents paraules:
* Amtor: armadillo.
* Amonca: pantà
* Apavi: casa gran.
* Api: àvia
* Are: Déu, primer home creador.
* Aro: iuca.
* Arpa: ametlla.
* Ático: palla.
* Az: ardente
* Aza: riu Magdalena.
* Buco: blanc.
* Cachipay: chontaduro (Bactris gasipaes).
* Capacapí: jagua (Genipa sp.).
* Caparra: lodozo
* Caqui: gran
* Carma: guagua, guartinaja
* Cora: mohán.
* Corque: sarna.
* Cuacua: comején.
* Cuco: mico.
* Chicuacha: cargols petits.
* Chin: boira.
* Maquipa: dimoni.
* Marie: formiga
* Miz: batata.
* Muzocay: guatlla.
* Nama: guaiaba.
* Namayanzo: felí negre que caça gallines.
* Namaychicho: puma.
* Namaypera: felí inofensiu.
* Namaytaza: jaguar.
* Nauras: indis yariguí.
* Neme: betum.
* Nicua: sal.
* Ñipas: mercaders txibtxa.
* Nunca: fique, pita.
* Pam: danta
* Papa: pare
* Pata: alvocat
* Pauna: cargol.
* Paayme: alt.
* Pin: salt d'aigua.
* Sabo: paujil (ocell)
* Sara: metge
* Sarbi: falguera
* Satim: ocell
* Saure: espina de peix
* Sapapi: Opòssum de Virgínia
* Seip: cérvol vermell petit.
* Suri: guamo.
* Tateoca: arbre de trementina.
* Tapa: pedra.
* Toma: saíno.
* Toro: rodó
* Tucurvi: perdiu.
* Tutum: esquirol.
* Utut: ós
* Vica: dona
* Yaco: candela.
* Ybacapi: folla vermella comestible.
* Yuca: ós formiguer.
* Yvi: varó
* Yacota: jobo (fruita).
* Yoma: papa.

## Referències

* ↑ Del Castillo Mathieu, Nicolás «El vocabulario Muzo-Colima de la Relación de Juan Suárez de Cepeda (1582)». Thesaurus, XVII, 3, 1972, pàg. 413-441.
* ↑ Durbin, Marshall & Haydée Seijas (1973): "A Note on Panche, Pijao, Pantagora (Palenque), Colima and Muzo", International Journal of American Linguistics, Vol. 39, No. 1 (Jan., 1973), pp. 47-51.
* ↑ Suárez de Cepeda, Juan (1581) "Relación hecha a su Majestad..." (sobre la Villa de La Palma); Germán Latorre, Relaciones geográficas de Indias, Sevilla, 1919, p.p. 103-130.
* ↑ Suárez de Cepeda, Juan (1582) "Relación de los indios Colimas de la Nueva Granada"; Anales del Museo Nacional de Arqueología, Historia y Etnografía, México, 1913, p.p. 505-529. Anuario de Estudios Americanos, Sevilla, t. XV, 1958, p.p. 583-616.
* ↑ Simón, Fray Pedro (1892). Noticias historiales de las conquistas de Tierra firme en las Indias occidentales. Bogotá: Casa Editorial de Medardo Rivas, tomo 3, p.p. 209-229.
# Licaonis

Els licaonis o licaons (en llatí licaoni, en grec antic Λυκαόνιος) era el nom que rebien els habitants de la regió de Licaònia.
Eustaci d'Epifania diu que el nom dels licaons com a poble provenia de Licàon, rei d'Arcàdia, i serien d'origen pelasg. No es coneix res de la seva història primitiva, però sembla que en temps del rei Cresos de Lídia havien avançat cap l'extrem oriental del país, fins al riu Halis. Xenofont anomena Iconium a la ciutat més oriental de la regió de Frígia, i segurament els licaonis, després d'aquesta època, devien continuar la seva marxa cap a l'oest, ja que Iconium, la seva capital, es troba a la part central de Licaònia. No es mencionen a la història fins a la guerra de Cir el jove contra son germà Artaxerxes, en què les forces de Cir van saquejar el país durant cinc dies a causa de la seva hostilitat.
No és clar a quina ètnia pertanyien però parlaven una llengua diferenciada, eren durs i guerrers i no estaven sotmeses al rei de Pèrsia, vivint del saqueig i robatori segons Dionís Periegetes i Rufus Fest Aviè. Licaònia, com altres països de l'Àsia Menor, va caure sota el domini d'Alexandre el Gran, Antíoc I Sòter, els selèucides i Èumenes II de Pèrgam, abans de passar a Roma, segons diu Titus Livi. L'any 158 aC va caure en mans de Galàcia i separada del Regne de Pèrgam. Tot i aquests canvis, els licaonis es van mantenir com un poble guerrer i salvatge, encara que les seves ciutats havien estat ocupades en part per colons grecs.
Estrabó esmenta un rei dels licaons anomenat Amintes un dels tetrarques de Galàcia i dominava Galàcia, Licaònia, Isàuria, el sud-est de Frígia, Pisídia i Cilícia del nord-oest, el darrer dels tetrarques, que a més a més va rebre probablement els dominis de Deiotarus II (Gadelonitis, Farnàcia, Trapezus i Armènia Sofene) a la seva mort (després del 30 aC) i va portar el títol reial fins que va morir l'any 25 aC. Llavors Licaònia i les seves restants possessions es van incorporar com a província romana i es va unir a la província de Capadòcia.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Lycaonia». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 2 març 2021].
# Limnobium spongia

Limnobium spongia és una planta aquàtica flotadora que és planta nativa de l'est dels Estats Units. És una planta herbàcia perenne de fins a 50 cm d'alt.
És d'aspecte semblant a l'espècie emparentada Limnobium laevigatum i al jacint d'aigua (Eichhornia crassipes).

## Referències

* DiTomaso, J. M. and E. Healy, 2003. Aquatic and Riparian Weeds of the West. University of California Division of Agriculture and Natural Resources publication number 3421. 6701 San Pablo Ave, Oakland, CA 94608-1239
* Anderson, Lars, and Pat Akers. "Spongeplant: A New Aquatic Weed Threat in the Delta." Cal-IPC News 19.1 (2011): 4-5. Print.
* Akers, Pat. The California Department Of Food and Agriculture Hydrilla Eradication Program Annual Progress Report 2009.
# Ljubiša Broćić

Ljubiša Broćić (Belgrad, Regne de Sèrbia, 1911 - 1995), fou un entrenador de futbol serbi.
Va entrenar diversos dels grans clubs de futbol europeus, com foren l'Estrella Roja de Belgrad, el PSV Eindhoven, la Juventus de Torí i el FC Barcelona. A la Juve guanyà l'scudetto la temporada 1957-1958 dirigint jugadors com Omar Sivori o John Charles.

## Trajectòria esportiva

no complerta
* Estrella Roja de Belgrad: 1951
* Estrella Roja de Belgrad: 1953-54
* FC Juventus: 1957-59
* FC Barcelona: 1960-61
* CD Tenerife: 1961

## Referències

* ↑ «FCBarcelona.cat». www.fcbarcelona.com. Arxivat de l'original el 5 maig 2008. [Consulta: 6 juny 2022].
* ↑ «ОФК БЕОГРАД - НЕЗВАНИЧНА КЛУПСКА СТРАНИЦА | БЕОГРАДСКИ ПЛАВИ!» (en anglès). www.ofkbeograd.net. Arxivat de l'original el 23 juliol 2011. [Consulta: 10 juliol 2018].
* ↑ «Yugoslav Players and Coaches in Italy». RSSSF. [Consulta: 10 juliol 2018].
* ↑ «National Coaches». NZ Football. Arxivat de l'original el 17 juliol 2014. [Consulta: 29 gener 2011].

## Enllaços externs

* Perfil a Mundo Deportivo
# Ljubljana-Domžale-Ljubljana TT

La Ljubljana-Domzale-Ljubljana TT és un cursa ciclista femenina d'un dia, en format contrarellotge individual, que es disputava anualment a Eslovènia. Creada al 2014 amb el nom de Nagrada Ljubljana TT, el 2016 adoptà el nom actual. La recorregut té sortida i arribava a Ljubljana, passant per Domžale.

## Palmarès

| Any | Vencedor | Segon | Tercer |
| 2014 | Martina Ritter | Vera Koedooder | Taryn Heather |
| 2015 | Tatiana Antóixina | Ann-Sophie Duyck | Jaime Nielsen |
| 2016 | Ann-Sophie Duyck | Olga Zabelínskaia | Claire Rose |
| 2017 | Ann-Sophie Duyck | Eugenia Bujak | Elinor Barker |
| 2018 | Olga Zabelínskaia | Hayley Simmonds | Eugenia Bujak |
| 2019 | Marlen Reusser | Olga Zabelínskaia | Vittoria Bussi |