OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Hispar Muztagh

Hispar Muztagh és una serralada secundària del Karakoram. Es troba a la regió de Gojal, a la regió de Gilgit-Baltistan del Pakistan, al nord de la glacera Hispar, al sud de la vall de Shimshal i a l'est de la vall d'Hunza. És la segona serralada secundària més alta del Karakoram, per darrere de la Baltoro Muztagh. La muntanya més alta de la serralada és el Distaghil Sar, amb 7.885 metres.

## Principals cims de l'Hispar Muztagh

| Muntanya | Alçada (metres) | Coordenades | Prominència (metres) | Muntanya pare | Primera ascensió | Ascensions (intents) |
| Distaghil Sar | 7.885 | 36° 19′ 33″ N, 75° 11′ 18″ E﻿ / ﻿36.32583°N,75.18833°E﻿ / 36.32583; 75.18833 | 2.525 | K2 | 1960 | 3 (5) |
| Khunyang Chhish | 7.823 | 36° 12′ 19″ N, 75° 12′ 28″ E﻿ / ﻿36.20528°N,75.20778°E﻿ / 36.20528; 75.20778 | 1.765 | Distaghil Sar | 1971 | 2 (6) |
| Kanjut Sar | 7.760 | 36° 12′ 18″ N, 75° 25′ 04″ E﻿ / ﻿36.20500°N,75.41778°E﻿ / 36.20500; 75.41778 | 1.690 | Khunyang Chhish | 1959 | 2 (1) |
| Trivor | 7.577 | 36° 17′ 15″ N, 75° 05′ 10″ E﻿ / ﻿36.28750°N,75.08611°E﻿ / 36.28750; 75.08611 | 1.000 | Distaghil Sar | 1960 | 2 (5) |
| Pumari Chhish | 7.492 | 36° 12′ 40″ N, 75° 15′ 10″ E﻿ / ﻿36.21111°N,75.25278°E﻿ / 36.21111; 75.25278 | 884 | Khunyang Chhish | 1979 | 1 (2) |
| Yukshin Gardan Sar | 7.469 | 36° 15′ 00″ N, 75° 22′ 30″ E﻿ / ﻿36.25000°N,75.37500°E﻿ / 36.25000; 75.37500 | 1.313 | Pumari Chhish | 1984 | 4 (1) |
| Momhil Sar | 7.414 | 36° 19′ 04″ N, 75° 02′ 11″ E﻿ / ﻿36.31778°N,75.03639°E﻿ / 36.31778; 75.03639 | 990 | Trivor | 1964 | 2 (6) |
| Yazghil Dome South | 7.324 | 36° 19′ N, 75° 13′ E﻿ / ﻿36.317°N,75.217°E﻿ / 36.317; 75.217 | <500 | Distaghil Sar | ??? | ??? |
| Yutmaru Sar | 7.283 | 36° 13′ 40″ N, 75° 22′ 05″ E﻿ / ﻿36.22778°N,75.36806°E﻿ / 36.22778; 75.36806 | 620 | Yukshin Gardan Sar | 1980 | 1 (1) |
| Lupghar Sar | 7.200 | 36° 20′ 52″ N, 75° 00′ 57″ E﻿ / ﻿36.34778°N,75.01583°E﻿ / 36.34778; 75.01583 | 730 | Momhil Sar | 1979 | 1 (0) |
| Bularung Sar | 7.200 | 36° 18′ N, 75° 08′ E﻿ / ﻿36.300°N,75.133°E﻿ / 36.300; 75.133 | 514 | Trivor | 1990 | ??? |
* ^ Les dades procedeixen de l'Himalayan Index. Poden no ser del tot exactes, ja que algunes escalades pot ser que no hagin estat registrades en la literatura de muntanya o hagin estat indexades incorrectament.

## Fonts

* Jerzy Wala, Orographical Sketch Map of the Karakoram, Swiss Foundation for Alpine Research, Zurich, 1990.

## Enllaços externs

* Blankonthemap The Northern Kashmir WebSite
* A labeled Google Earth image of Hispar Muztagh Range Arxivat 2005-12-05 a Wayback Machine.
# Schmiederita

La schmiederita és un mineral de la classe dels sulfats, que pertany al grup de la linarita-chenita. Rep el seu nom de Wilhelm Richard Oscar Schmieder (1891-1980), geògraf i professor alemany que va passar la major part de la seva carrera a Kiel. De 1920 a 1925, va ser professor i director del Museu de Mineralogia i Geologia de la Universitat Nacional de Córdoba. Abans de l'any 1980, el mineral s'escrivia erròniament com a schmeiderite.

## Característiques

La schmiederita és un selenat de fórmula química Pb₂Cu₂(Se$^{6+}$O₄)(Se$^{4+}$O₃)(OH)₄. Va ser publicada per primera vegada per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 1962. Cristal·litza en el sistema monoclínic. És un mineral isostructural amb la munakataïta, de la qual és el seu anàleg amb seleni.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la schmiederita pertany a «07.BC: sulfats (selenats, etc.), amb anions addicionals, sense H₂O, amb cations de mida mitjana i gran», juntament amb els minerals següents: d'ansita, alunita, amonioalunita, amoniojarosita, argentojarosita, beaverita-(Cu), dorallcharita, huangita, hidroniojarosita, jarosita, natroalunita-2c, natroalunita, natrojarosita, osarizawaïta, plumbojarosita, schlossmacherita, walthierita, beaverita-(Zn), ye'elimita, atlasovita, nabokoïta, clorotionita, euclorina, fedotovita, kamchatkita, piypita, klyuchevskita, alumoklyuchevskita, caledonita, wherryita, mammothita, linarita, munakataïta, chenita, krivovichevita i anhidrocaïnita.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a la mina El Cóndor, situada al districte de Los Llantenes, al departament de Vinchina (La Rioja, Argentina). També ha estat descrita en un altre indret de La Rioja, així com a Bolívia, els Estats Units, a Itàlia, a la República Txeca i al Regne Unit.

## Referències

* ↑ «Schmiederite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 9 juliol 2017].
# Psitteuteles

Psitteuteles és un gènere monotípic d'ocells de la família dels psitàcids (Psittacidae).
Segons la classificació del Congrés Ornitològic Internacional del 2022 aquest gènere, descrit per Charles Lucien Bonaparte el 1854 conté només una espècie i no hi ha cap subespècie:
El 2020, el lori iris, antigament Psitteuteles iris va ser mogut al gènere nou Saudareos i el lori de Goldie, antigament Psitteuteles goldiei va esdevenir Glossoptilus goldiei.

## Referències

* 1 2 Gill, F.; Donsker, D.; Rasmussen, P. IOC World Bird List 12.1 (en anglès). 12.2, 2022. DOI 10.14344/ioc.ml.12.1..
* ↑ Joseph, Leo; Merwin, Jon; Smith, Brian Tilston «Improved systematics of lorikeets reflects their evolutionary history and frames conservation priorities» (en anglès). Emu - Austral Ornithology, 120, 3, 02-07-2020, pàg. 201–215. DOI: 10.1080/01584197.2020.1779596. ISSN: 0158-4197.
# Parapristipoma macrops

Parapristipoma macrops és una espècie de peix pertanyent a la família dels hemúlids.

## Descripció

* Pot arribar a fer 40 cm de llargària màxima.

## Hàbitat

És un peix marí, demersal i de clima tropical que viu entre 10 i 100 m de fondària a la plataforma continental.

## Distribució geogràfica

Es troba a l'Atlàntic oriental: Angola.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Bleeker, P., 1873. Sur le genre Parapristipoma et sur l'identité spécifique des Perca trilineata Thunb., Pristipoma japonicum CV. et Diagramma japonicum Blkr. Arch. Neerl. Sci. Nat., Haarlem v. 8. 19-24.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Pellegrin, J., 1912. Poissons des côtes de l'Angola. Mission de M. Gruvel. (4e note). Bulletin de la Société Zoologique de France v. 37: 290-296.
* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 3 4 FishBase (anglès)
* ↑ Roux, C., 1990. Haemulidae. P. 783-788. A: J.C. Quero, J.C. Hureau, C. Karrer, A. Post i L. Saldanha (eds.). Check-list of the fishes of the eastern tropical Atlantic (CLOFETA). JNICT, Lisboa; SEI, París; i UNESCO, París. Vol. 2.
* ↑ Roux, C., 1990.

## Bibliografia

* Wu, H.L., K.-T. Shao i C.F. Lai (eds.), 1999. Latin-Chinese dictionary of fishes names. The Sueichan Press, Taiwan.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
* AQUATAB
# Dia de l'Arribada del Poble Gitano a Catalunya

* No s'ha de confondre amb Dia Internacional del Poble Gitano.
El Dia de l’Arribada del Poble Gitano a Catalunya se celebra cada 26 de novembre des de l'any 2019 per commemorar la arribada del poble gitano i així com reconèixer les seves aportacions a la cultura i a la història catalana. Es té constància de la seva arribada, com a mínim, el 26 de novembre de 1415.

## Referències

* ↑ «Cinc exemples de la discriminació contra la població gitana». [Consulta: 26 novembre 2020].
* ↑ «26 de novembre, Dia de l'Arribada del Poble Gitano a Catalunya». Departament de Treball, Afers Socials i Famílies. Arxivat de l'original el 2020-11-25. [Consulta: 26 novembre 2020].
* ↑ «El Govern declara el 26 de novembre com el Dia de l'Arribada del Poble Gitano a Catalunya» (en catalan). [Consulta: 26 novembre 2020].
* ↑ «600 anys del poble gitano a Catalunya». [Consulta: 26 novembre 2020].
# Gadmen

Gadmen és un municipi del cantó de Berna (Suïssa), situat a l'antic districte d'Oberhasli i a l'actual Interlaken-Oberhasli.

## Referències

* ↑ «Liste officielle des communes de la Suisse - 01.01.2021» (en francès). Oficina Federal d'Estadística. [Consulta: 8 gener 2021].
# H-II (família de coets)

El H-II era un coet espacial japonès. Fou del primer gran coet japonès en usar tecnologia 100% nacional (els coests de les sèries N i HI havien usat tecnologia dels Estats Units i el Mu-V és un coet petit).
El programa es va iniciar l'any 1984 i el primer vol es va efectuar el 1994. Fins a 1997 l'H-II s'havia llançat cinc vegades, totes amb èxit. No obstant això, els elevats costos de llançament (uns 190 milions de dòlars per unitat), van fer que s'iniciés el desenvolupament d'un nou coet, el H-IIA. El 1998 i 1999 es van produir els dos únics errors en vol de l'H-II (vols número 7 i número 8). Aquests erros juntament amb els costos de llançament va fer que es cancel·lés el programa.

## Característiques

* Capacitat de càrrega:
** Òrbita baixa: 10.060 kg (200 km, 30 - 40°)
** Òrbita de transferència geostacionaria: 3.930 kg
* Etapes: 2
** Primera etapa:
*** Acceleradors H-2-0: motor H-2-0, combustible sòlid, potència 1.077.996 kN.
*** Etapa principal H-2-1: motor LI-7, hidrogen - oxigen, potència 1.077.996 kN.
** Segona etapa H-2-2: motor LI-5A, hidrogen-oxigen, potència 121.500 kN.

## Vegeu també

* H-I
* H-IIA
* J-1

## Referències

* Wade, Mark. «H-2» (en (anglès)), 2008. [Consulta: 13 juny].
# Haworthia glabrata

Haworthia glabrata és una espècie de planta suculenta que pertany a la família de les de les asfodelàcies (Asphodelaceae). És originària de Sud-àfrica.

## Descripció

Es una planta suculenta perennifòlia amb 30-40 fulles disposades en roseta de 26 cm de diàmetre; les fulles són llancejades, acuminades amb limbe deltoide, de 15 cm de llarg, i 3 cm d'ample, de color verd glauc, quasi planes i sense tubercles en l'anvers, arrodonides en el revers i caigudes cap a la zona apical, amb tubercles blanquinosos dispersos de mida petita. La inflorescència està formada amb peduncle i està ramificada, en forma de raïms, amb bràctees deltoides.

## Distribució

Haworthia glabrata està molt estès a la província sud-africana del Cap Oriental.

## Taxonomia

La primera descripció d'Aloe glabrata de Joseph zu Salm-Reifferscheidt-Dyck es va publicar el 1834. John Gilbert Baker va situar l'espècie al gènere Haworthia fet que va ser publicat a J. Linn. Soc., Bot. 18: 206, a l'any 1880.

### Sinonímia

* Aloe glabrata Salm-Dyck
* Aloe glabrata var. concolor Salm-Dyck
* Aloe glabrata var. perviridis Salm-Dyck
* Catevala glabrata (Salm-Dyck) Kuntze
* Haworthia glabrata var. concolor (Salm-Dyck) Baker
* Haworthia glabrata var. perviridis (Salm-Dyck) Baker

## Referències

* ↑ «Haworthia glabrata». Royal Botanic Gardens, Kew: World Checklist of Selected Plant Families. [Consulta: 14 octubre 2011].(en anglès)
* ↑ «Haworthia glabrata» (en anglès). Conservatori i Jardí Botànic de Ginebra: Flora africana. [Consulta: 14 octubre 2011].
* ↑ «HAWORTHIA glabrata Baker [family ALOACEAE on JSTOR]» (en anglès). [Consulta: 21 agost 2020].
* ↑ Joseph zu Salm-Reifferscheidt-Dyck: Hortus Dyckensis Oder Verzeichniss der in dem botanischen Garten zu Dyck wachsenden Pflanzen. Arnz & Comp., Düsseldorf 1834, S. 325 (online). (En alemany).
* ↑ John Gilbert Baker: A Synopsis of Aloineae and Yuccoideae. In: Journal of the Linnean Society. Botany. Band 18, London 1881, S. 206 (online). (en anglès)
* ↑ «Tropicos» (en anglès). [Consulta: 21 agost 2020].
* ↑ «Haworthia glabrata (Salm-Dyck) Baker — The Plant List». [Consulta: 21 agost 2020].
# Schmidtia

Schmidtia és un gènere de plantes de la subfamília de les cloridòidies, família de les poàcies, ordre de les poals, subclasse de les commelínides, classe de les liliòpsides, divisió dels magnoliofitins.

## Taxonomia

* Schmidtia bulbosa
* Schmidtia kalahariensis
* Schmidtia misakia Jordan et Starks
* Schmidtia pappophoroides
* Schmidtia subtilis Tratt.
* Schmidtia utriculosa
# Psychoda velita

Psychoda velita és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a Mèxic.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Ibáñez-Bernal, 1993). Psychoda velita, a new species of moth fly from central Mexico (Diptera, Psychodidae) Revista Brasileira de Entomologia 37:107-111. Sociedade Brasileira de Entomologia. São Paulo, el Brasil.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2014-10-16 a Wayback Machine. (anglès)

## Enllaços externs

* ION (anglès)
# Partida de la Coma

La Coma és una partida de terra del terme municipal de Reus, a la comarca catalana del Baix Camp.
Està situada al sud del camí de la Canonja a Vila-seca i a ponent de la riera de la Boella, que la separa del terme de la Canonja. Toca amb els Castellets. L'únic mas que hi ha és el de Vidal. Són terres bones, amb aigua, vinyes i avellaners.
Per la partida hi circula el camí de la Coma, que surt del camí de la Canonja a Vilaseca i pren una direcció sud-est. Aviat entra al terme de la Canonja i arriba fins a la carretera de València

## Referències

* ↑ Amigó, Ramon. Materials per a l'estudi dels noms de lloc i de persona, i renoms, del terme de Reus. Reus: Associació d'Estudis Reusencs, 1988, p. 181. ISBN 8486387655.
# Silvio Spann

Silvio Spann (Couva, Trinitat i Tobago, 21 d'agost de 1981) és un futbolista. Va disputar 41 partits amb la selecció de Trinitat i Tobago.

## Referències

* ↑ National Football Teams
# Gavazzana

Gavazzana és un municipi situat al territori de la província d'Alessandria, a la regió del Piemont (Itàlia). Limita amb els municipis de Cassano Spinola, Sant'Agata Fossili i Sardigliano.
# H-IIB

H-IIB és un tipus de coets espacials japonesos propulsats per propel·lent líquid. Va ser dissenyat per llançar el vehicle de transferència H-II cap a l'Estació Espacial Internacional i és capaç d'enviar fins a 8 tones a òrbita de transferència geoestacionària i 19 a òrbita baixa. Va ser llançat per primera vegada el 10 de setembre de 2009 i per darrer cop el 20 de maig de 2020. Aquest coet ha estat retirat després de 9 llançament i serà substituït pel nou disseny H3.

## Desenvolupament

El H-IIB va ser desenvolupat conjuntament per l'agència espacial JAXA i Mitsubishi Heavy Industries. Va ser dissenyat utilitzant mètodes i components ja desenvolupats per al coet H-IIA, reduint costos de desenvolupament i riscos i estalviant temps de disseny. La JAXA es va encarregar del desenvolupament preliminar, la preparació de la infraestructura terrestre i del desenvolupament de les noves tecnologies necessàries, i Mitsubishi es va encarregar de la fabricació. Durant el desenvolupament es van realitzar vuit enceses de prova dels motors en enlairaments simulats.
El cost total del desenvolupament va ser d'uns 27 mil milions de iens.

## Característiques

H-IIB és un coet de dues etapes. La primera utilitza oxigen líquid i hidrogen líquid com propel·lents i fa servir quatre coets acceleradors sòlids (denominats SRB-A, ia diferència dels dos usats en l'H-IIA) que utilitzen polibutadiè com propel·lent. Utilitza dos motors LI-7 en lloc de l'únic usat en l'H-IIA. A més el diàmetre de la primera etapa és de 5,2 m, contra els 4 m de l'H-IIA, i la seva alçada és un metre superior. En total, l'H-IIB conté 1,7 vegades més propel·lent que l'H-IIA.
La segona etapa està propulsada per un motor LI-5 B

## Vegeu també

* H-I
* H-II
* H-IIA
* J-1

## Referències

* ↑ Krebs, Gunter. «H-2B». Gunter's Space Page. [Consulta: 28 gener 2017].
* ↑ Graham, William. «HTV-9 arrives at ISS on final mission». NASA. [Consulta: 8 juny 2020].
* ↑ «About H3 Launch Vehicle». JAXA. [Consulta: 8 juny 2020].
* ↑ JAXA, H-IIB ロケットの 地上 総合 試験 (GTV) について 説明, Robot Watch, 10 de juliol del 2009
# Ikaztegieta

Ikaztegieta és un municipi de Guipúscoa, de la comarca del Tolosaldea. Per la seva grandària i caràcter sociològic pot qualificar-se de rural. El 2023 tenia 487 habitants, de les quals 88,83% parlen basc. Es troba en la vega del ric Oria on s'han instal·lat diverses indústries de mida mitjana. Les bones comunicacions (és travessat per l'autovia N-1 i el ferrocarril Madrid-Irun) han contribuït a certa puixança i creixement del municipi. Té un caràcter a cavall entre el món rural i urbà.
Els orígens de la vila són desconeguts i escassegen les notícies referents a les etapes inicials. El nom, Ikaztegieta, és traduïble del basc com «lloc de carboneres», pel que es creu que la fabricació de carbó vegetal en les forests properes va poder tenir una importància cabdal en la primitiva economia de la localitat. Sempre ha estat una població petita que durant l'Edat Mitjana va buscar l'empara de la vila de Tolosa, a la qual es va unir el 1374. Posteriorment, allunyat el perill de les lluites feudals, Ikaztegieta va recuperar l'autonomia municipal el 1615 quan va obtenir el títol de vila, que li va concedir el rei Felip II. A causa de la seva escassa grandària va haver d'unir-se a poblacions veïnes per a plantar cara a les despeses municipals.
Des de 1625 va formar amb les veïnes viles de Alegia i Orendain, la Unió d'Aizpurua. Ja al segle xx, entre 1967 i 1988, Ikaztegieta va estar unida a les localitats d'Orendain i Baliarrain, junts van formar el municipi d'Iruerrieta.
Dintre del nucli destaca l'Església Parroquial de San Lorenzo, construïda des del segle xvi i remodelada en el segle xvii. D'estil gòtic tardà, presenta genuïns caràcters particulars del gòtic basc. Posseeix una torre moderna amb campanar i rellotge. Als afores de la vila, al costat de la carretera general hi ha una Ermita dedicada a Nostra Senyora del Pilar. Va ser edificada al segle xix per un rector com desgreuge a una ofensa feta a Saragossa a la verge del Pilar. Les festes patronals se celebren per Sant Llorenç, el 10 d'agost. El municipi té una famosa sidreria al nucli urbà.
S'hi accedeix per carretera a través d'un desviament en la carretera N-l. Hi ha línia d'autobusos i un baixador de RENFE.

## Persones cèlebres

* Juan José Olaberria (1945): va ser membre del partit polític Euskadiko Ezkerra. Parlamentari basc entre 1980 i 1984
* Iñaki Zubeldia (1945): pedagog i escriptor en basc.
* Martín Iturbe (1932): sacerdot i escriptor en basc.
* Martín de Celayeta y Lizarza: va ser bisbe de Lleó al segle xviii.

## Referències

* ↑ «Ikaztegieta, euskara eta ahozko ondarea -» (en basc). Ahotsak. [Consulta: 26 febrer 2024].
# Scoresby Sund

Scoresby Sund és el fiord més gran del món i es troba a Groenlàndia. El seu nom en idioma inuit Kalaallisut és Kangertittivaq. És una entrada del mar de Groenlàndia a la costa est de l'illa. Té una estructura en forma d'arbre i el seu cos principal fa 110 km de llargada. El fiord cobreix una superfície de 38.000 km². El braç més llarg arriba a estar a 340 km de la costa. La fondària és de 400–600 m en el cos principal, però augmenta fins a 1.450m en els fiords.
Rep el nom en honor de l'explorador anglès William Scoresby, qui l'any 1822 cartografià aquest fiord. Hi ha nombroses illes la més gran dita Milne Land, té una superfície de 3.913 km². Al nord de la desembocadura es troba Ittoqqortoormiit, l'únic assentament permanent de la regió i l'any 2010 tenia 469 habitants.

## Fauna

| Bou mesquer | Guineu àrtica | Àlcid petit | Frareret de l'Atlàntic | ermini |

## Paisatges

| Scoresby Sund | Icebergs el juliol de 1970 | Vista de Ittoqqortoormiit a l'estiu |

## Referències

* ↑ Scoresby Sund, Encyclopædia Britannica on-line

## Bibliografia

* Archaeology and Environment in the Scoresby Sund Fjord. Museum Tusculanum Press. ISBN 8763512084.

## Enllaços externs

* Detailed map of the Scoresby Sund Arxivat 2012-03-08 a Wayback Machine.
# Ramon Torent i Torrabadella

Ramon Torent i Torrabadella (Granollers, Vallès Oriental, 1826 - Barcelona, 17 d'abril de 1882) fou un metge català.

## Biografia

Fou fill d'Eveli Torent i de Teresa Torrebadella, i germà del notari Esteve Torent i Torrebadella. Va cursar els estudis de medicina a Barcelona i es va graduar l'any 1849 amb menció honorífica. A partir de 1854, va exercir com a metge a la Casa de Maternitat de Barcelona, destacant especialment durant les epidèmies de còlera de 1854 i 1865. El 1869 va ser nomenat metge principal a l'Hospital de la Santa Creu de Barcelona, on també va obtenir el títol de doctor en medicina. A més, es va distingir per la seva habilitat com a cirurgià. Des del 1862 fou professor de la carrera de practicants. Membre de l'Acadèmia de Medicina de Barcelona. El 1871 va ser nomenat comanador del Reial i Distingit Orde de Carles III.
Com a wagnerià, va formar part de la delegació catalana del Patronatverein de Bayreuth, delegació presidida i representada per Joaquim Marsillach; aquest Patronat del Festival de Bayreuth havia estat creat per Richard Wagner per a sufragar el cost de l'estrena de Parsifal.
Es va casar amb Carme Garrigolas i Comes (1834-1904), natural de Vic. Van tenir diversos fills: Assumpta, Manuela, Rafael, Ramona, Lluís i Josep Maria.

## Referències

* ↑ Registre de Defuncions de l'Ajuntament de Barcelona, any 1882, número de registre 3206.
* ↑ «Ramon Torent i Torrabadella». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* 1 2 Gordillo, Francisco Javier. «LA DELEGACIÓN ESPAÑOLA DEL PATRONATO DEL FESTIVAL DE BAYREUTH (1878-1882)». filomusica.com. [Consulta: 1r gener 2017].
* ↑ «Esquela de defunció d'Assumpta Torent i Garrigolas». La Vanguardia, 08-05-1925, pàg. 2.

## Enllaços externs

* Ramon Torent i Torrabadella | Galeria de Metges Catalans
# Partida de Rojals

La Partida de Rojals és una partida de terra del terme de Reus (Baix Camp), situada al sud-est de la ciutat.
Són les terres que hi ha, en línies generals, entre el Camí de Valls i el Camí de Constantí, i entre la riera del Petroli i el Barranc del Cementiri. La partida es troba rodejada per les del Vilar (amb la qual es confon segons documents del segle XVII), la Raureda, El Burgaret i el Matet.
Actualment, una part important del territori està ocupada per la Urbanització del Mas del Carpa.

## Referències

* ↑ Amigó, Ramon. Materials per a l'estudi dels noms de lloc i de persona, i renoms, del terme de Reus. Reus: Associació d'Estudis Reusencs, 1988, p. 500. ISBN 8486387655.
# DP del Lleó

DP del Lleó (DP Leonis) és un sistema binari eclipsant a aproximadament 1304 anys llum del Sol, probablement una estrella variable cataclísmica del tipus AM Herculis també coneguda com a polar. El sistema comprèn una nana blanca eclipsant i una nana vermella en òrbita estreta (gairebé 1,5 hores) i un planeta extrasolar.

## Sistema planetari

Al 2010, Qian et al. anunciaren la detecció d'un tercer cos de massa planetària al voltant del sistema binari eclipsant. La presència d'un tercer cos ja hi havia estat sospitat al 2002. L'objecte anomenat DP del Lleó b, és més o menys 6 voltes més massiu que Júpiter i és localitzat 8.6 AU del binari.

## Referències

* ↑ Afirmat a: Enciclopèdia Extrasolar Planets. Identificador Extrasolar Planets Encyclopaedia d'exoplaneta: dp_leo_ab_b--628. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès.
* ↑ Afirmat a: Gaia Data Release 2. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 25 abril 2018.
* ↑ Afirmat a: Enciclopèdia Extrasolar Planets. Identificador Extrasolar Planets Encyclopaedia d'exoplaneta: Leo (AB) b/ DP Leo (AB) b. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès.
* ↑ «Detection of a giant extrasolar planet orbiting the eclipsing polar DP Leo». Letters of the Astrophysical Journal, 1, 16-12-2009, pàg. L66-L68. DOI: 10.1088/2041-8205/708/1/L66.
* 1 2 3 4 5 Afirmat a: Gaia Early Data Release 3. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 3 desembre 2020.
* ↑ «Vitesses radiales. Catalogue WEB: Wilson Evans Batten. Radial velocities: The Wilson-Evans-Batten catalogue». Astronomy and Astrophysics, 01-12-1995, pàg. 269–280.