OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Wheatland (Califòrnia)

Wheatland és una població dels Estats Units a l'estat de Califòrnia. Segons el cens del 2000 tenia 2.275 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Wheatland tenia 2.275 habitants, 785 habitatges, i 584 famílies. La densitat de població era de 1.155,8 habitants/km².
Dels 785 habitatges en un 40% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 52,4% hi vivien parelles casades, en un 16,8% dones solteres, i en un 25,6% no eren unitats familiars. En el 21,5% dels habitatges hi vivien persones soles l'11,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,9 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,37.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 32,9% tenia menys de 18 anys, un 9,7% entre 18 i 24, un 26,2% entre 25 i 44, un 18,5% de 45 a 60 i un 12,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 32 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 87,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 34.861 $ i la renda mediana per família de 39.375 $. Els homes tenien una renda mediana de 32.656 $ mentre que les dones 21.250 $. La renda per capita de la població era de 14.889 $. Entorn del 15,8% de les famílies i el 19,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Wheatland». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 18 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Wheatland». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 18 juliol 2010].
# Vienna (Missouri)

Vienna és una població dels Estats Units a l'estat de Missouri. Segons el cens del 2000, tenia 628 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Vienna tenia 628 habitants, 257 habitatges i 139 famílies. La densitat de població n'era de 228,7 habitants per km².
Dels 257 habitatges en un 24,1% vivien nens de menys de 18 anys, en un 38,5% vivien parelles casades, en un 9,7% dones solteres, i en un 45,9% no eren unitats familiars. En el 44,4% dels habitatges vivien persones soles, el 27,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones que vivien en cada habitatge era de 2,11 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,94.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 20,1% tenia menys de 18 anys, un 9,9% entre 18 i 24, un 21,8% entre 25 i 44, un 17,5% de 45 a 60 i un 30,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 43 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 72,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 23.456 $ i la renda mediana per família, de 36.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 24.722 $ mentre que les dones, de 20.000 $. La renda per capita de la població era de 13.682 $. Entorn del 4,4% de les famílies i el 8,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Vienna». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Vienna». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 8 agost 2010].
# Xeníades

Xeníades (en llatí Xeniades, en grec antic Ξενιάδης) va ser un filòsof grec nadiu de Corint que s'acostuma a situar entre els presocràtics.
No es coneix l'època en què va florir. El poc que se sap d'ell prové de Sext Empíric que diu que defensava les opinions més escèptiques i assegurava que totes les opinions eren falses i que no hi havia res de verdader a tot l'Univers. Sext Empíric sembla derivar el seu coneixement de Demòcrit, i més d'una vegada barreja les opinions de Xeníades amb les de Xenòfanes de Colofó.

## Referències

* ↑ Xeniades a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. III Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 1288
# Xenòclides de Corint

Xenòclides (en llatí Xenocleides, en grec antic Ξενοκλείδης) fou un militar corinti que va rebre el comandament de la flota enviada contra Còrcira l'any 432 aC.
L'any 425 aC el van enviar a lluitar contra Ambràcia al front d'uns tres-cents homes fortament armats. Aquestes tropes van arribar al seu destí després d'una marxa per terra amb considerable dificultat. Els seus fets els relata Tucídides.

## Referències

* ↑ 1.Xenocleides a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. III Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 1289
# Xenòcrates (escultor)

Xenòcrates (en llatí Xenocrates, en grec antic Ξενοκρὰτης) va ser un escultor grec, de l'escola de Lisip. Era deixeble de Tisícrates o potser d'Eutícrates, i a tots dos els va superar en la quantitat d'obres realitzades.
Va escriure tanmateix diversos llibres sobre art. Va florir a l'entorn de l'any 260 aC. En un passatge de la Naturalis Historia, Plini diu que Xenòcrates va fer alguns comentaris sobre el pintor Parrasi, però això no vol dir que hagués escrit sobre pintura, sinó només sobre art en general.
Plini també diu que va escriure un llibre sobre art torèutica (l'art d'esculpir damunt de metalls), i també que era autor d'un treball sobre el metall en general (de metallica discipline).

## Referències

* ↑ P.S., Xenocrates a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. Vol. III. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 1294
# Enzo Trossero

Enzo Trossero (23 de maig de 1953) és un exfutbolista argentí i entrenador.

## Selecció de l'Argentina

Va formar part de l'equip argentí a la Copa del Món de 1982.

## Referències

* ↑ BBC Football article a BBC
* ↑ Enzo Trossero Fitxa i estadístiques a la FIFA
# Espai funcional

En matemàtiques, un espai funcional és un conjunt d'aplicacions d'una certa forma d'un conjunt $X$ en un conjunt $Y$. S'anomena espai perquè segons els casos pot ser un espai topològic o un espai vectorial o els dos. Els espais funcionals apareixen en diferents àmbits de les matemàtiques:
* en la teoria de categories un espai funcional s'anomena un objecte exponencial. Apareix d'una certa manera com la representació del bifunctor canònic; però en tant que functor (senzill), del tipus [X, -], apareix com a functor adjunt a un functor de tipus (-×X) sobre objectes;
* en lambda-càlcul i en programació funcional, els tipus d'espais de funcions es fan servir per expressar la idea de funció d'ordre superior;

## Llista d'espais funcionals
### Anàlisi funcional
#### Espais generals

* Els espais localment convexos: espais vectorials amb una família de seminormes (o el que és equivalent que posseeixen una base local de conjunts convexos).
* els espai de Fréchet: un espai vectorial amb una família numerable de seminormes (o el que és equivalent proveït d'una distància invariant per translació).
* els espais de Banach: espais vectorials amb una família finita de seminormes (o el que és equivalent amb una simple norma).
* els Espais de Hilbert: espais vectorials proveïts de producte escalar.

#### Espais particulars

* Espai de Schwartz de les funcions indefinidament derivables amb convergència ràpida i el seu espai dual;
* espai lp
* ${\mathcal {K}}(\mathbb {R} )$ espai de les funcions contínues amb suport compacte proveït de la norma de la convergència uniforme;
* ${\mathcal {B}}(\mathbb {R} )$ espai de les funcions contínues fitades (funció fitada);
* ${\mathcal {C}}_{\infty }(\mathbb {R} )$ conjunt de les funcions que tendeixen cap a zero a l'infinit;
* ${\mathcal {C}}^{\infty }(\mathbb {R} )$ espai de les funcions indefinidament derivables;
* ${\mathcal {C}}_{0}^{\infty }$ espai de les funcions indefinidament derivables amb suport compacte proveït de la norma uniforme;
* ${\mathcal {D}}(\mathbb {R} )$ espai de les funcions amb suport compacte proveït de la topologia límit inductiva;
* $W^{k,p}\,$ espai de Sóbolev;
* ${\mathcal {O}}_{U}$ espai de les funcions holomorphes;
* Aplicació lineals;
* aplicacions lineals a trossos;
* espai de les funcions contínues proveït de la topologia compacte-obert;
* espai de les funcions proveït de la topologia de la convergència simple;
* Espais de Hardy
* Espai de Hölder

## Vegeu també

* Espai seqüencial
# Winston (Florida)

Winston és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Florida. Segons el cens del 2000 tenia 9.024 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Winston tenia 9.024 habitants, 3.293 habitatges, i 2.265 famílies. La densitat de població era de 639,3 habitants/km².
Dels 3.293 habitatges en un 34,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 42,6% hi vivien parelles casades, en un 19,8% dones solteres, i en un 31,2% no eren unitats familiars. En el 24,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 9,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,74 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,23.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 30,7% tenia menys de 18 anys, un 9,9% entre 18 i 24, un 27% entre 25 i 44, un 20,3% de 45 a 60 i un 12,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 32 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 94,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 25.204 $ i la renda mediana per família de 28.307 $. Els homes tenien una renda mediana de 25.368 $ mentre que les dones 18.484 $. La renda per capita de la població era d'11.507 $. Entorn del 19,2% de les famílies i el 26% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Winston». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 2 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Winston». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Es Castellet des Pop Mosquer

Es Castellet des Pop Mosquer (Ciutadella - Menorca) és un assentament pretalaiòtic menorquí, ubicat al nord-oest del terme municipal de Ciutadella de Menorca. Està situat sobre un promontori rocós, en un petit cap costaner de la costa nord. Presenta molts trets en comú amb el poblat de Cala Morell, un assentament situat a pocs quilòmetres de distància.
Al jaciment, s'hi distingeix, en superfície, una naveta d'habitació i restes de dues construccions més, que podrien correspondre també a navetes. L'assentament es troba protegit per una murada de pedra en sec, que tanca l'accés al promontori per la banda de terra i a la qual s'adossa la naveta. Pel costat de la mar, les roques són prou altes i escarpades com per a constituir una defensa natural. El jaciment fou espoliat durant el segle XX i no s'hi ha realitzat cap excavació arqueològica, però la datació radiocarbònica realitzada sobre un os d'animal provinent de la terrera de l'espoli permet establir-hi una fase d'ocupació durant el bronze final.

## Vegeu també

* Període pretalaiòtic a Menorca
* Període pretalaiòtic
* Naveta d'habitació

## Referències

* ↑ http://www.cime.es/WebEditor/Pagines/file/Ambit/Gener2012/Cala_Morell.pdf.
* ↑ ANGLADA, M.; FERRER, A.; PLANTALAMOR, LL.; RAMIS, D. (2010). Aixecament planimètric d'es Castellet (Ciutadella), un assentament prehistòric costaner a la zona occidental de Menorca. BSAL, 66. 267-278
* ↑ PLANTALAMOR, LL. (1991b): Los asentamientos costeros de la isla de Menorca. In AA.DD., Atti del II Congresso Internazionale di Studi Fenici e Punici, 9-14 Novembre 1987, Volume terzo, Roma: Consiglio Nazionale delle Ricerche: 1151-1160.
* ↑ PLANTALAMOR MASSANET, Ll. (1991) L'arquitectura prehistòrica y protohistòrica de Menorca y el seu marc cultural. Treballs del Museu de Menorca, 12. Maó.
# Y del Serpentari

Y del Serpentari (Y Ophiuchi) és un estel a la constel·lació del Serpentari. És un variable cefeida —semblant a δ Cephei o a Mekbuda (ζ Geminorum)— la lluentor del qual oscil·la entre magnitud aparent +5,87 i +6,46 en un període de 17,1241 dies. Observacions dutes a terme al llarg de dues dècades han constatat que l'amplitud de la corba de llum d'aquesta cefeida disminueix amb el temps.
Y del Serpentari és un supergegant de tipus espectral mitjà F8Iab amb una temperatura efectiva d'aproximadament 5.410 K. De gran grandària, té un radi comprès entre 86 i 94 vegades el radi solar i gira sobre si mateix amb una velocitat de rotació projectada de 4 km/s. Té una massa 5,8 vegades major que la del Sol. Presenta un contingut metàl·lic comparable al solar, i el seu índex de metal·licitat és [Fe/H] = +0,05.
Igual que l de la Quilla o RS de la Popa, Y del Serpentari es troba envoltada per un embolcall circumestel·lar que contribueix aproximadament amb el 5% del flux total. La seva distància respecte al Sistema Solar, basada en la relació entre les variacions de color i del diàmetre angular, és d'aproximadament 1940 anys llum.

## Vegeu també

* Llista d'estrelles variables

## Referències

* ↑ Afirmat a: Michigan catalogue of two-dimensional spectral types for the HD Stars, Vol. 5. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 1999.
* 1 2 3 4 5 6 7 Afirmat a: Gaia Data Release 2. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 25 abril 2018.
* ↑ Afirmat a: Catalogue of Stellar Photometry in Johnson's 11-color system. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 2002.
* ↑ «V* Y Oph -- Classical Cepheid (delta Cep type)» (en anglès). SIMBAD (Centre de Dades astronòmiques d'Estrasburg). [Consulta: 24 maig 2021].
* ↑ Y Ophiuchi (Catàleg General d'Estrelles Variables)
* ↑ Pop, Alexandru; Vamoş, Călin; Turcu, Vlad «Deterministic Components In The Light Curve Amplitude of Y Oph». SAO/NASA ADS Astronomy Abstract Service. pp. 425-433.
* 1 2 3 4 Neilson, Hilding R.; Lester, John B. «On the Enhancement of Mass Loss in Cepheids Due to Radial Pulsation». SAO/NASA ADS Astronomy Abstract Service. pp. 569-587.
* 1 2 3 Groenewegen, M. A. T. «Baade-Wesselink distances and the effect of metallicity in classical cepheids». SAO/NASA ADS Astronomy Abstract Service. pp. 25-35.
* ↑ Nardetto, N.; Mourard, D.; Kervella, P.; Mathias, Ph.; Mérand, A.; Bersier, D. «High resolution spectroscopy for Cepheids distance determination. I. Line asymmetry». SAO/NASA ADS Astronomy Abstract Service. pp. 309-319.
# Wazhma Frogh

Wazhma Frogh és una activista pels drets de les dones afganeses. És membre del Comitè Executiu de la Xarxa de Dones Afganeses (AWN), exdirectora nacional dels Drets Globals a l'Afganistan, és llicenciada en dret internacional del desenvolupament i drets humans per la Universitat de Warwick (Regne Unit). En els últims quinze anys, Wazhma Frogh ha dedicat la seva carrera a la mobilització del canvi social en benefici de les dones afganeses, i s'ha centrat en els aspectes de pau i seguretat, promoció de lleis i compromís polític públic des de la perspectiva de les dones. Té una extensa formació especialitzada en pau i seguretat, dones en lideratge i polítiques públiques d'institucions, com ara la Universitat de Warwick (Regne Unit) i les universitats de Harvard i George Washington (Estats Units). En la seva feina amb l'AWN (Xarxa de Dones Afganeses), Wazhma Frogh ajuda a mantenir el diàleg obert i a establir contactes amb entitats governamentals, membres de la comunitat internacional, ONG nacionals i internacionals, activitats i centres de recerca clau per promoure la participació democràtica i la igualtat de gènere.

## Referències

* ↑ The Secretary of State's 2009 International Women of Courage Awards
* ↑ Wazhma Frogh - The Independent
* ↑ Institute for Inclusive Security Wazhma Frogh » Institute for Inclusive Security
* ↑ «Wazhma Frogh». web. Centre de Cultura Contemporània de Barcelona (CC-BY-SA via OTRS). [Consulta: 17 febrer 2016].
# Waza-ari

Waza-ari (技あり, mig punt) és el segon tipus de puntuació més alt en els combats d'arts marcials japonesos, s'usa en el judo, karate i jujutsu.

## En el karate

El més habitual és que sigui mig punt, es dona quan s'aconsegueix donar una geri chudan (puntada efectuada a la zona compresa entre la cintura i el coll). Depenent de la competició una waza-ari també poden ser cinc o dos punts, però sempre és en proporció la meitat d'un ippon.
En l'estil kyokushin kaikan, les waza-ari es denominen aquest cops que deixen al rival atordit durant una estona.

## Vegeu també

* Ippon
* Yuko
# Estadi d'O Couto

L'Estadi d'O Couto és un camp de futbol de la ciutat gallega d'Ourense, on hi disputava els seus partits com a local el Club Deportivo Ourense. L'estadi es va inaugurar el 6 de novembre de 1949 amb un partit que va enfrontar la Unión Deportiva Ourensana i el Racing de Ferrol (2-2). Ha estat remodelat en diverses ocasions, l'última el 1998. Actualment és la seu de l'Ourense CF.

## Enllaços externs

* L'estadi a la web del CD Ourense (castellà)
# Estadi d'Angondjé

El Stade d'Angondjé és un estadi multiusos situat a Angondjé, una barriada de la ciutat de Libreville, capital de Gabon. També és conegut com al Stade de l'Amitié, el seu nom complet essent Stade de l'amitié sino-gabonaise.
Va ser una de les quatre seus de la Copa d'Àfrica de Nacions 2012 on s'hi va disputar la final.

## Referències

* ↑ «Lancement des travaux de construction du stade de l'amitié sino-gabonaise» (en francès). AfriqueAvenir.org, 01-04-2010. [Consulta: 24 juliol 2010].
# Escopelisme

L'escopelisme és l'acció que consisteix a col·locar grans pedres grosses als camps cultivables com a senyal d'amenaça per a impedir-ne el conreu". És una tradició àrab. La tradició de l'escopelisme prové de la creença en la màgia perquè era considerada un encanteri. És considerat un delicte, que al Código de Jurisprudência natural do género humano (1772-1777) és considerat un delicte extraordinari emmarcat dins del dret natural.
La tradició ha consistit en col·locar pedres d'una determinada manera i pronunciar un encanteri. El sòl, per efecte de l'encanteri, hauria de quedar paralitzat fent-lo estèril i si algú tractara de desfer l'encanteri seria sotmès a una mort violenta i ràpida. Els agricultors trobaren un bloqueig de l'encanteri, anomenat la "femta del sacerdot".

## Història

Ha sigut una pràctica des de l'antiguitat per part dels pastors contra els agricultors. Durant l'edat mitjana continuà fent-se malgrat les penalitzacions a les quals podien ser sotmesos que arribaven a ser la pena capital.
El delicte apareix en el dret romà com a amenaça simbòlica, dins dels delictes contra la llibertat. Posteriorment, ha sigut objecte de recerca jurídica.
S'ha registrat una versió marítima de l'escopelisme a França durant l'inici del segle xix.

## Referències

* ↑ Termcat. «escopelisme». Cercaterm. [Consulta: 12 maig 2019].
* ↑ Alocco, Luciana «Le domaine obscur et inconfortable de la « magie »». Recherches sur Diderot et sur l'Encyclopédie, 40-41, 01-10-2006, pàg. 243. DOI: 10.4000/rde.333.
* ↑ Amades, Juan «Piedras de virtud». Revista de Dialectología y Tradiciones Populares, 7, 1, 1951.
* ↑ Aragão, António Barreto e. Código de Jurisprudência natural do género humano (1772-1777). Lisboa: Movimento Internacional Lusófono, 2017, p. 62.
* ↑ Louis, René. Dictionnaire du mystère. París: Éditions du Félin, 1994, p. 351. ISBN 9782866451639.
* ↑ «scopélisme». Littré. [Consulta: 12 maig 2019].
* ↑ Camaño Rosa, Antonio «Delitos contra la libertad». Anuario de derecho penal y ciencias penales, 20, 1-2, 1967, pàg. 58. ISSN: 0210-3001.
* ↑ Nyevelt, Aarnout van Zuylen van. Disputatio juridica inauguralis de scopelismo, Volume 1. Rotterdam: Gulielmus Coulon, 1754.
* ↑ Grancher, Romain «Écrire au pouvoir pour participer au gouvernement desressources. L'usage des mémoires dans la controversesur le chalut (Normandie, premier XIXe siècle)». L'Atelier du Centre de recherches historiques, 13, 2015, pàg. 7. DOI: 10.4000/acrh.6560.

## Bibliografia

* Fletcher, Robert «Scopelism». American anthropologist, 10, 7, 1897, pàg. 3-15. DOI: 10.1525/aa.1897.10.7.02a00000.
# Yushania alpina

La Yushania alpina és una espècie de bambú del gènere Yushania de la família de les poàcies, ordre de les poals, subclasse Commelinidae, classe Liliopsida, divisió dels magnoliofitins.
Com en altres espècies de bambús, diferents botànics han encasellat aquesta espècie en diversos gèneres i/o amb altres noms d'espècie: Arundinaria alpina K. Schum., Sinarundinaria alpina (K. Schum.) C.S.Chao & Renvoize, Arundinaria fischeri K.Schum., Arundinaria tolange K.Schum., Oxytenanthera ruwensorensis Chiov.
Les seves tiges són emprades per a fer tanques, canonades i altres usos constructius.

## Característiques

L'espècie, de tipus perenne, creix a alçades d'entre 2.400 i 3.300 metres, i forma grups densos, però no gaire grans. Pot fer de 2 a 19 metres i mig d'alçada i el seu tronc té un diàmetre d'entre 5 i 125 centímetres.

## Distribució geogràfica

Es fa en part de la zona afrotròpica: Etiòpia, el Sudan, Kenya, Tanzània, Uganda, Burundi, Camerun, Congo, Ruanda, Zaire, Malawi, Zàmbia, i especialment en les muntanyes i volcans que envolten la Gran Vall del Rift.

## Enllaços externs

* La Yushania alpina a la GrassBase (anglès)
* The Afromontane Bamboo, "Yushania Alpina", on Kilimanjaro, article de John M. Grimshaw (anglès)
# Yushania niitakayamensis

Yushania niitakayamensis és una espècie de bambú del gènere Yushania de la família de les poàcies, ordre de les poals, subclasse Commelinidae, classe Liliopsida, divisió dels magnoliofitins.
Creix al sud-est d'Àsia, especialment a Taiwan, on es fa en zones muntanyoses d'entre els 1.000 i els 3.600 m. Antigament, hom emprava la Yushania niitakayamensis per a l'elaboració d'arcs i fletxes, així com per a la confecció de cabanes. Modernament, hom en menja els brots tendres.

## Morfologia

L'espècie, de tipus corredor, s'expandeix pels rizomes. De tipus perenne, les fulles i els brots apareixen entre abril i maig, amb fulles lanceolades de color ocre i cobertes de pels i, com molts altres bambús, floreix molt de tard en tard. Fa branques que poden tenir entre 30 cm i els 4 m., com més altes en el tronc, més llargues. És una espècie molt adaptable, i tant creix en zones densament poblades per arbres com en altres de més despullades; en aquest cas, aquests bambús creixen agrupats formant arbustos per a una millor protecció davant les agressions del medi. També és una espècie molt resistent als focs forestals.

## Enllaços externs

* Yushania niitakayamensis a GrassBase (anglès)
* Característiques Arxivat 2007-09-20 a Wayback Machine. (anglès)
# Yushania anceps

La Yushania anceps és una espècie de bambú del gènere Yushania de la família de les poàcies, ordre de les poals, subclasse Commelinidae, classe Liliopsida, divisió dels magnoliofitins. Sinònims: Arundinaria jaunsarensis (Gamble.), Arundinaria anceps (Mitford), Sinarundinaria anceps. És endèmica de l'Índia i la zona de l'Himàlaia, on es fa en alçades entre els 1.800 i els 3.000 metres.
És popular com a planta ornamental. El seu alt i dret tronc (4-5 m) acaba vinclant-se en l'extrem superior. A cada node hi neixen diverses fulles, que acaben fent un efecte de plomall, i les seves flors són hermafrodites i pol·linitzades pel vent. Suporta temperatures de –18 °C. S'usa per a fer tanques vegetals i en cistelleria.
Té una varietat cultivada de fullatge exuberant, la Yushania anceps "Pitt White" (nom d'una zona de Devon), que té anomenada pel seu ràpid creixement de fins a 15 cm en un dia.

## Enllaços externs

* Descripció i fotografies Arxivat 2008-05-08 a Wayback Machine. (anglès)
* Característiques (anglès)
* Yushania anceps a la GrassBase (anglès)