OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Conta pectinata

Conta pectinata és una espècie de peix de la família dels eretístids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 4,9 cm de longitud total.
* Nombre de vèrtebres: 34.

## Hàbitat

És un peix d'aigua dolça i de clima tropical.

## Distribució geogràfica

Es troba a Àsia: conca del riu Brahmaputra a Assam (l'Índia).

## Referències

* 1 2 3 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Burgess, W. E. An Atlas of Freshwater and Marine Catfishes: A Preliminary Survey of the Siluriformes (en anglès). TFH Publications, 1989. ISBN 9780866221313.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ferraris, C. J. «Checklist of catfishes, recent and fossil (Osteichthyes: Siluriformes), and catalogue of siluriform primary types» (en anglès). Zootaxa, 1.418, 1, 2007, pàg. 1-628. DOI: 10.11646/zootaxa.1418.1.1.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Consuàlia

La Consuàlia (en llatí Consuales Ludi o Consualia) fou una festivitat de l'antiga Roma celebrada segons Sext Pompeu Fest i Ovidi en honor del déu Consus, el déu de les deliberacions secretes, però segons Titus Livi dedicada al Neptuni Eqüestre. Plutarc, Dionís d'Halicarnàs i el pseudo Asconi diuen que Neptuni Eqüestre era només un nom alternatiu de Consus.

## Origen

Aquesta festa va ser creada pel rei Ròmul amb l'objectiu d'aplegar (com així ho indica la paraula llatina de la qual deriva: consilium) els pobles veïns amb motiu del final dels treballs relacionats amb la collita. D'aquí deriva també el nom del déu Consus.
Precisament en una de les primeres Consuàlies va passar l'episodi del rapte de les sabines, un esdeveniment que es commemorava anualment recordant quan, en temps de Ròmul, per incrementar la població, el rei va autoritzar als romans a apoderar-se de dones sabines per fer-les les seves mullers però sempre dins el mateix estatus social; la guerra amb els sabins fou evitada quan les dones segrestades van acceptar als seus marits romans que les havien tractat correctament.

## Rituals

El festival es feia el 21 d'agost. En aquest dia els animals per fer feines agrícoles (mules, cavalls i ases) no podien treballar i desfilaven adornats amb garlandes de flors. Al circ es feien carreres de cavalls i curses de quadrigues, aquestes competicions eren anomenades ludi consuales o jocs consuals. La festa es feia cada any i s'iniciava descobrint l'altar dedicat a la deïtat que estava enterrat entre el Palatí i l'Aventí. En acabar la festa es tornava a colgar de terra. Tertulià diu que la cerimònia d'apertura i colgament del santuari era fet pel flamen Quirinalis amb la col·laboració de les verges vestals.
Altres sacrificis a Consus es feien el 7 de juliol i el 15 de desembre, però no es coneixen els detalls d'aquestes altres Consuàlies.
Quan es va construir el gran circ romà, foren substituïts pels jocs circenses.

## Referències

* ↑ Sext Pompeu Fest "De Verborum significatu", 209
* ↑ Ovidi, "Fasti", III, 199
* ↑ Titus Livi "Ab Urbe Condita", I, 9
* ↑ Plutarc, "Quaestiones Romanae", 45
* ↑ Dionís d'Halicarnàs "Rhōmaikē archaiologia" II, 31
* ↑ Altres autors parlen d'Evandre com a creador de la Consuàlia.H H Scullard, p.177
* ↑ Marc Terenci Varró, "De Lingua Latina", VI.20
* ↑ Plutarc "Vides paral·leles:Romulus",15
* ↑ Titus Livi, "Ab Urbe Condita", I, 11-13
* ↑ Dionís d'Halicarnàs "Rhōmaikē archaiologia" I, 33, 2
* ↑ Samuel Ball Platner, Thomas Ashby. "A Topographical Dictionary of Ancient Rome". ed. Oxford University Press, 1929, p.141
* ↑ Ciceró, "De Republica", II, 7
* ↑ Wiliam W Fowler, p.209, citant a Tertulià "Annales" XII,24
* ↑ Wiliam W Fowler, p.206

## Bibliografia

* William Warde Fowler. "The Roman Festivals of the Period of the Republic". Londres: ed.MacMillan and Co, 1899, p. 206-209.
* Howard Hayes Scullard. "Festivals and Ceremonies of the Roman Republic", 1981, p. 177-178, 181, 205, 207. ISBN 0801414024.
# Coma des Bous

La Coma des Bous és una depressió situada a la vall de Coanegra, en el terme de Santa Maria del Camí, dins la possessió de Son Oliver.

## Camí de sa Coma des Bous

Camí de carro i pista forestal que arrenca vora les cases de Son Oliver i mor en els comellars de Son Oliver. Presenta una amplada variable que va dels 3 metres als 2 metres. Catalogat com a element etnològic (SMA 512). A la part alta de la coma hi ha es coll de l'Amo, la Serra de s'Esteparet i la Rota d'en Berris

## Forns de calç

A la coma des Bous s'hi troben escalonats 4 forns de calç catalogats per Gabriel Ordines amb els números 21, 22, 23 i 24. El nº 22 presenta la singularitat que l'olla va ser aterracada per convertir el forn en depòsit d'aigua (aigua de cap-rec) per abeurar el bestiar. El nº 23 va ser cuit a la dècada dels quaranta del s. XX per Pere J. Sastre Campins Mandingo. Conserva la portada i restes del pedrís.

## Coves

Gabriel Santandreu inventaria diverses cavitats: Cova Baixa (Fitxa 8). A la part baixa de la coma s'hi troben la Cova des Forn des Moro (Fitxa 39) i la Cova de ses Someres (Fitxa 79). A la Cova des Forn des Moro la tradició local hi situa la llegenda El Forn del Moro

## Referències

* ↑ Alfa Serveis Professionals S.L. Catàleg de Béns Patrimonials de Santa Maria del Camí, 2009
* ↑ Ordinas i Marcé, Gabriel. Els forns de calç a Santa Maria del Camí. Santa Maria del Camí: Edicions de l'Ajuntament, 1995.
* ↑ Santandreu, Gabriel. Coves i avencs de Santa Maria del Camí. Palma: Documenta Balear, 2002. ISBN 84-95694-37-9
* ↑ Capó, Josep; Morro, Mateu. Llegendes i rondalles santamarieres. Santa Maria del Camí: Ajuntament de Santa Maria del Camí, 2007. ISBN 978-84-96841-10-9..
# Conversaciones con mamá

Conversaciones con mamá és una pel·lícula de l'Argentina, sisè llargmetratge del director Santiago Carlos Oves estrenada el 15 d'abril de 2004 nominada i guanyadora de premis nacionals i internacionals. Pertany a la nova generació de cinema argentí que ha transcendit fronteres amb films com Nueve reinas, El hijo de la novia, Plata quemada, La ciénaga, La puta y la ballena i Elsa y Fred.

## Argument

Rodada íntegrament en Buenos Aires i escrita pel mateix Oves, explora la relació entre una mare i el seu fill. Mamà (China Zorrilla) té vuitanta-dos anys, i el seu fill Jaime (Eduardo Blanco), cinquanta. Ell té dona, dos fills, casa, dues actuacions i una sogra que atendre. Mamà se les arregla sola i suporta la seva vellesa amb dignitat. Però un dia l'empresa per a la qual treballa Jaime el deixa al carrer per raons d'ajust. Això ho porta a prendre la decisió de vendre un departament on viu Mamà. Els seus plans canvien quan descobreix que Mamà té un promès (Ulises Dumont), tretze anys més jove que ella, i amb qui vol quedar-se a viure al seu departament.

## Repartiment

* China Zorrilla... Mamá
* Eduardo Blanco... Jaime
* Ulises Dumont... Gregorio
* Silvina Bosco... Dorita
* Floria Bloise... Lucrecia
* Nicolás Condito... Chico
* Tito Mendoza... Infermer

## Temàtica

"Es tracta d'una pel·lícula que pretén enaltir les virtuts de l'ancianitat, apuntant a una societat que en general ignora que en la senzillesa de la seva saviesa està la profunditat de la vida mateixa", explica Oves sobre aquest film, que també retrata l'Argentina dels últims temps, amb personatges ancorats en un passat recent del país.

## Premis i nominacions

* Premi Còndor de Plata, nominació millor actriu per a la China Zorrilla 2005.
* Sant Jordi de Plata a la millor actriu per China Zorrilla al 26è Festival Internacional de Cinema de Moscou
* Nominació millor director Festival Internacional de Moscou, Santiago Carlos Olves 2004.
* Nominació millor director Festival de Màlaga 2004.
* Esment especial Festival de Peníscola, millor director.
* Festival Llatí de Los Angeles 2004, Premi del Público.
* Festival Internacional de Cinema de Mont-real 2004, Premi a la Millor Pel·lícula Llatinoamericana.

## Versió teatral

Se n'ha fet una versió per teatre, adaptada per Jordi Galceran i dirigida per Juan Echanove i protagonitzada pel mateix Juan Echanove i María Galiana.

## Referències

* ↑ Conversaciones con mamá a Fotogramas
* ↑ Conversaciones con mamá reflexiona con humor sobre la muerte, El País, 13 de gener de 2005
* ↑ «26th Moscow International Film Festival (2004)». MIFF. Arxivat de l'original el 2013-04-03. [Consulta: 7 abril 2013].
* ↑ 'Conversaciones con mamá', una comedia de Echanove y María Galiana, en la Llotja, 19 de desembre de 2014

## Enllaços externs

* Imágenes de la película Arxivat 2009-02-14 a Wayback Machine.
* Arxivat 2010-11-21 a Wayback Machine.
* Conversaciones com mamá Arxivat 2008-09-07 a Wayback Machine. a abcquionistas.com
# Col·liri

Un col·liri és una forma farmacèutica de subministre de gotes per als ulls, que són gotes líquides que s'apliquen directament a la superfície de l'ull, generalment en petites quantitats com una sola gota o unes quantes gotes. Les gotes per als ulls solen contenir solució salina per coincidir amb la salinitat de l'ull. Les gotes que contenen només solució salina i, de vegades, un lubricant s'utilitzen sovint com a llàgrimes artificials per tractar ulls secs o per una simple irritació ocular, com ara picor o enrogiment. Les gotes per als ulls també poden contenir un o més medicaments per tractar una gran varietat de malalties oculars. Depenent de l'afecció que es tracti, poden contenir glucocorticoides, antihistamínics, simpatomimètics, blocadors del receptor beta, parasimpaticomimètics, parasimpaticolítics, prostaglandines, antiinflamatoris no esteroidals (AINE), antibiòtics, antifúngics o anestèsics tòpics.
Les gotes per als ulls tenen menys risc d'efectes secundaris que els medicaments orals, i aquest risc es pot minimitzar tapant el punt lacrimal (és a dir, pressionant el cant intern de l'ull) durant un temps després d'instil·lar les gotes.
Abans del desenvolupament d'aplicadors de plàstic estèrils precarregats d'un sol ús, es van administrar gotes per als ulls amb un goter per als ulls, una pipeta de vidre amb un xumet de goma.
# Col·lisió continental

La col·lisió continental és un procés de la tectònica de plaques pel qual dues plaques tectòniques continentals entren en contacte a causa de les forces tectòniques que les empenyen. Generalment, les plaques tectòniques consten de regions oceàniques i continentals, i la col·lisió continental ocorre quan la part continental d'una placa queda totalment sota l'altra. La col·lisió continental pot llavors donar lloc a una subducció d'un continent sota un altre. La col·lisió continental dona lloc a orogènesis mitjançant l'apilament de material de l'escorça terrestre. La major part de l'orogènia Alpina, que va formar els Pirineus, els Alps, els Carpats, Zagros i l'Himàlaia entre d'altres, es deu a la col·lisió entre Àfrica i Europa i entre Índia i Àsia durant els últims 60 milions d'anys.

## Bibliografia

* Ernst, W.G. «Preservation/exhumation of ultrahigh-pressure subduction complexes». Lithos, 92, 3–4, 2006, pàg. 321–335. Bibcode: 2006Litho..92..321E. DOI: 10.1016/j.lithos.2006.03.049.
* Ernst, W.G.; Maruyama, S. Wallis; Wallis, S. «Buoyancy-driven, rapid exhumation of ultrahigh-pressure metamorphosed continental crust». Proceedings of the National Academy of Sciences, 94, 18, 1997, pàg. 9532–9537. Bibcode: 1997PNAS...94.9532E. DOI: 10.1073/pnas.94.18.9532.
* O'Brien, P.J. «Subduction followed by collision; Alpine and Himalayan examples». Physics of the Earth and Planetary Interiors, 127, 1–4, 2001, pàg. 277–291. Bibcode: 2001PEPI..127..277O. DOI: 10.1016/S0031-9201(01)00232-1.
* Toussaint, G.; Burov, E.; Avouac, J.-P. «Tectonic evolution of a continental collision zone: A thermomechanical numerical model». Tectonics, 23, 6, 2004, pàg. TC6003. Bibcode: 2004Tecto..23.6003T. DOI: 10.1029/2003TC001604.
* Song, S.G. «Continental orogenesis from ocean subduction, continent collision/subduction, to orogen collapse, and orogen recycling: The example of the North Qaidam UHPM belt, NW China.». Earth-Science Reviews, 129, 3–4, 2014, pàg. 59–84. Bibcode: 2014ESRv..129...59S. DOI: 10.1016/j.earscirev.2013.11.010.
# Concord

* No s'ha de confondre amb Concorde.
«Concord» té aquests significats:
* Geografia:
** Concord (Alabama), població estatunidenca
** Concord (Arkansas), població estatunidenca
** Concord (Califòrnia), població estatunidenca
** Concord (Carolina del Nord), població estatunidenca
** Concord (Geòrgia), població estatunidenca
** Concord (Illinois), població estatunidenca
** Concord (Kentucky), població estatunidenca
** Concord (Massachusetts), població estatunidenca
** Concord (Missouri), població estatunidenca
** Concord (Nebraska), població estatunidenca
** Concord (Nova Hampshire), població estatunidenca, capital de l'estat de Nova Hampshire
** Concord (Vermont), població estatunidenca
** West Concord (Minnesota), població estatunidenca
** New Concord, població estatunidenca a l'estat d'Ohio
* Altres:
** Batalles de Lexington i Concord, enfrontaments de la Guerra d'Independència dels Estats Units
** Concord, marca comercialitzada pel Grup Jané
# Colònia índia Winnemucca de Nevada

La colònia índia Winnemucca de Nevada és una tribu reconeguda federalment d'amerindis paiute del Nord i xoixoni a l'oest de Nevada.

## Reserva

La colònia índia Winnemucca de Nevada té la reserva a 40° 57′ 11″ N, 117° 43′ 16″ O﻿ / ﻿40.95306°N,117.72111°O﻿ / 40.95306; -117.72111 al comtat de Humboldt (Nevada). La reserva fou establida en 1971 i té uns 340 acres (1,4 km²). En 1990 uns 17 tribal membres de la tribu vivien a la reserva.

## Història recent

La colònia índia Winnemucca va unir als no natius de Utah en la demanda contra els Estats Units per evitar la detonació de 700 tones d'explosius al Lloc de Proves de Nevada, que es troba a terra ancestral dels xoixoni occidental. Els membres de la tribu havien estat desplaçats per la força de les seves terres en el Lloc de Proves de Nevada, on es van provar bombes nuclears entre 1951 i 1993. El trasllat i les posteriors proves nuclears és vist per la tribu com una violació del Tractat de Ruby Valley de 1863 amb els xoixoni occidental. El Comitè per a l'Eliminació de la Discriminació Racial de l'Alt Comissionat de les Nacions Unides pels Drets Humans es va pronunciar el 10 de març de 2006, declarant que les terres pertanyien a la Colònia índia Winnemucca i altres tribus xoixoni occidental. Els EUA no reconeixen la competència del Comitè per rebre denúncies de particulars sobre violacions dels drets protegits per la Convenció sobre l'Eliminació de la Discriminació Racial.

## Avui

La seu de la colònia índia Winnemucca de Nevada es troba a Winnemucca (Nevada). El portaveu tribal és Thomas Wasson. La tribu és governada per un consell tribal de cinc persones.

## Referències

* 1 2 3 Pritzker, 226
* ↑ Norrell, Brenda. "Western Shoshone and others file suit to halt detonation." Indian Country Today. 27 d'abril de 2006 (consultat 9 Des 2009)
* ↑ «Web de la colònia índia Winnemucca». Arxivat de l'original el 2013-07-19. [Consulta: 9 setembre 2013].

## Bibliografia

* Pritzker, Barry M. A Native American Encyclopedia: History, Culture, and Peoples. Oxford: Oxford University Press, 2000. ISBN 978-0-19-513877-1.
# Corning

«Corning» té aquests significats:
* Corning (Arkansas).
* Corning (Califòrnia).
* Corning (Iowa).
* Corning (Kansas).
* Corning (Missouri).
* Corning (Nova York).
* Corning (Ohio).
* South Corning.
# ComiPo!

ComiPo! és un programa per al sistema operatiu Windows desenvolupat per Web Technology Com Corporation per a crear còmics d'estil típic japonès sense necessitat de saber o poder dibuixar.Fou anunciat el 2010 i el 8 de desembre del mateix any la versió en japonès fou llençat al mercat. El programa està disponible en anglès i japonès i té una versió Flash. Té versió gratuïta, de pagament regular i de pagament "deluxe".
El gestor de l'empresa que la desenvolupat va dir que el programa a més de la gent que no sap o no pot dibuixar còmics també poden utilitzar-lo els dibuixants professionals per a fer esborranys.
Durant la creació del programa Koji Aihara fou consultat. Els personatges predefinits han sigut dissenyats per Kumi Horii.

## Funcionalitats

Els elements predefinits són de temàtica escolar.
Ofereix uns models de personatges, cinc, i objectes tridimensionals predefinits als qual l'usuari canvia d'expressió i pose (cent poses i expressions). Permet crear-ne de nous controlant les variables del tipus de cara, color d'ulls, pentinat, ulleres, sabates i roba, a més que es pot modificar els ja predefinits. La visió des del punt de vista de la càmera és ajustable. Els models tenen copyright, de manera que no es pot fer negoci amb els còmics mentre apareguen personatges.
També permet definir filtres i determinar els escenaris (que són tridimensionals i n'hi ha cent) i els diàlegs.
Compta amb una guia assistent automàtica en forma de personatge de 17 anys anomenada Miho "Comipo-chan" Koishikawa. La veu del personatge ve d'una membre d'AKB48, Sayaka Nakaya.

## Rebuda

A Softpedia el criticaren positivament, destacant l'usabilitat de l'interfície. A Anime News Network el criticaren positivament en general i consideraren com una cosa negativa les limitacions de caracterització dels personatges, com per exemple el no poder canviar el color de la pell. A Otaku USA van rebre una demo abans de la versió definitiva i van considerar que era un programa fàcil d'utilitzar. A la revista Weekly ASCII va rebre una crítica positiva.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «ComiPo! Program Makes Manga for "People Who Can't Draw"». Anime News Network, 18-10-2010 [Consulta: 25 juliol 2017].
* ↑ «ComiPo! Manga-Making Program to Get English Release». Anime News Network, 14-12-2010 [Consulta: 25 juliol 2017].
* ↑ Ishaan «ComiPo! – A Digital Manga Creation Suite». Silicon Era, 23-10-2010 [Consulta: 25 juliol 2017].
* 1 2 3 4 Thompson, James «Jason Thompson's House of 1000 Manga - ComiPo!». Anime News Network, 15-09-2011 [Consulta: 25 juliol 2017].
* 1 2 3 4 5 Puha, Olivian. «ComiPo!». Softpedia. [Consulta: 25 juliol 2017].
* 1 2 Nara, Yuto i altres. «Manga generator: immersive posing role playing game in manga world». A: Proceedings of the Virtual Reality International Conference: Laval Virtual. ACM, 2013, p. 1. DOI 10.1145/2466816.2466845.
* ↑ Macias, Patrick «Secrets of the Otaku-Verse: Episode Eight!». Otaku USA, 18-01-2011 [Consulta: 25 juliol 2017].
* ↑ «コミックシーケンサー『コミPo!』で2Pマンガを40分でつくってみた！（早送り版）». Weekly ASCII, 22-11-2010.
# Comiat

«Comiat» té aquests significats:
* Comiat (laboral) o Acomiadament.
* Comiat (música) Composició d'origen provençal.
Viccionari
# Colones

Colones (en llatí Colonae, en grec antic Κολωναί) era una ciutat de la Tròade o de Mísia situada a 150 estadis de Troia, i prop de la ciutat de Làmpsac, segons diu Estrabó. Va ser fundada al segle vii aC com a colònia de Milet.
Segons la tradició, Colones era la residència del rei Cicne, fill de Posidó, que posseïa els territoris propers i l'illa de Tenedos, situada al davant de la ciutat. Probablement va ser una de les ciutats que es van despoblar quan Antígon el borni va fundar la ciutat d'Alexandria Troas i hi va portar els ciutadans dels pobles propers. Plini el vell la situa a l'interior i diu que era una de les ciutats del país que estava deshabitada.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Colonae». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 14 gener 2021].
Viccionari
# Copa eslovena de bàsquet

La copa eslovena de bàsquet és la segona competició eslovena de basquetbol. Es juga des del 1992 i en les seves últimes edicions ha adoptat el format Final Eight o sigui eliminatòries directes entre 8 participants.

## Historial

| Any | Guanyador | Finalista | Resultat |
| 1992 | Smelt Olimpija | Tinex Medvode | 108–50 |
| 1993 | Smelt Olimpija | Optimizem Postojna | 78–77 |
| 1994 | Smelt Olimpija | Kovinotehna Savinjska | 84–74 |
| 1995 | Smelt Olimpija | KK Postojna | 97–77 |
| 1996 | Kovinotehna Savinjska | BWC Maribor | 94–84 |
| 1997 | Smelt Olimpija | Kovinotehna Savinjska | 72–60 |
| 1998 | Union Olimpija | Pivovarna Laško | 101–93 |
| 1999 | Union Olimpija | Pivovarna Laško | 73–70 |
| 2000 | Union Olimpija | Pivovarna Laško | 71–70 |
| 2001 | Union Olimpija | Krka Telekom | 73–69 |
| 2002 | Union Olimpija | Krka | 79–60 |
| 2003 | Union Olimpija | Geoplin Slovan | 86–72 |
| 2004 | Pivovarna Laško | Union Olimpija | 82–79 |
| 2005 | Union Olimpija | Pivovarna Laško | 107–69 |
| 2006 | Union Olimpija | Pivovarna Laško | 78–71 |
| 2007 | Helios Domžale | Union Olimpija | 77–70 |
| 2008 | Union Olimpija | Helios Suns | 85–66 |
| 2009 | Union Olimpija | Elektra | 75–58 |
| 2010 | Union Olimpija | Zlatorog Laško | 84–68 |
| 2011 | Union Olimpija | Helios Suns | 92–55 |
| 2012 | Union Olimpija | Krka | 68–63 |
| 2013 | Union Olimpija | Helios Suns | 73–61 |
| 2014 | Krka | Union Olimpija | 83–70 |
| 2015 | Krka | Zlatorog Laško | 77–67 |
| 2016 | Krka | Lastovka | 66–33 |
| 2017 | Union Olimpija | Krka | 86–81 |
| 2018 | Sixt Primorska | Šenčur GGD | 83–63 |
| 2019 | Sixt Primorska | Hopsi Polzela | 91–72 |
| 2020 | Koper Primorska | Cedevita Olimpija | 93–84 |

## Palmarès

| Club | Guanyador | Finalista |
| Olimpija | 20 | 3 |
| Krka | 3 | 4 |
| Koper Primorska | 3 | 0 |
| Zlatorog Laško | 1 | 7 |
| Hopsi Polzela | 1 | 3 |
| Helios Suns | 1 | 3 |
| Postojna | 0 | 2 |
| Tinex Medvode | 0 | 1 |
| BWC Maribor | 0 | 1 |
| Geoplin Slovan | 0 | 1 |
| Elektra | 0 | 1 |
| Lastovka | 0 | 1 |
| Šenčur GGD | 0 | 1 |
| Cedevita Olimpija | 0 | 1 |

## Enllaços externs

* Pàgina oficial Arxivat 2020-12-03 a Wayback Machine.
# Copa espanyola d'handbol masculina 2009

La trenta-quatrena edició de la Copa espanyola d'handbol masculina (anomenada Copa del Rei) es va jugar al Palau d'Esports de la ciutat catalana de Granollers entre l'11 i el 15 de març del 2009.
Hi van participar els vuit primers equips de la classificació de la Lliga ASOBAL 2008/09 al final de la primera volta; entre ells, l'amfitrió, el BM Granollers. La resta de participants van ser: BM Ciudad Real, FC Barcelona, Portland San Antonio, Ademar León, BM Valladolid, CAI BM Aragón i Octavio Pilotes Posada.

## Competició

| Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | | Final | Final |
| 11 de març - 19:00 | 11 de març - 19:00 | | | | | |
| Octavio Pilotes Posada | 34 | | | | | |
| Octavio Pilotes Posada | 34 | 14 de març - 18:00 | 14 de març - 18:00 | | | | |
| CAI BM Aragón | 36 | 14 de març - 18:00 | 14 de març - 18:00 | | | |
| CAI BM Aragón | 36 | CAI BM Aragón | 29 | | | |
| 11 de març - 21:00 | 11 de març - 21:00 | | CAI BM Aragón | 29 | | | |
| 11 de març - 21:00 | 11 de març - 21:00 | BM Ciudad Real | 33 | | | |
| Ademar León | 28 | BM Ciudad Real | 33 | | | |
| Ademar León | 28 | | | | 15 de març - 18:00 | 15 de març - 18:00 |
| BM Ciudad Real | 32 | | | | 15 de març - 18:00 | 15 de març - 18:00 |
| BM Ciudad Real | 32 | | | | BM Ciudad Real | 26 |
| 12 de març - 19:00 | 12 de març - 19:00 | | | | | BM Ciudad Real | 26 |
| 12 de març - 19:00 | 12 de març - 19:00 | | | | FC Barcelona | 29 |
| Portland San Antonio | 32 | | | | FC Barcelona | 29 |
| Portland San Antonio | 32 | 14 de març - 20:00 | 14 de març - 20:00 | | | |
| BM Valladolid | 30 | 14 de març - 20:00 | 14 de març - 20:00 | | | |
| BM Valladolid | 30 | FC Barcelona | 35 | | | |
| 12 de març - 21:00 | 12 de març - 21:00 | | FC Barcelona | 35 | | | |
| 12 de març - 21:00 | 12 de març - 21:00 | Portland San Antonio | 26 | | | |
| BM Granollers | 25 | Portland San Antonio | 26 | | | |
| FC Barcelona | 30 | | | | | |