OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Hope (Indiana)

Hope és una població dels Estats Units a l'estat d'Indiana. Segons el cens del 2000 tenia 2.140 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Hope tenia 2.140 habitants, 788 habitatges, i 594 famílies. La densitat de població era de 869,7 habitants/km².
Dels 788 habitatges en un 40,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 57,6% hi vivien parelles casades, en un 11,9% dones solteres, i en un 24,5% no eren unitats familiars. En el 20,9% dels habitatges hi vivien persones soles l'11,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,72 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,13.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 30,8% tenia menys de 18 anys, un 9,1% entre 18 i 24, un 30,8% entre 25 i 44, un 18,4% de 45 a 60 i un 10,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 32 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 90,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 33.347$ i la renda mediana per família de 38.875$. Els homes tenien una renda mediana de 30.690$ mentre que les dones 21.681$. La renda per capita de la població era de 14.099$. Entorn del 10,2% de les famílies i l'11% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Hope». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 5 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Hope». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
Viccionari
# Hungerford

Hungerford és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Texas. Segons el cens del 2000 tenia 645 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Hungerford tenia 645 habitants, 169 habitatges, i 117 famílies. La densitat de població era de 136,1 habitants per km².
Dels 169 habitatges en un 33,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 46,2% hi vivien parelles casades, en un 18,9% dones solteres, i en un 30,2% no eren unitats familiars. En el 24,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,04 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,72.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 37,7% tenia menys de 18 anys, un 7,4% entre 18 i 24, un 26,7% entre 25 i 44, un 18% de 45 a 60 i un 10,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 30 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 81,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 46.544 $ i la renda mediana per família de 55.781 $. Els homes tenien una renda mediana de 34.688 $ mentre que les dones 18.214 $. La renda per capita de la població era de 16.191 $. Aproximadament el 7,3% de les famílies i el 15,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Hungerford». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Hungerford». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2011-06-06. [Consulta: 12 agost 2010].
# Havok

Havok Game Dynamics SDK, és un motor físic (simulació dinàmica) utilitzat en videojocs i recrea les interaccions entre objectes i personatges del joc. Pel que detecta col·lisions, gravetat, massa i velocitat en temps real arribant a recrear ambients molt més realistes i naturals. Havok en les seves últimes versions s'executa del tot per maquinari mitjançant l'ús de la GPU, alliberant així d'aquests càlculs a la CPU. Aquest es recolza en les llibreries de Direct3D i OpenGL compatibles amb Shader Model 3.0.

## Jocs que usen Havok

* Age of Empires III
* Alone in the Dark
* Amped 3
* Armed and Dangerous
* Assassin's Creed
* Astro Boy
* Auto Assault
* Backyard Wrestling: Don't Try This at Home
* Backyard Wrestling 2: There Goes the Neighborhood
* BioShock
* Brute Force
* Call of Duty 4: Modern Warfare
* Company of Heroes
* Counter-Strike: Source
* Crackdown
* Crash Nitro Kart
* Darkwatch
* Dark Messiah
* Darksiders: Wrath of War
* Day of Defeat: Source
* Dead Rising'
* Dead Space
* Demon's souls
* Destroy All Humans!
* Deus Ex: Invisible War
* Diablo III (en principi anava a utilitzar Havok, però més tard des de Blizzard confirmaren que Diablo III no ho usaria)
* Disaster: Day of Crisis
* Evil Dead Regeneration
* F.E.A.R.
* MadWorld
* Fallout 3
* Freelancer
* From Russia with Love
* Full Spectrum Warrior
* Game & Wario
* Halo 2
* Halo 3
* Halo 3: ODST
* Halo Reach
* Just cause
* Just Cause 2
* Max Payne 2: The Fall of Max Payne
* Medal of Honor: Pacific Assault
* Mercenaries: Playground of Destruction
* Middle-earth Online
* Motorstorm
* Painkiller
* Pariah
* Perfect Dark Zero
* Pitfall: The Lost Expedition
* Portal 2
* Psi-Ops: The Mindgate Conspiracy
* Red Faction 2
* Robotech: Invasion
* Resident Evil 5
* Resident Evil: The Darkside Chronicles
* Second Life
* Seiken Densetsu 4
* Silent Hill Homecoming
* Sonic the Hedgehog (2006 nova generació de jocs)
* Sonic Unleashed
* Soulcalibur IV
* Spider-Man 2
* Spore
* Starsky and Hutch
* StarCraft II
* Star Wars: The Force Unleashed
* Super Smash Bros. Brawl
* Swat 4
* Syphonfilter: Dark Mirror
* Syphonfilter: Logan's Shadow
* The Elder Scrolls IV: Oblivion
* Test Drive Unlimited
* The Matrix: Path of Neo
* The Punisher
* Thief: Deadly Shadows
* Top Spin 3
* Tom Clancy's Ghost Recon 2
* Tom Clancy's Splinter Cell: Chaos Theory
* Torque: Savage Roads
* Tribes: Vengeance
* Uru: Ages Beyond Myst
* WWE Crush Hour
* Syphon Filter Dark Mirror
* Syphon Filter Logan's Shadow
* Killzone Liberation
* Fable II
* Fable III
* Killzone 2
* WWE SmackDown vs. Raw 2010
* Vanquish

## Enllaços externs

* Havok - Lloc web oficial
# Havnunik

Havnunik va ser un districte de la província de l'Airarat, a Armènia. Era el territori de la família de nakharark anomenada Havnuní, que sembla que eren una branca dels Kamsarakan.
Limitava al nord amb el Vanand, a l'est amb l'Arxarunik, a l'oest amb l'Abekhiank i el Bassèn i al sud amb el Gabelianq. El centre de poder del territori era la fortalesa d'Awnik.

## Referències

* ↑ Tourmanoff, Cyrille. The third-century Armenian Arsacids a chronological and genealogical commentary. París: C. Klincksieck, 1969, p. 230-231.
# Horst Schnellhardt

Kurt Oswald Horst Schnellhardt o Horst Schnellhardt (12 de maig de 1946, Rüdigershagen) és un polític alemany i Membre del Parlament Europeu per Saxònia-Anhalt. És membre del partit convervador Unió Demòcrata Cristiana d'Alemanya, part del Partit Popular Europeu.
Ell és l'autor i l'homònim del "compromís Schnellhardt", dirigit a la desactivació de la "Guerra del vodka".

## Referències

* ↑ «Horst Schnellhardt stellt sich vor». Sachsen-Anhalt. [Consulta: 25 desembre 2010].
* ↑ «European Parliament / MEPs - Horst SCHNELLHARDT». Parlament Europeu. [Consulta: 25 setembre 2013].
* ↑ Carter, Felicity «A Kremlin in the works». The Age, 15-05-2007 [Consulta: 25 desembre 2010].
# How Could Hell Be Any Worse?

How could Hell be any worse? és l'àlbum de debut de Bad Religion que va veure la llum el 1981, sota el seu propi segell: Epitaph.
Va ser finançat amb un préstec de 1.000 dòlars que el pare de Brett Gurewitz els va concedir. El seu èxit els va sorprendre, fins i tot a la mateixa banda, que va vendre 10.000 còpies en menys d'un any. El so de l'enregistrament ha millorat al llarg dels anys, des de 1981. El disc va veure la llum originalment en LP, va sortir en CD com a part del recopilatori de 1991, i va ser remasteritzat el 2004.
Mentre bandes com Sex Pistols, The Clash o Buzzcocks conformaven el cap visible en els inicis del punk a Gran Bretanya, bandes com The Ramones, Black Flag, Dead Kennedys i més tard, Bad Religion van contribuir a expandir en el continent americà un moviment que transcendia l'estrictament musical i que influiria en el comportament i estil de vida de centenars de milers de joves en tot el món.
Bad Religion, formats a Califòrnia en plena ebullició del punk en aquesta zona, es van caracteritzar des dels seus inicis pel seu fort caràcter independent. Així, el grup sota el lema de "Fes-lo tu mateix" van crear el seu propi segell (Epitaph, que amb el temps es convertiria en el segell punk de referència en tot el món) i van editar el seu primer disc, How Could Be Any Worse (Epitaph, 1981), amb el qual van donar-se a conèixer, donant infinitat de concerts i convertint-se en llançadora del punk californià al costat d'altres bandes de l'escena com Social Distortion, Black Flag o Circle Jerks.
A How could be… ja deixaven l'empremta de grup amb enorme potencial, amb un disc de punk juvenil (els seus components no sobrepassaven els 20 anys) que ja esbossava els trets que els reportaria una carrera més prolifera i reeixida que la majoria dels seus companys de generació: la personal veu de Greg Graffin, les seves intel·ligents lletres i el gust per la melodia, aspecte aquest últim que els diferenciava de formacions més "hardcore" com Black Flag o Circle Jerks.
Més de dues dècades després, Bad Religion segueixen tocant temes com Fuck Armagedon…This is Hell o We're only gonna die, autèntics clàssics del punk que segueixen sonant frescos i actuals i que formen part d'aquest disc, imprescindible per a conèixer els inicis i comprendre l'evolució de la banda.

## Membres

* Greg Graffin - Vocalista
* Brett Gurewitz - Guitarra
* Jay Bentley - Baix
* Jay Ziskraut - Bateria
* Greg Hetson - Guitarra

## Llistat de Cançons

* "We're Only Gonna Die" (Graffin) - 2:12
* "Latch Key Kids" (Graffin) - 1:38
* "Part III" (Bentley) - 1:48
* "Faith in God" (Graffin) - 1:50
* "Fuck Armageddon… This is Hell" (Graffin) - 2:48
* "Pity" (Graffin) - 2:00
* "In the Night" (Graffin) - 3:25
* "Damned to be Free" (Graffin) - 1:58
* "White Trash (2nd Generation)" (Graffin) - 2:21
* "American Dream" (Graffin) - 1:41
* "Eat Your Dog" (Graffin) - 1:04
* "Voice of God is Government" (Graffin) - 2:54
* "Oligarchy" (Graffin) - 1:01
* "Doing Time" (Graffin) - 3:00
# Horts de les Ferreries

Els Horts de les Ferreries és un paratge d'antics horts convertits en camps de conreu del terme municipal de Sant Quirze Safaja, de la comarca del Moianès.
Estan situats al nord-est de la urbanització dels Pinars del Badó, a l'esquerra de la continuïtat formada pel torrent de la Balma de Poses i del torrent dels Horts de les Ferreries.

## Enllaços externs

* Els Horts de les Ferreries en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Horts d'Aramunt

Els Horts d'Aramunt, també coneguts com a Hort Nou, és una partida rural formada per antics horts en part actualment abandonats del terme municipal de Conca de Dalt, al Pallars Jussà, a l'antic terme d'Aramunt, en l'àmbit del poble d'Aramunt.
Està situada al sud-oest de les Eres de la vila d'Aramunt, a la mateixa llera del riu de Carreu, a banda i banda del curs d'aigua. El Camí de Tremp limita aquesta partida pel costat de llevant i pel sud, mentre que pel nord ho fa el riu. El lloc queda afrontat, a l'altra banda del riu, amb el lloc d'Arnous, el qual, tanmateix, forma part d'aquesta mateixa partida.
Consta d'unes 2 hectàrees (2,2721) d'horts de regadiu, amb algun fragment de matolls i una petita extensió de conreu extensiu de regadiu, aproximadament d'un terç d'hectàrea. En l'època d'ampli aprofitament d'aquesta extensió de terreny, la partida estava formada per vint-i-cinc peces d'hort, la major part d'una extensió inferior als mil metres quadrats.

## Referències

* ↑ «Dades extretes de la Sede virtual del Catastro». Arxivat de l'original el 2012-03-15. [Consulta: 16 juny 2010].

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Houda Darwix

Houda Darwish (àrab: هدى درويش, Hudà Darwīx) (Alger, 26 de novembre de 1991) és una novel·lista, poeta i activista pels drets de les dones d'Algèria. Segons Abdel Madjid Djaber, crític i acadèmic palestí, és una «dama de la literatura algeriana».

## Biografia

Nascuda a l'oest d'Algèria el 26 de novembre de 1991, Houda Darwish vivia amb els seus pares que treballaven com a mestres, el pare era mestre d'àrab, i la mare de francés. A causa de la situació familiar, s'obrí a una àmplia varietat de cultures i a una barreja entre literatura àrab i francesa. Feu estudis de medicina entre la universitat francesa i l'algeriana, com a pediatra i neonatòloga.

## Carrera

Als setze anys, una vegada establerta al Caire, Darwish presentà la seua primera novel·la titulada Amal ... Un amor buscant una pàtria (àrab: آمال ... حب يبحث عن وطن), escrita en estil poètic amb intenció política. Parlava d'un viatge d'un músic palestí entre els camins de la política, l'espionatge i l'exili.
Pel fet d'haver publicat obres sobre una sèrie de temes controvertits, s'ha dit que l'obra de Darwish ha estat influïda literàriament per Khalil Gibran, Nizar Qabbani i Mahmud Darwix.
Houda Darwish continua el seu èxit publicant-ne seqüeles. Justificant la seua transició entre poesia i prosa, l'exeditora en cap de Rose al-Iūsuf, Essam Abdel-Aziz, va dir: «Houda Darwish és una dona creativa l'escriptura de la qual ens ha fet tornar a la Belle époque».

## Obres
### Novel·la

* آمال ... حب يبحث عن وطن, Amal... Un amor buscant una pàtria
* خلود الياسمين. L'eternitat del gessamí
* نساء بلا ذاكرة, Dones sense memòria

### Poesia

* لك وحدك, Només per a tu
* Le vrai visage de la lie

## Referències

* ↑ «فضيلة الفاروق...طفلة تكتب بمزاج امرأة و امرأة تكتب بمزاج أمة !». eldjoumhouria.dz. Arxivat de l'original el 2018-07-01. [Consulta: 21 novembre 2017].
* ↑ «Nwf.com: حسناء الأدب الجزائري "دراسة نقدية": عبد المجيد جابر: كتب» (en àrab). [Consulta: 21 novembre 2017].
* ↑ «هدى درويش: تربطني بمكتبتي علاقة كيمياء – Laha Magazine». , 15-02-2014 [Consulta: 21 novembre 2017]. Arxivat 2017-07-31 a Wayback Machine.
* ↑ «Houda Darwish». 'goodreads.com'. [Consulta: 21 novembre 2017].
* ↑ «Archived copy» (en anglés). Arxivat de l'original el 31 de juliol de 2017. [Consulta: 27 juliol 2017].
* ↑ Amour en quête sa nation (en francès).
* ↑ «Éditions Hedna» (en francès). [Consulta: 2 juliol 2022].
# Hypleurochilus multifilis

Hypleurochilus multifilis és una espècie de peix de la família dels blènnids i de l'ordre dels perciformes.

## Reproducció

És ovípar.

## Hàbitat

És un peix marí de clima tropical.

## Distribució geogràfica

Es troba a Texas (Estats Units).

## Referències

* ↑ Breder, C.M. i D.E. Rosen, 1966. Modes of reproduction in fishes. T.F.H. Publications, Neptune City (Estats Units). 941 p.
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Hardy, J.D. Jr., 2003. Coral reef fish species. NOAA\National Oceanographic Data Center. NODC Coral Reef Data and Information Management System. Estats Units. 537 p.
* Helfman, G.; Collette, B.; Facey, D. The Diversity of Fishes (en anglès). Wiley, 1997. ISBN 978-0-86542-256-8.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J.S., E.J. Crossman, H. Espinosa-Pérez, L.T. Findley, C.R. Gilbert, R.N. Lea i J.D. Williams, 2004. Common and scientific names of fishes from the United States, Canada, and Mexico. American Fisheries Society, Special Publication 29, Bethesda, Maryland, Estats Units.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Randall, J. E., 1966: The West Indian blenniid fishes of the genus Hypleurochilus, with the description of a new species. Proceedings of the Biological Society of Washington v. 79: 57-72.
* Springer, V.G., 1986. Blenniidae. p. 742-755. A M.M. Smith i P.C. Heemstra (editors) Smiths' sea fishes. Springer-Verlag, Berlín.
* Springer, V.G., J.T. Williams i T.M. Orrell, 1991. Catalog of type specimens of recent fishes in the National Museum of Natural History, Smithsonian Institution, 2: Blenniidae. Smithson. Contrib. Zool. 519:28.
* Springer, V.: Blennies. Planes 214-217 a W.N. Eschmeyer, J. R. Paxton, editors. Encyclopedia of Fishes – 2a edició, San Diego, Califòrnia: Academic Press. Any 1994.
* Wheeler, A.: The World Encyclopedia of Fishes, 2a edició, Londres: Macdonald. Any 1985.
# Vágsfjørður

Vágsfjørður és un fiord de l'illa de Suðuroy, a les illes Fèroe. El fiord està situat a la part sud-est de l'illa, té aproximadament 5 km de llargada i una orientació est-oest.
El Vágsfjørður penetra prou com per fer que la distància entre la costa est i l'oest de Suðuroy sigui molt petita des del fiord fins a la zona anomenada Vágseiði. Entre el fiord i Vágseiði hi ha un llac que es diu Vatnið (el llac, en feroès). Aquest llac aboca les seves aigües al fiord a través del riu Laksá.
Hi ha cinc pobles a la costa del fiord. A la part nord hi ha Vágur, que és un dels pobles més grans de Suðuroy, i Porkeri; entre aquestes dues poblacions hi ha la petita localitat de Nes, on hi vivia la famosa artista feroesa Ruth Smith que va morir ofegada mentre nedava al Vágsfjørður als 45 anys. Al costat sud del fiord hi ha un altre fiord anomenat Lopransfjørður, on es troba el poble Lopra al costat d'una petita badia anomenada Ónavík. A poc més d'un quilòmetre de Lopra seguint la costa cap a l'est hi ha el petit poble d'Akrar.

## Referències

* 1 2 «Mapa de les Fèroe» (en danès). Trap Danmark. [Consulta: 1r novembre 2019].
* ↑ «Setnarrøða Ruth Smith fagnaður» (en feroès). Ajuntament de Vágur. Arxivat de l'original el 2020-10-27. [Consulta: 21 abril 2020].

## Vegeu també

* Llista de fiords de les Illes Fèroe
# Premi Princesa d'Astúries de Ciències Socials

El Premi Príncep d'Astúries de Ciències Socials és concedit, des de l'any 1981, a la persona, grup de persones o institució la tasca de la qual creadora o d'investigació en els camps de l'antropologia, dret, economia, geografia, història, psicologia, sociologia i altres ciències socials representi una contribució rellevant al desenvolupament de les mateixes en benefici de la Humanitat.

## Llista de guardonats

* 2017 Karen Armstrong
* 2016 Mary Beard
* 2015 Esther Duflo
* 2014 Joseph Pérez
* 2013 Saskia Sassen
* 2012 Martha Nussbaum
* 2011 Howard Gardner
* 2010 Equip arqueològic que va descobrir l'exèrcit de guerrers de terracota
* 2009 David Attenborough
* 2008 Tzvetan Todorov
* 2007 Ralf Dahrendorf
* 2006 Mary Robinson
* 2005 Giovanni Sartori
* 2004 Paul Krugman
* 2003 Jürgen Habermas
* 2002 Anthony Giddens
* 2001 Juan Iglesias Santos i El Colegio de México
* 2000 Carlo Maria Martini
* 1999 Raymond Carr
* 1998 Pierre Werner i Jacques Santer
* 1997 Martí de Riquer Morera
* 1996 John Elliott
* 1995 Joaquim Veríssimo Serrão i Miquel Batllori i Munné
* 1994 Aurelio Menéndez
* 1993 Silvio Zavala
* 1992 Juan Velarde Fuertes
* 1991 Miguel Artola Gallego
* 1990 Rodrigo Uría González
* 1989 Enrique Fuentes Quintana
* 1988 Luis Díez del Corral i Luis Sánchez Agesta
* 1987 Juan José Linz
* 1986 José Luis Pinillos
* 1985 Ramón Carande Thovar
* 1984 Eduardo García de Enterría
* 1983 Julio Caro Baroja
* 1982 Antonio Domíguez Ortiz
* 1981 Romà Perpinyà i Grau

## Referències

* ↑ «Karen Armstrong Premi Princesa de Asturias de Ciencias Socials» (en castellà). fpa.es, 03-07-2017. [Consulta: 3 juliol 2017].
* ↑ «La historiadora britànica Mary Beard, Premi Princesa d'Astúries de ciències socials». 324.cat, 25-05-2016. [Consulta: 25 maig 2016].
* ↑ «L'economista francesa Esther Duflo, premi Princesa d'Astúries de les Ciències Socials». 324.cat, 13-05-2015. [Consulta: 20 maig 2015].
* ↑ «L'hispanista francès Joseph Pérez, premi Príncep d'Astúries de Ciències Socials 2014». 324.cat, 14-05-2014. [Consulta: 18 juny 2014].
* ↑ Premio Príncep de Astúrias de Ciencias Sociales 2013
* ↑ «La filòsofa dels Estats Units Martha Nussbaum, guardonada amb el Premi Príncep d'Astúries de ciències socials». 324.cat, 16-05-2012. [Consulta: 16 maig 2012].
# Còlit formiguer del Congo

El còlit formiguer del Congo (Myrmecocichla tholloni) és una espècie d'ocell de la família dels muscicàpids (Muscicapidae) pròpia de l'Àfrica central. Es troba disseminat per Angola, la República Centreafricana, República del Congo, República Democràtica del Congo i Gabon. Habita els herbassars humits tropicals i els aiguamolls. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.

## Referències

* ↑ Fundació Barcelona Zoo; Institut Català d’Ornitologia; TERMCAT, Centre de Terminologia. «còlit formiguer del Congo». Diccionari dels ocells del món. TERMCAT. [Consulta: 30 gener 2021].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 711. ISBN 978-84-16728-37-4.
* 1 2 BirdLife International. «Congo Moor-chat. Myrmecocichla tholloni» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2018. [Consulta: 30 gener 2021].
# Dent premolar

Les premolars són dents que serveixen per mastegar, amb un paper menys important que el de les molars. Es troben entre les canines i les molars i també participen en la configuració estètica de la cara.
Els humans en tenen vuit.

## Vegeu també

* Dent incisiva
# Cría cuervos

Cría cuervos és una pel·lícula espanyola de 1975 escrita i dirigida per Carlos Saura. El títol al·ludeix al refrany "Cría cuervos y te sacarán los ojos." Ha estat doblada al català.

## Argument

Ana (Geraldine Chaplin) es dirigeix a la càmera i rememora la seva infantesa des de la mort del seu pare, ocorreguda vint anys abans. Ana se sent responsable, ja que creu que va morir en beure un got de llet en la qual ella va llançar una substància innòcua que la nena va considerar verí. Per això la nena conclou que té poders especials, com el d'invocar la presència de la seva mare morta fa temps.
La pel·lícula va obtenir el Premi del Jurat (Festival de Cannes) de 1976 exaequo amb La marquise d'O , d'Éric Rohmer i s'ha vist com un comentari a l'etapa final del franquisme, amb personatges autoritaris, dones que han de deixar de tocar el piano i tocs surrealistes, com les cuixes de pollastre a la nevera.

## Repartiment

* Geraldine Chaplin: la mare d'Ana / Ana adulta
* Mónica Randall: Paulina
* Florinda Chico: Rosa
* Ana Torrent: Ana
* Héctor Alterio: Anselmo
* Germán Cobos: Nicolás Garontes
* Mirta Miller: Amelia Garontes
* Josefina Díaz: Abuela (l'àvia)
* Conchita Pérez: Irene
* Maite Sánchez: Maite
* Juan Sánchez Almendros

## Premis i nominacions
### Premis

* Gran Premi (Festival de Canes) (1976)
* Premi de la Crítica Francesa (1976)
* London Film Festival (1976)
* Festival de Karlovy Vary (1976)
* Premi de la Crítica del Festival de Brussel·les (1977)

### Nominacions

* Globus d'Or a la millor pel·lícula estrangera (1976)
* César a la millor pel·lícula estrangera

## Referències

* ↑ «Cría cuervos». esadir.cat.
* ↑ «Cría cuervos». The New York Times.

## Enllaços externs

* Smith, Paul Julian «Cría cuervos . . . : The Past Is Not Past» (en anglès). The Criterion Collection, 13-08-2007 [Consulta: 11 febrer 2023].
# Darios (fill de Xerxes I)

Darios (Dareius, Δαρεῖος) fou el fill gran de Xerxes I de Pèrsia. Fou executat pel seu germà Artaxerxes I de Pèrsia després de ser acusat per Artaban i Espamitres de ser l'assassí de Xerxes, assassinat que ells mateixos havien comès (465 aC). Aquesta història es presenta de diverses formes segons Ctèsies de Cnidos, Diodor de Sicília o Justí.

## Referències

* ↑ Ctèsies de Cnidos: Persika, in: Fragmente der griechischen Historiker Nr. 688, Frag. 13. Diodor de Sicília 11, 69.