OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Casa al carrer de Sant Sebastià, 36 (Palafrugell)

La casa al carrer Sant Sebastià, 36 és una obra neoclàssica de Palafrugell (Baix Empordà) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Casa unifamiliar entre mitgeres de planta baixa i dos pisos, amb tres crugies. Les obertures estan emmarcades amb pedra: porta, finestra, el portal i tres balconades -amb llosanes i baranes de forja- a cada pis.
El coronament és una cornisa motllurada i barana d'obra opaca. Al portal hi ha gravada la data 1872 i les inicials A.P.
Aquesta casa amb la veïna -més notable- de can Plaja formen un conjunt d'interés, característic dels casals unifamiliars de la burgesia local de la segona meitat del segle xix.

## Referències

* 1 2 3 «Casa al carrer Sant Sebastià, 36». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 10 octubre 2018].
# Puègsiuran

Puègsiuran (en francès Pexiora) és un municipi del departament de l'Aude a la regió francesa d'Occitània.
# Albert Agulló i Martínez

Albert Agulló i Martínez (Elx, 30 de maig de 1931 – 4 de febrer de 2018) va ser un pintor i escultor valencià. Va ser un dels membres fundadors del Grup d'Elx juntament amb Sixto Marco, Antoni Coll i Joan Castejón. Va ser també cofundador del Museu d'Art Contemporani d'Elx.

## Referències

* ↑ GRAU, J. M. «Más que palabras con Albert Agulló» (en castellà), 27-02-2013. [Consulta: 27 setembre 2022].
* ↑ Murcia, Sandra. «Fallece el artista Albert Agulló, impulsor de la vanguardia plástica» (en castellà), 07-02-2018. [Consulta: 27 setembre 2022].
* ↑ «Albert Agulló presenta una muestra que incita a reflexionar» (en espanyol europeu), 21-04-2011. [Consulta: 27 setembre 2022].
* ↑ «Agulló Martínez, Albert». Cátedra Pedro Ibarra, Universidad Miguel Hernández de Elche. [Consulta: 27 setembre 2022].
# Nervi frènic

El nervi frènic és un nervi que té el seu origen al coll, a les vèrtebres cervicals C3-C5. Des d'allà baixa fins a innervar el diafragma tot passant entre el pulmó i el cor. És important per la respiració, i forma part de la innervació motora del diafragma tot i que també rep informació sensorial d'ell. Hi ha dos nervis frènics: esquerre i dret.
El nervi frènic sorgeix principalment de la C4 (quarta vèrtebra cervical), però en els éssers humans també rep ramificacions dels nervis cervicals C3 i C5. D'aquesta manera, el nervi frènic rep innervació de dos plexes: el plexe cervical i el braquial.

## Imatges de nervi frènic in situ

* Secció transversal del tòrax; s'observa la relació amb l'artèria pulmonar.
* L'arc de l'aorta, i les seves branques.
* Dissecció superficial del costat dret del coll; es pot veure les artèries caròtide i subclàvia.
* El plexe braquial dret amb les seves curtes branques vistes frontalment.

## Referències

* ↑ Moore, Keith L.. Clinically oriented anatomy. Filadèlfia: Lippincott Williams & Wilkins, 1999. ISBN 0-683-06141-0.
# Mecànica estadística quàntica

La mecànica estadística quàntica és la mecànica estadística aplicada als sistemes de mecànica quàntica. En mecànica quàntica un conjunt estadístic (distribució de probabilitat sobre possibles estats quàntics) és descrit per un operador de densitat S, que és un operador de classe de traça no negatiu, autoadjunt, de la traça 1 a l'espai de Hilbert H que descriu el sistema quàntic. Això es pot mostrar sota diversos formalismes matemàtics per a la mecànica quàntica. Un d'aquests formalismes és proporcionat per la lògica quàntica.
L'estadística quàntica, en el context de la mecànica quàntica i la mecànica estadística, és la descripció de com es distribueix l'energia de cadascuna de les entitats unitàries constitutives d'un conjunt, donada una energia total constant E, sota la restricció que:
1. l'energia es quantifica;
2. les partícules en estudi es tornen indistinguibles.
Això es fa expressant les probabilitats relatives d'una partícula amb energia En.
Clàssicament, la probabilitat ve donada per:
$P\left(E_{n}\right)={\frac {1}{Q}}\exp \left(-E_{n}/kT\right)$
on
$Q=\sum _{j}\exp \left(-E_{j}/kT\right)$
s'anomena funció de partició.
En els casos quàntics, el que canvia és el tema de la quantificació de l'espai de fase, que imposa un "volum" cel·lular mínim possible en aquest espai.

## Referències

* ↑ «Quantum Statistical Mechanics | Applications of Quantum Mechanics» (en anglès). https://quantum.lassp.cornell.edu.+[Consulta: 15 gener 2023].
* ↑ «10: Fundamentals of quantum statistical mechanics» (en anglès). https://chem.libretexts.org,+17-10-2013.+[Consulta: 15 gener 2023].
* ↑ «[https://scholar.harvard.edu/files/schwartz/files/10-quantumstatmech.pdf Matthew Schwartz Statistical Mechanics, Spring 2019 Lecture 10: Quantum Statistical Mechanics]» (en anglès). https://scholar.harvard.edu.+[Consulta: 15 gener 2022].
* ↑ «[https://www-fourier.ujf-grenoble.fr/~joye/quantum.pdf Introduction to Quantum Statistical Mechanics]» (en anglès). https://www-fourier.ujf-grenoble.fr.+[Consulta: 15 gener 2022].
# Live from Austin, TX

Live from Austin, TX és un àlbum de vídeos de la banda estatunidenca R.E.M. publicat el 26 d'octubre de 2010. El concert fou enregistrat el 13 de març de 2008 pel programa de televisió musical Austin City Limits, només divuit dies abans de la publicació de l'àlbum d'estudi Accelerate.

## Llista de cançons

Totes les cançons foren escrites i compostes per Peter Buck, Mike Mills i Michael Stipe, excepte les indicades.

## Crèdits
### R.E.M.

* Peter Buck – guitarra
* Mike Mills – baix, veus addicionals, teclats, piano
* Michael Stipe – cantant

### Músics addicionals

* Scott McCaughey – guitarra, teclats, veus addicionals
* Bill Rieflin – bateria, percussió
# Iar (Rússia)

Iar - Яр (rus) - és un possiólok de l'óblast de Vladímir, a Rússia, que en el cens del 2010 tenia 2 habitants. Pertany al districte de Viàzniki.

## Referències

* ↑ Приложения к трудам редакционных комиссий для составления положений о крестьянах выходящих из крепостной зависимости. Извлечения из описаний помещичьих имений. Губернии: Астраханская, Владимирская, Вологодская, Воронежская, Вятская, Казанская, Калужская, Курская..
# Cascades Chilnualna

Les cascades Chilnualna són una sèrie de cascades de 210 m d'altura en total, situades al Chilnualna Creek, a la zona sud del Parc Nacional de Yosemite.
Les cascades són una destinació popular d'excursions a cavall. Les cascada Chilnualna consten de cinc nivells que van des dels 9 m fins als 91 m d'altura:
    - el primer nivell té 27-36 m d'altura.
    - el segon nivell té 9 m d'altura.
    - el tercer nivell és el més alt, i té 91 m d'altura.
    - el quart nivell té 18 m d'altura.
    - l'últim nivell té 54–64 m d'altura
El camí cap a les cascades es troba a l'extremitat oriental de Wawona, al final de Chilnualna Creek Road. L'elevació de la pista és d'aproximadament 1.200 m, i el camí arriba a la part principal de les cascades, a 1.900 m.

## Vegeu també

* Llista de cascades

## Enllaços externs

* «Chilnualna Falls». California Waterfalls. Yudschin Internet Publications, 10-10-2002. Arxivat de l'original el 26 de juliol 2003. [Consulta: 24 abril 2006].
# Qaanaaq

Qaanaaq és l'única ciutat i l'única municipalitat del comtat de Groenlàndia Septentrional. La ciutat va ser fundada quan els Estats Units van estendre la seva base aèria actual de Thule i els habitants de Pituffik van haver de mudar-se trenta quilòmetres al nord en quatre dies. Els habitants de Qaanaaq parlen Kalaallisut i molts d'ells també parlen Inuktun.
La municipalitat també comprèn els següents municipis:
* Savissivik
* Moriusaq
* Qeqertat
* Qeqertarsuaq
* Siorapaluk
# Alanina

L'alanina (representat per les lletres Ala) és un dels aminoàcids transcripcionals que formen les proteïnes dels éssers vius.
És una molècula hidrofòbica, amb un grup metil com a cadena lateral. És l'aminoàcid més petit després de la glicina.
L'abreviatura d'una lletra és A i la de tres lletres Ala. A l'ARNm, codifica com a GCU GCC GCA GCG.
L'alanina és un aminoàcid no essencial pels éssers humans, però de gran importància. Existeixen dos enantiòmers diferents: l-alanina i d-alanina. La l-alanina és un dels 20 aminoàcids més utilitzats en la biosíntesis de les proteïnes, després de la leucina, ja que es troba en un 7,8% de les estructures primàries i en 1150 proteïnes. La d-alanina es troba a les parets cel·lulars bacterials i en alguns pèptids antibiòtics. Es troba a l'interior i a l'exterior de les proteïnes globulars.

## Biosíntesi

L'alanina és molt comú, ja que transfereix el seu grup amino al piruvat. Per culpa de les reaccions de transaminació a través de l'enzim alanina transaminasa, la qual es reverteix ràpidament, l'alanina pot biosintetitzar-se amb facilitat a partir del piruvat, per tant es troba present als cicles metabòlics de la glicòlisis, gluconeogènesis i en el cicle de l'àcid cítric.

## Funcions

S'utilitza com a font d'energia pels músculs, el cervell i el sistema nerviós, a més ajuda a metabolitzar els àcids orgànics i els glúcids i es troba involucrada en el metabolisme del triptòfan i de la vitamina B6.
L'alanina sintetitzada surt del torrent sanguini i és captada pel fetge, on es metabolitzarà. Mitjançant un procés de gluconeogènesis, es transforma en glucosa, la qual serà utilitzada pel múscul, el cervell, l'eritròcit, la pell, la retina i la medul·la renal.
Ajuda l'estimulació dels anticossos i a estabilitzar els nivells de sucre en sang, a més manté la pròstata en bon estat.
La seva falta pot ocasionar una sèrie de trastorns a l'organisme, com per exemple, problemes protàtics, predisposició a les infeccions, alteracions de la glucosa, debilitat muscular, alteracions nervioses i falta de concentració.

## Referències

* ↑ «Nomenclature and Symbolism for Amino Acids and Peptides». Arxivat de l'original el 9 octubre 2008. [Consulta: 26 juny 2022].
* ↑ «Codons & Anticodons». Arxivat de l'original el 2022-11-16. [Consulta: 25 juny 2022].
* 1 2 3 4 5 6 Levy, Jillian. «The Muscle-Building Amino Acid that Aids Cholesterol» (en anglès), 08-06-2019. Arxivat de l'original el 28 novembre 2020. [Consulta: 25 juny 2022].
* ↑ «Showing Compound (±)-Alanine (FDB000557) - FooDB». Arxivat de l'original el 18 maig 2021. [Consulta: 25 juny 2022].
* 1 2 «Alanine - an overview | ScienceDirect Topics». [Consulta: 25 juny 2022].
* 1 2 3 «Alanine» (en anglès). University of Rochester. Arxivat de l'original el 14 novembre 2019. [Consulta: 26 juny 2022].
# Newton (Texas)

Newton és una població dels Estats Units a l'estat de Texas. Segons el cens del 2000 tenia 2.459 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Newton tenia 2.459 habitants, 731 habitatges, i 508 famílies. La densitat de població era de 172,6 habitants/km².
Dels 731 habitatges en un 35,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 49,9% hi vivien parelles casades, en un 16,8% dones solteres, i en un 30,5% no eren unitats familiars. En el 28,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 13,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,54 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,12.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,9% tenia menys de 18 anys, un 13,8% entre 18 i 24, un 31,4% entre 25 i 44, un 17,7% de 45 a 60 i un 13,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 33 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 138,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 26.667 $ i la renda mediana per família de 31.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.571 $ mentre que les dones 18.542 $. La renda per capita de la població era d'11.416 $. Aproximadament el 25% de les famílies i el 27,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Newton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Newton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2011-06-06. [Consulta: 12 agost 2010].
# Montalto Ligure

Montalto Ligure (en ligur Möntäto) és un comune italià, situat a la regió de la Ligúria i a la província d'Imperia. El 2015 tenia 377 habitants.

## Geografia

Té una superfície de 13,71 km² i limita amb Badalucco, Carpasio, Dolcedo, Molini di Triora i Prelà.

## Evolució demogràfica

* Gràfica d'evolució de Montalto Ligure entre 1861 i 2011
* Font: ISTAT

## Referències

* ↑ Frisoni, Gaetano. Nomi propri di città, borghi e villaggi della Liguria del Dizionario Genovese-Italiano e Italiano-Genovese. Gènova: Nuova Editrice Genovese.
* ↑ Dato Istat al 31 desembre 2015
# Huécija

Huécija és una localitat de la província d'Almeria, Andalusia. L'any 2005 tenia 539 habitants. La seva extensió superficial és de 19 km² i té una densitat de 28,4 hab/km². Les seves coordenades geogràfiques són 36° 58′ N, 2° 36′ O. Està situada a una altitud de 410 metres i a 31 kilòmetres de la capital de la província, Almeria.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1996 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 537 | 532 | 531 | 558 | 551 | 560 | 551 | 551 | 539 | 533 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| 2007-2011 | Juán José Ramírez Andrés | PSOE |
| 2003-2007 | Juán José Ramírez Andrés | PSOE |
| 1999-2003 | Juán José Ramírez Andrés | PSOE |
| 1995-1999 | Juán José Ramírez Andrés | Independent |
| 1991-1995 | José Rafael Solvas Salmerón | PP |
| 1987-1991 | José Lázaro Sánchez | Independent |
| 1983-1987 | Juán Cantón Cortés | PSOE |
| 1979-1983 | José Lázaro Sánchez | Independent |
# Quercus intricata

Quercus intricata és un tipus de roure que pertany a la família de les fagàcies i està dins de la secció dels roures blancs.

## Descripció

Quercus intricata és un arbust perennifoli que forma matolls i creix entre els 0,5 als 3 metres d'alçada. L'escorça és grisa i escamosa, aspra. Les branques són primes, de color groguenc i grisenc tomentós, convertint-se en marró fosc. Les gemmes són pubescents al principi, arrodonides, de color marró fosc, entre 1 a 1,5 mm de llarg. Les fulles fan 1-2,5 per 0,5-1 cm, el·líptiques i oblongues, molt gruixudes, corretjoses, no rugoses, de vegades convexes, marges ondulats, molt revolutes, senceres o amb algunes dents curtes (menys de 2 mm de llarg). L'àpex és agut, base arrodonida, de color verd brillant per sobre, amb pèls blancs estelats, de color groguenc tomentós gris o platejat per sota, convertint-se a vegades glabrescent. El pecíol fa 2-3 mm, tomentós. Les flors surten durant la primavera. Les glans fan 1 cm de diàmetre, de color marró clar, soles o en parelles. Les copes de les glans són subsèssils o curtament pedunculades (fins a 1,5 cm de llarg), amb escates, sense pèl, que cobreix gairebé la totalitat de la nou. Maduren al cap d'1 any i cotilèdons diferents.

## Distribució

Quercus intricata té una àrea molt restringida de creixement, des dels 1500 fins als 2500 m. A Mèxic creix als estats de Coahuila, Nuevo León, Durango i Zacatecas. Als Estats Units creix a Texas a dos llocs: un a les Muntanyes Chisos dins del Parc Nacional de Big Bend, i l'altre prop d'Eagle Peak al sud-oest de Van Horn.
L'espècie prefereix als chaparrals oberts i boscos, sovint en vessants.

## Taxonomia

Quercus intricata va ser descrita per William Trelease i publicat a Contributions from the United States National Herbarium 23(2): 185–186, a l'any 1922.

### Etimologia

Quercus: nom genèric del llatí que designava igualment al roure i a l'alzina.
intricata: epítet llatí que significa "enredat".

### Sinonímia

* Quercus intricata f. angusta Trel. in Mem. Natl. Acad. Sci. 20: 85 (1924)
* Quercus intricata f. erratica Trel. in Mem. Natl. Acad. Sci. 20: 85 (1924)
* Quercus intricata f. ovata Trel. in Mem. Natl. Acad. Sci. 20: 85 (1924)
* Quercus microphylla var. crispata A.DC. in A.P.de Candolle, Prodr. 16(2): 36 (1864)

## Referències

* ↑ Nixon, Kevin C. «Quercus intricata» (en anglès), 1997.
* ↑ CONABIO. 2009. Catálogo taxonómico de especies de México. 1. In Capital Nat. México. CONABIO, Mexico D.F.
* ↑ «Quercus intricata». Tropicos.org. Missouri Botanical Garden. [Consulta: 20 abril 2023].
* ↑ «Dictionary of Botanical Epithets |insectifer - ionanthus», 2019. [Consulta: 20 abril 2024].
* ↑ «Quercus intricata». The Plant List | A working list of all plant species. [Consulta: 20 abril 2024].
* ↑ «Quercus intricata». Royal Botanic Gardens, Kew |Plants of the World Online. [Consulta: 20 abril 2024].

## Enllaços externs

* Quercus intricata a Oaks of the world
# Minamoto no Yoritomo

    En aquest nom japonès, el cognom és Minamoto.
Minamoto Yoritomo (1147 - 9 de febrer, 1199, Kamakura) va ser el fundador del shogunat Kamakura o bakufu.
Membre del clan Minamoto, Yoritomo va ser desterrat en la seva joventut a conseqüència de les revoltes del seu pare conra la família Taira. A l'exili Yoritomo va trobar suport per la seva causa a Hōjō Tokimasa i el 1185 va derrotar els Taira.
En 1192 se li va atorgar el títol de shogun, el qual el va convertir en la màxima autoritat militar de tot el país. Yoritomo va implantar als seus propis governants el (shugo) i representants (jito) per tot el Japó, a conseqüència d'això es va crear una infraestructura governamental i en competència de la cort imperial.
Yoritomo d'aquesta manera va ser capaç de governar sense derrotar realment a l'emperador i va quedar com un patró a seguir pel futurs shoguns.
# Llengües Kiong-Korop

Les llengües Kiong-Korop són un grup lingüístic que formen part de la sub-família de les llengües de l'alt Cross, que són llengües del riu Cross. Les llengües que formen part del grup lingüístic són el kiong, el korop i l'odut. Totes elles es parlen al sud-est de Nigèria i al sud-oest del Camerun.

## Referències

* ↑ Lewis, Paul M; Simons, Gary F.; Fennig, Charles D. (eds.). «Kiong-Korop». Ethnologue, languages of the world, 2015.
# Ikat

Ikat o Ikkat, és una tècnica de tenyit que crea patrons sobre teixits mitjançant un procés de tècnica de tenyit per reserva similar al tie-dye bé en les fibres de l'ordit o en les fibres del contra fil.
Prèviament al procés de tenyit, es realitzen lligams resistents a la penetració de la tintura sobre els brins, amb l'objectiu de produir els patrons desitjats durant el tenyit. El canvi en la posició dels lligams i el tenyit amb més d'un color permeten produir patrons multicolors. Quan s'han completat tots els processos de tenyit, es lleven els lligams i els brins es troben llestos per ser utilitzats en la fabricació de la tela.
La característica diferencial de l'ikat és el tenyit de patrons mitjançant lligams sobre els brins abans que es fabriqui la tela. En el procés de tie-dye, en canvi, la tela és produïda primer i els lligams resistents al tenyit són aplicats sobre aquesta quan es tenyeix.
En l'ikat d'ordit, els patrons són clarament visibles en els fils de l'ordit encara abans que els contrafils de tons uniformes es col·loquin en el teler per produir la tela. En l'ikat de contrafil, són les fibres que s'entrellacen o contra fils els que posseeixen el patró tenyit, el qual només resulta evident a la vista a mesura que progressa la fabricació de la tela. En l'ikat de contrafil, el teixit de la tela es realitza de forma més lenta que en l'ikat d'ordit, ja que les passades dels contrafils han de ser ajustades amb cura per mantenir la claredat dels patrons.
En l'ikat doble, tant l'ordit com el contrafil són tenyits mitjançant un procés de reserva abans de col·locar-los al teler. Tradicionalment, i encara d'ús molt comú, s'utilitza un teler de tipus cincha al revers, encara que és possible utilitzar qualsevol altra variant o fins i tot un teler modern.
# Cases de les Ànimes

La Cases de les Ànimes és una obra de Sant Vicenç de Montalt (Maresme) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edificacions originals del sector, situada junt a la carretera nacional, destaca entre la resta dels edificis de nova tipologia arquitectònica, més recents. Es tracten de cases amb planta baixa i pis. Estan cobertes a dues aigües i, de remarcable a la façana té unes finestres molt petites.

## Història

El barri de les Ànimes és l'exemple típic de les barriades marítimes que al segle xviii es formaren paral·lelament als pobles de "dalt", protegits fins aleshores de la pirateria. Aquest petit barri no prosperà per la seva proximitat al nucli urbà de Caldes d'Estrac.

## Referències

* 1 2 «Cases de les Ànimes». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 24 agost 2017].
# Quercus laevis

Quercus laevis, és una espècie de roure que pertany a la família de les fagàcies i està dins de la secció dels roures vermells, del gènere Quercus. És originària del sud-est dels Estats Units, des de Delaware al centre de Florida, i oest de Louisiana.

## Descripció

És un petit arbre, de vegades arbustiu, en general pot créixer entre 8 a 10 metres d'altura, encara que de vegades arriba als 18 metres. Les fulles són de mida variable, sobretot entre 10 a 17 centímetres de llarg, però de vegades només 8 centímetres de llarg o fins a 30 centímetres. Tenen entre 3 a 7 lòbuls prims, profundament incisos entre els lòbuls, cada lòbul amb 1-3 dents de pèls a la punta. Les glans fan entre 20 a 25 mil·límetres de llarg, i igual que altres roures vermells, les glans maduren en 18 mesos.

## Hàbitat

Sol créixer en sòls pobres, prims i secs, rocosos o sorrencs on pocs altres roures diferents poden prosperar; com el Quercus marilandica. No té la bella corona de molts roures, però no obstant això és un arbre valuós per al cultiu en llocs secs, poc fèrtils i sorrencs. Les fulles profundament lobulades també són atractives. Per regla general, formen un sotabosc amb el Pinus palustris i altres pins que es troben en monticles de sorra al sud-est dels Estats Units.

## Taxonomia

Quercus laevis va ser descrita per Thomas Walter i publicat a Flora Caroliniana, secundum. .. 234, a l'any 1788.

### Etimologia

Quercus: nom genèric del llatí que designava igualment al roure i a l'alzina.
laevis: epítet llatí que significa "amb dents".

### Sinonímia

* Quercus catesbaei Michx.
* Quercus catesbaei f. rappii (Trel.) A.Camus
* Quercus laevis f. lineariloba Trel.
* Quercus laevis f. rappii Trel.

## Referències

* ↑ «Quercus laevis». Tropicos.org.. Missouri Botanical Garden. [Consulta: 4 gener 2013].
* ↑ A Epítets Botànics
* ↑ Quercus laevis a PlantList

## Bibliografia

* Anonymous. 1986. List-Based Rec., Soil Conserv. Serv., U.S.D.A. Database of the U.S.D.A., Beltsville.
* Fernald, M. 1950. Manual (ed. 8) i–lxiv, 1–1632. American Book Co., New York.
* Flora of North America Editorial Committee, e. 1997. Magnoliidae and Hamamelidae. 3: i–xxiii, 1–590. In Fl. N. Amer.. Oxford University Press, New York.
* Gleason, H. A. 1968. The Choripetalous Dicotyledoneae. vol. 2. 655 pp. In H. A. Gleason Ill. Fl. N. U.S. (ed. 3). New York Botanical Garden, New York.
* Gleason, H. A. & A. J. Cronquist. 1991. Man. Vasc. Pl. N.E. U.S. (ed. 2) i–910. New York Botanical Garden, Bronx.
* Long, R. W. & O. K. Lakela. 1971. Fl. Trop. Florida i–xvii, 1–962. University of Miami Press, Coral Cables.
* Radford, A. E., H. E. Ahles & C. R. Bell. 1968. Man. Vasc. Fl. Carolinas i–lxi, 1–1183. University of North Carolina Press, Chapel Hill.
* Small, J. K. 1933. Man. S.E. Fl. i–xxii, 1–1554. Published by the Author, New York.
* Wunderlin, R. P. 1998. Guide Vasc. Pl. Florida i–x, 1–806. University Press of Florida, Gainseville.
# Albelda (desambiguació)

«Albelda» té aquests significats:
* Albelda, municipi de la Llitera.
* Albelda de Iregua, municipi de la Rioja.
* David Albelda, futbolista valencià.