# Warao

El Warao és una llengua aïllada parlada per l'ètnia indígena dels waraos al Delta de l'Orinoco (Delta Amacuro), algunes zones de l'estat de Monagas i el sud-est de l'estat de Sucre, així com algunes àrees de Guyana i un enclavament a Surinam. Alexander von Humboldt va escriure en els seus Viatges a les Regions Equinoccials que els indis waikerí deien tenir un idioma emparentat amb el warao. S'ha proposat un parentiu lingüístic amb els timucua de Florida, però no ha estat acceptat.

## Dialectes

En aquesta llengua indígena existeixen quatre variants o dialectes que són coneguts entre la cultura warauna com a:
    [1] Kokuina o manamo,
    [2] Hoanarao (o gent de les aigües negres a Mariusa, Winikina, Arawabisi)
    [3] Arawao (Merejina, Sakupana)
    [4] Wasay (Ibaruma, Arature, Amakuro)
També es podria haver dividit aquests dialectes geogràficament com Alt Delta (Kokuina, Manámo, Makareo), Centre (Mariusa, Winikina, Arawabisi), i Baix Delta (Merejina, Sakupana, Ibaruma, Arature, Amakuro). A aquesta darrera zona hi ha una subdivisió del dialecte de la zona, ja que les comunitats properes al mar Carib (San José de Amacuro) han estat directament influenciades per Trinitat i Tobago i Guyana, cosa que els ha proporcionat adjectius i substantius híbrids característics únicament a aquesta zona.

## Descripció lingüística
### Fonologia

L'inventari de consonants del warao és relativament simple:
| | Labial | Alveolar | Palatal | Velar | Labio- velar | Glotal |
| Oclusiva | p | t | | k | k$^w$ | |
| Fricativa | | s | | | | h |
| Aproximants | | l | y | | w | |
| Nasal | m | n | | | | |
Quant a les vocals, hi ha cinc vocals orals /a, e, i, o, u/ i cinc nasals /ã, ẽ, ĩ, õ, ũ/. No existeixen contrastos de quantitat vocàlica i l'accent és fix en la penúltima síl·laba.

### Morfologia i sintaxi

Des del punt de vista tipològic, el warao és una llengua amb marcatge de nucli, moderadament polisintètica i amb alineament morfosintàctic de tipus nominatiu-acusatiu. L'ordre bàsic és SV en oracions intransitives i OSV en oracions transitives.
Des del punt de vista morfològic no existeix una diferència clara entre noms i adjectius, tal com succeeix en espanyol. És una llengua que usa predominantment sufixs, amb pocs prefixs. En comptes de preposicions, s'usen postposicions. Exemples:
| nobotono | daukuaja | konae | Els nens van portar fruita |
| nobotono | ubaya | Els nens dormen |
La construcció que assenyala la possessió en warao és la següent: Posseïdor + prefix de possessió + posseït:
Lora ahoru (Laura a-horu) significa Laura de-olla: l'olla de Laura.
No hi ha un article definit o indefinit pròpiament dit. En comptes d'això, s'usen els sufixos personals per a construccions de possessió per mostrar que es tracta d'un objecte definit.

### Pronoms

| Persona | Nominatiu | Complement directe | Complement indirecte | Compl. circumstancial | Compl. adnominal |
| 1a persona singular | ine | ma | masaba | ma isia | mabitu |
| 2a persona singular | iji | ji | jisaba | jisia | jiabitu |
| 3a persona singular | tai | tai | taisaba | taiaisia | taiabitu |
| 1a persona plural | oko | ka | kasaba | kaisia | kabitu |
| 2a personal plural | yatu | yatu | yatusaba | yatuisia | yatuabitu |
| 3a personal plural | tatuma | tatuma | tatumasaba | tatumaisia | tatumaabitu |

### Sustantiu

Formació de substantius compostos:
* arotu: apel·latiu de professió
    ibijiarotu: metge
    wisidatu: bruixot
    dosarao: guerrer
* koina: apel·latiu d'instrument
    sitakoina: màquina d'escriure
    yaburukoina: escala
* noko: apel·latiu de locació
    janoko: casa

## Estudi de la llengua

Un dels primers estudiosos de la llengua warao va ser el missioner catòlic Basilio María de Barral. En els anys seixanta el lingüista nord-americà Henry Osborn va fer estudis formals de la morfologia i fonologia de l'idioma warao. L'idioma warao és part del currículum d'ensenyament a les escoles del Delta Amacuro.

## Bibliografia
### Publicacions en Warao

* Barral, Basilio María (1979): Diccionario warao-castellano, castellano-warao. Universidad Católica Andres Bello
* Osborn, Henry (1966a): "Warao I: Phonology and Morphophonemics." International Journal of American Linguistics 32:108-123.
* Osborn, Henry (1966b): "Warao II: Nouns, Relationale, and Demonstratives." International Journal of American Linguistics 32:253-261.
* Vaquero, P. Antonio (1965): Idioma Warao. Morfología, sintaxis, literatura (Warao language. Morphology, syntax, literature). Estudios Venezolanos Indígenas.

### Altres publicacions

* Nuevo Testamento en Warao, 1974.
* Cartilla d'Alfabetització “Karata Awaro Teribukitane” 2002.

## Enllaços externs

* "WARAO: a language of Venezuela", Ethnologue: Languages of the World, 14th Edition, 2000