OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Corba de llacet

En matemàtiques, una corba de llacet és una corba plana quàrtica definida per l'equació:
    $x^{4}=x^{2}y-y^{3}.\,$
La corba de llacet té un únic punt triple a x=0, y=0, i consegüentment és una corba racional, amb gènere zero.

## Referències

* Weisstein, Eric W., «Bow» a MathWorld (en anglès).
# Comellas

* No s'ha de confondre amb Comelles o Comillas.
Comellas és el nom dels següents personatges:
* Antoni Comellas i Cluet (Berga, 1832-1884), filòsof percussor del moviment neo-escolàstic
* Francesc Comellas i Llinares (Castellar del Vallès, 1917 - Leonding, 2001), anarquista català
* Gonçal Comellas Fàbrega
* Jaume Comellas i Colldeforns
* Joan Comellas i Maristany
* Marina Comellas i Fernández (Barcelona, 1947), dirigent veïnal catalana que el 2004 va rebre la Medalla d'Honor de Barcelona
* Valentí Comellas i Santamaria (Casserres, 1861 - Solsona, 1945), eclesiàstic català i bisbe de Solsona (1919-1933)
# Tomba QV80

La Tomba QV80 pertany a Tuya, la Gran esposa reial de Seti I i mare de Ramsés II, de la Dinastia XIX d'Egipte. És a la Vall de les Reines, a la ribera occidental del Nil, a Egipte.
K. R. Lepsius a penes fa esment d'aquesta tomba, classificada amb el número 7 de la seua llista. La tomba apareix catalogada sense número en la llista de Porter i Moss. En un informe de Demas i Neville se'n fa una descripció més detallada per a l'Institut de Conservació Getty.

## Descripció

La tomba es troba a l'oest de la QV66, la tomba de Nefertari. Es creu que Tuya va morir al voltant de l'any 22 del regnat del seu fill Ramsés II.(3) Perquè aparegué la troballa d'una inscripció en un pot datada d'aquell any, i s'hi indica:
| « | Any 22: Vingué, (...) de la gran vinya de A(... del) rei de l'Alt i Baix Egipte], Usermaatre Setepenre, L.P.H., a l'estat d'Amon, (...) | » |
El recinte consta d'un petit passadís, un vestíbul i una cambra interior. Les pintures no es troben pas en bon estat per l'ús posterior de la tomba. A dins es van trobar objectes com ara el cap d'un dels vasos canopis, fragments d'un sarcòfag i uixebtis.(3)
La tomba es va reutilitzar durant el Tercer Període Intermedi, i potser també durant les èpoques ptolemaica i copta.(3)

## Vegeu també

* Ramsés II.
* Vall de les Reines.

## Referències

* ↑ «Ancient Egypt: Queen-Mother Tuya». Arxivat de l'original el 2017-09-28. [Consulta: 11 maig 2024].
* ↑ Denkmaeler aus Aegypten und Aethiopien nach den Zeichnungen der von Seiner Majestät dem Koenige von Preussen, Friedrich Wilhelm IV., nach diesen Ländern gesendeten, und in den Jahren 1842–1845 ausgeführten wissenschaftlichen Expedition auf Befehl Seiner Majestät. 13 vols. Berlin: Nicolaische Buchhandlung. (Reprinted Genève: Éditions de Belles-Lettres, 1972.)
* ↑ «Valley of the Queens Assessment Report Vol.1 and 2». [Consulta: 11 maig 2024].
* ↑ Porter, Bertha and Moss, Rosalind, Topographical Bibliography of Ancient Egyptian Hieroglyphic Texts, Statues, Reliefs and Paintings Volume I: The Theban Necropolis, Part 2. Royal Tombs and Smaller Cemeteries, Griffith Institute. 1964, pg 766-7
* ↑ Kitchen, K.A., Rammeside Inscriptions, Translated & Annotated, Translations, Volume II, Blackwell Publishers, 1996
# Coloncus

Coloncus és un gènere d'aranyes araneomorfes de la subfamilia Erigoninae, dins de la família Linyphiidae.
Fou descrit per primera vegada per Ralph Vary Chamberlin l'any 1949.

## Distribució

Es pot trobar a l'Amèrica del Nord.

## Llista d'espècies

Segons The World Spider Catalog 12.0:
* Coloncus americanus (Chamberlin & Ivie, 1944)
* Coloncus cascadeus Chamberlin, 1949
* Coloncus ocala Chamberlin, 1949
* Coloncus pius Chamberlin, 1949 (Espècie tipus)
* Coloncus siou Chamberlin, 1949

## Referències

* ↑ Chamberlin, R. V. «On some American spiders of the family Erigonidae.». Annals of the Entomological Society of America, vol. 41, 4, 1949, pàg. 483–562. DOI: 10.1093/aesa/41.4.483.
* ↑ «Gen. Coloncus Chamberlin, 1949». . Natural History Museum Bern, 2019. DOI: 10.24436/2.
* ↑ Platnick, 2011: The world spider catalog (American Museum of Natural History).

## Enllaços externs

* a ION (anglès)
* Nomenclator Zoologicus (anglès)
# Tit Ampi Flavià

Tit Ampi Flavià (en llatí Titus Ampis Flavianus) va ser un militar romà del segle i.
Va ser legat consular o governador de Pannònia durant les guerres civils que van seguir a la mort de Galba l'any dels quatre emperadors, el 69. Era ja gran aleshores, i força ric, estava emparentat amb Vitel·li, i va defugir prendre part a la guerra fins que les legions XIII i VII es van declarar a favor de Vespasià i llavors va fugir a Itàlia.
Més tard va tornar a Pannònia i a petició de Corneli Fusc, el procurator provincial, que volia aprofitar la influència i el rang de Flavià es va unir al partit de Vespasià. Però les seves reticències anteriors i el fet de ser parent de Vitel·li comportaven manca de confiança i recel per part de les tropes. Va acompanyar a les legions pannònies a Itàlia i durant el setge de Verona un tumult provocat per una falsa alarma, va encendre les sospites dels soldats que demanaven la seva execució. Va humiliar-se de tal manera pregant per la seva vida, que encara va fer augmentar més les sospites. Però va ser salvat per la intervenció d'Antoni Prim, el general més influent de les forces de Vespasià i portat a presó preventiva. Enviat a Vespasià aquest el va exonerar de tota culpa i càstig, segons explica Tàcit.

## Referències

* ↑ [https://quod.lib.umich.edu/m/moa/acl3129.0002.001/179?rgn=full+text;view=image;q1=FlavianusSmith,+William+(editor).+Dictionary+of+Greek+and+Roman+biography+and+mythology.+Vol.+II.++Boston:+Little,+Brown,+&+Comp.,+1867,+p. 169. ]
# Cornelia de falsis

Cornelia de falsis va ser una llei romana establerta pel dictador Luci Corneli Sul·la cap a l'any 673 de la fundació de Roma (80 aC), dividia en dos capítols: en el primer s'imposava la pena de mort als esclaus i la de deportació als homes lliures que falsejaven un testament, l'esborraven, el segellaven, l'intercalaven o el mutilaven, sempre que ho fessin amb voluntat deliberada (Dolós). El segon capítol castigava al que falsificava or o monedes, o adulterava monedes amb argent, o amb estany i plom.

## Referències

* ↑ Puente y Franco, Antonio de. Historia de las leyes, plebiscitos y senadoconsultos más notables des de la fundación de Roma hasta Justiniano. Madrid: Imprenta de Vicente de Lalama, 1840, p. 37-38 [Consulta: 11 abril 2022].
# Tit Anni Lusc

Tit Anni Lusc és el nom dels següents personatges:
* Tit Anni Lusc (ambaixador), militar romà
* Tit Anni Lusc (cònsol 153 aC), cònsol el 153 aC.
* Tit Anni Lusc (cònsol 128 aC), cònsol el 128 aC.
# Cornelia de jurisdictiones praetorum

Corneli de jurisdictiones praetorum va ser una llei romana establerta a proposta del tribú de la plebs Gai Corneli, l'any 686 de la fundació de Roma, (67 aC) quan eren cònsols Gai Calpurni Pisó i Mani Acili Glabrió, llei que encomanava als pretors (urbans i provincials) els judicis, sota l'anomenat edicte perpetu.

## Referències

* ↑ Puente y Franco, Antonio de; José Francisco Díaz. Historia de las leyes, plebiscitos y senadoconsultos más notables des de la fundación de Roma hasta Justiniano. Madrid: Imprenta de Vicente de Lalama, 1840, p. 39 [Consulta: 1r maig 2022].
# Corporació Pública Empresarial Valenciana

La Corporació Pública Empresarial Valenciana fou una entitat de dret públic creada per la Llei 9/2011, de 26 de desembre, de la Generalitat, de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera, i d'Organització de la Generalitat. Es va produir en un context de crida a l'aprimament del sector públic per part del Govern espanyol a totes les autonomies.
Va entrar en vigor l'1 de gener de 2012, inclosa en la Llei d'acompanyament dels pressupostos de la Generalitat per al 2012, amb la funció de reestructurar el sector públic empresarial valencià i controlar els pressupostos d'un total de 44 ens públics valencians, amb un pressupost global de 2.000 milions d'euros. Tanmateix, no va començar a funcionar de forma efectiva fins a l'aprovació del seu reglament al Decret 83/2012, d'1 de juny, del Consell.
El novembre de 2012 va plantejar un expedient de regulació d'ocupació que pretenia reduir un 40% del total de la plantilla de les empreses públiques (sense incloure Radiotelevisió Valenciana ni l'Agència Valenciana de Turisme), així com la supressió dels corresponents màxims càrrecs directius.
Fou suprimida el 31 de desembre de 2013 i les seues funcions foren assumides, des del dia 1 de gener de 2014, per la conselleria competent en matèria de sector públic empresarial.

## Referències

* ↑ Llei 1/2013, de 21 de maig de Mesures de Reestructuració i Racionalització del Sector Públic Empresarial i Fundacional
* ↑ «El Consell crearà en setembre la Corporació Pública Empresarial valenciana». El Punt Avui, 26-08-2011. [Consulta: 22 desembre 2023].
* ↑ «La poda de empresas públicas, autonomía por autonomía» (en castellà). ABC, 06-05-2012. [Consulta: 23 desembre 2023].
* ↑ «La Generalitat pone en marcha la Corporación Pública Empresarial, que controlará un presupuesto de 2.000 millones» (en castellà). 20minutos, 31-12-2011. [Consulta: 23 desembre 2023].
* ↑ «Decreto 83/2012, de 1 de junio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de la Corporación Pública Empresarial Valenciana y se desarrolla el Decreto Ley 1/2011, de 30 de septiembre, del Consell, de Medidas Urgentes de Régimen Económico-Financiero del Sector Público Empresarial y Fundacional» (en castellà). Noticias Jurídicas, 01-06-2012. [Consulta: 23 desembre 2023].
* ↑ «El Consell despedirá a 3.000 personas y suprimirá 46 empresas públicas» (en castellà). La Verdad, 19-10-2012. [Consulta: 23 desembre 2023].
* ↑ Article 99 de la Llei 5/2013, de 23 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera, i d'Organització de la Generalitat
# Copa espanyola d'handbol masculina 2006-07

La Copa del Rey d'handbol 2007 es va jugar a Altea entre el 7 i l'11 de març de 2007.
Hi van participar els set primers equips de la classificació de la Lliga ASOBAL 2006/07 al final de la primera volta i l'amfitrió, l'Altea. La resta de participants van ser: Portland San Antonio, Balonmano Ciudad Real, Ademar León, Barça, Club Balonmano Valladolid, Balonmano Aragón i l'Algeciras Balonmano.

## Copa del Rei d'handbol

| Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | | Final | Final |
| 7 de març - 19:00 | 7 de març - 19:00 | | | | | |
| Algeciras BM | 30 | | | | | |
| Algeciras BM | 30 | 10 de març - 16:30 | 10 de març - 16:30 | | | | |
| Portland San Antonio | 25 | 10 de març - 16:30 | 10 de març - 16:30 | | | |
| Portland San Antonio | 25 | Algeciras BM | 31 | | | |
| 7 de març - 21:00 | 7 de març - 21:00 | | Algeciras BM | 31 | | | |
| 7 de març - 21:00 | 7 de març - 21:00 | Ademar León | 29 | | | |
| Ademar León | 40 | Ademar León | 29 | | | |
| Ademar León | 40 | | | | 11 de març - 17.00 | 11 de març - 17.00 |
| BM Valladolid | 38 | | | | 11 de març - 17.00 | 11 de març - 17.00 |
| BM Valladolid | 38 | | | | Ademar León | 27 |
| 8 de març - 19:00 | 8 de març - 19:00 | | | | | Ademar León | 27 |
| 8 de març - 19:00 | 8 de març - 19:00 | | | | FC Barcelona | 33 |
| BM Ciudad Real | 26 | | | | FC Barcelona | 33 |
| BM Ciudad Real | 26 | 10 de març - 19:00 | 10 de març - 19:00 | | | |
| FC Barcelona | 32 | 10 de març - 19:00 | 10 de març - 19:00 | | | |
| FC Barcelona | 32 | FC Barcelona | 34 | | | |
| 8 de març - 21:00 | 8 de març - 21:00 | | FC Barcelona | 34 | | | |
| 8 de març - 21:00 | 8 de març - 21:00 | CAI BM Aragón | 29 | | | |
| CAI BM Aragón | 26 | CAI BM Aragón | 29 | | | |
| BM Altea | 25 | | | | | |

## Referències

* ↑ [http://www.asobal.es/crey/001.php?id=41%5BEnllaç+no+actiu%5D%5BEnllaç+no+actiu%5D%5BEnllaç+no+actiu%5D%5BEnllaç+no+actiu%5D%5BEnllaç+no+actiu%5D%5BEnllaç+no+actiu%5D%5BEnllaç+no+actiu%5D Nota oficial de l'ASOBAL (castellà)]
# Torre de Don Fèlix

La Torre de Don Fèlix és una masia moderna del poble de Tendrui, a l'antic terme de Gurp de la Conca, pertanyent actualment al municipi de Tremp. Està situada al nord-oest de Tremp i al sud-est de Tendrui, a prop i al sud de la carretera local que uneix les dues poblacions, en un turonet proper de la riba esquerra del barranc de Tendrui.
# Pericoma bunae

Pericoma bunae és una espècie de dípter pertanyent a la família dels psicòdids present als territoris de l'antiga República Federal Socialista de Iugoslàvia i Turquia.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Hasan Koç1, Rudiger Wagner i Alper Tonguç, 2007. Contributions to the Psychodinae (Diptera: Psychodidae) Fauna of Turkey. Acta Zoologica Bulgarica, 59 (2): 125-132
* ↑ Global Species (anglès)
* ↑ Fauna Europaea Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ PESI (anglès)

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
# Forat Negre (Carreu)

El Forat Negre és una cavitat natural del terme d'Abella de la Conca, al Pallars Jussà, a la vall de Carreu.
Està situat al centre de la vall, al vessant meridional de la Serra de Santa Cristina, a 1.440 m. alt. És al nord de l'extrem occidental de la Solana de Forat Negre i de l'extrem oriental de la Solana de Santa Cristina.

## Etimologia

Forat és un dels termes emprats a diversos llocs de parla catalana per tal de designar aquelles cavitats subterrànies que són més indeterminades, sovint més desconegudes, que les anomenades cova, avenc o, en algunes comarques, amb altres termes com graller. Es tracta, sobretot, d'avencs, tanmateix. La segona part del topònim és deguda al fet que es tracta d'un avenc profund i sense gens d'il·luminació natural.

## Enllaços externs

* El Forat Negre en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Tractat de Vaucelles

El tractat de Vaucelles va ser un tractat signat el 5 de febrer de 1556 a Vaucelles entre Enric II de França i Carles V.
Carles V, que estava preparant la seva abdicació, va buscar la pau amb França, que tenia una aliança amb els prínceps protestants alemanys pel Tractat de Chambord el 1552, concloent una treva de cinc anys i es reconeixien les noves possessions franceses (els bisbats de Metz, Toul i Verdun, moltes places fortes entre Luxemburg i Flandes, i possessions diverses en el Piemont, al centre de la Itàlia i Còrsega).
Aquesta treva es va trencar l'octubre de 1556 quan Pau IV, violentament anti-Habsburg, va tractar de reviure el conflicte excomunicant Carles V i Felip II de Castella, i va prometre a Enric II de França el Regne de Nàpols. Aquestes maquinacions i els del seu llegat, el seu nebot Carlo Carafa, va empènyer als imperials per envair els Estats Pontificis. Enric II va enviar immediatament un exèrcit a Itàlia dirigit per Francesc de Guisa. Després d'una sèrie de victòries, Guisa es va quedar encallat davant de la fortalesa de Civitella, al regne de Nàpols i va haver d'abandonar la seva campanya i tornar a França el setembre de 1557, mentre que el Papa havia arribat a un acord amb Felip II.

## Referències

* ↑ Coll i Alentorn, Miquel. Història. L'Abadia de Montserrat, 1992, p. vol.2, p.348. ISBN 8478262997.
# Del dicho al hecho

Del dicho al hecho va ser una sèrie de televisió, emesa per Televisió espanyola de 1971, amb guions de Jaime de Armiñán i protagonitzada per Fernando Fernán Gómez.

## Argument

La sèrie es componia d'històries independents per cadascun dels episodis emesos, sempre protagonitzats per Fernán Gómez, i amb l'única referència argumental entre ells que desenvolupar, en to de comèdia, un refrany popular espanyol.

## Llista d'episodis

* Madre pía, daño cría - 25 de febrer de 1971
** Licia Calderón
** Milagros Leal
* El huésped y la pesca, a los tres días apesta - 4 de març de 1971
** Amparo Baró
** Lola Gaos
** Emilio Laguna
** Valentín Tornos
* Amor loco, yo por vos y vos por otro - 11 de març de 1971
** Charo López
** Julia Trujillo
** Mary González
** Luis Barbero
* Genio y figura hasta la sepultura - 19 de març de 1971
** Emilio Laguna
** Joaquín Molina
** Mónica Randall
** Silvia Tortosa
** Julia Trujillo
** José Vivó
* No hay mayor dolor que ser pobre después de señor - 25 de març de 1971
** Gloria Cámara
** Juan Diego
** María Elena Flores
* El último mono és el que se ahoga - 1 d'abril de 1971
** Amparo Baró
* Tres españoles, cuatro opiniones - 21 d'abril de 1971
** Amparo Baró
** Josefina Güell
** Luisa Hernán
** José Orjas
** Valentín Tornos
* Muerto al burro, la cebada al rabo - 5 de maig de 1971
** Francisco Piquer
** Josefina Güell
** José Vivó
** Magda Rotger
** Helena Fernán-Gómez
* Del agua mansa me libre Dios - 12 de maig de 1971
** Irene Daina
** Antonio Ferrandis
* El que a hierro mata, a hierro muere - 26 de maig de 1971
** Lola Herrera
** Teresa Rabal
** Valentín Tornos
* En boca cerrada no entran moscas - 9 de juny de 1971
** Avelino Cánovas
** María Isbert
** Tony Isbert
** Silvia Tortosa
** Julia Trujillo
* No hay cosa tan sabrosa como vivir de limosna - 16 de juny de 1971
** Amparo Baró
** Emilio Mellado
** María Luisa Ponte
** Valentín Tornos
* Quien cosido a las faldas de su madre - 30 de juny de 1971
** Licia Calderón
** Mary Delgado
** Alberto Fernández
** Luisa Hernán

## Referències

* ↑ Fin de serie, 4 de juliol de 1971

## Enllaços externs

* Del dicho al hecho a rtve.es a la carta
# Club Esportiu Castelló 1997/98

La temporada 1997/98 va suposar la celebració dels 75 anys de la fundació del CE Castelló en un dels pitjors moments de la seva història.

## Plantilla
### Jugadors

| Pos. | Jugador | Procedència | Temporada |
| POR | Sánchez Broto | Vila-real CF | 1997/98 |
| POR | Sangróniz | Sestao | 1996/97 |
| DEF | Cantero | Porriño Industrial | 1995/96 |
| DEF | Luis Martín | Reial Valladolid | 1995/96 |
| DEF | Mendigain | Pontevedra CF | 1996/97 |
| DEF | Sacarés | Llevant UE | 1997/98 |
| DEF | Santi Cuesta | CD Toledo | 1997/98 |
| DEF | Sergio Frías | Vila-real CF | 1996/97 |
| MIG | Gálder | Bermeo Club | 1996/97 |
| MIG | Infante | RCD Espanyol B | 1997/98 |
| MIG | Manu Irún | CD Onda (c) | 1995/96 |
| MIG | Masnou | Llevant UE | 1995/96 |
| No. | Posició | Jugador | Procedència | Temporada |
| | MIG | Pep Pagés | Barcelona B | 1997/98 |
| | MIG | Yan | Borriana | 1995/96 |
| | DAV | Epitié | Palamós CF | 1995/96 |
| | DAV | Julián | Gandia | 1995/96 |
| | DAV | Nano | FC Andorra | 1995/96 |
| | DAV | Paco López | Llevant UE | 1995/96 |
| F | POR | Óscar Sidro | Castelló B | 1996/97 |
| F | DEF | Ortega | Castelló B | 1996/97 |
| F | DEF | Víctor Bertomeu | Castelló B | 1996/97 |
| F | MIG | Fernando | Castelló B | 1995/96 |
| F | MIG | Pedro López | Castelló B | 1996/97 |

#### Altes

| Posició | Jugador | Procedència | Preu | Mercat |
| POR | Sánchez Broto | Vila-real CF | ? | Estiu |
| DEF | Sacarés | Llevant UE | ? | Estiu |
| DEF | Santi Cuesta | CD Toledo | ? | Estiu |
| MIG | Infante | RCD Espanyol B | ? | Estiu |
| MIG | Pep Pagés | FC Barcelona B | ? | Estiu |
| MIG | Yan | CD Burriana | ? | Estiu |
| DAV | Epitié | Palamós CF | ? | Estiu |
| DAV | Julián | CF Gandia | ? | Estiu |
| DEF | Sergio Frías | Vila-real CF | Cessió | Hivern |
| DAV | Lluís | UE Lleida | 0 ptes | Hivern |
| DAV | Nano | Elx CF | ? | Hivern |

#### Baixes

| Posició | Jugador | Destinació | Mercat |
| DEF | Gordillo | Reial Múrcia | Estiu |
| DEF | Juani | AD Ceuta | Estiu |
| DEF | Víctor Paradells | ? | Estiu |
| MIG | Etxarri | Pontevedra CF | Estiu |
| MIG | Manchado | | Estiu |
| MIG | Sorribes | ? | Estiu |
| MIG | Víctor Salvador | ? | Estiu |
| DAV | Alcañiz | CF Benlloch | Estiu |
| DAV | Edu Arnau | CF Gavà | Estiu |
| DAV | Herrera | ? | Estiu |
| DAV | Mateu | ? | Estiu |

### Cos tècnic

* Entrenador: Jordi Gonzalvo (fins a la jornada 25) i Santi Palau (des de la jornada 25).
* Segon entrenador: Manchado (fins a la jornada 25) i Pepe Morata (des de la jornada 25)..
* Preparador físic: Pepe Portolés.
# Coll de Vila-roja

El Coll de Vila-roja és una collada situada a 947,5 m alt en el terme comunal de Costoja, a la comarca del Vallespir (Catalunya del Nord), a prop del termenal amb Serrallonga. En els mapes de l'IGN apareix, per error, com a Moll, en lloc de Coll. Està situat a la zona de ponent del terme de Costoja, al sud-oest del poble de Vila-roja, a la carena principal dels Pirineus, la que separa les conques de la Muga, al sud, i de la Quera, afluent del Tec. És a prop i a llevant del Coll Capellera, a prop i al sud-oest de Can Bosquet.

## Referències

* ↑ El Coll de Vila-roja en els ortofotomapes de l'IGN
# Consell General del Var

El Consell General del Var (en occità Conselh Generau de Var) és l'assemblea deliberant executiva del departament francès del Var, a la regió del Provença – Alps – Costa Blava.
La seu es troba a Toló i des de 2002 el president és Horace Lanfranchi (UMP).

## Antics presidents

| Nom | Nom | Dades de mandat | Dades de mandat | Partit |
| 1 | Édouard Soldani | 1956 | 1985 | PS |
| 2 | Maurice Arreckx | 1985 | 1994 | UDF |
| 3 | Hubert Falco | 1994 | 2002 | UMP |
| 4 | Horace Lanfranchi | 2002 | En curs | UMP |

## Composició

El març de 2008 el Consell General del Var era constituït per 43 elegits pels 43 cantons del Var.
| Partit | Sigles | Electes |
| Oposició (13 escons) |||
| Partit Socialista | PS | 10 |
| Partit Comunista | PCF | 1 |
| Divers Gauche | DVG | 2 |
| Majoria (30 escons) |||
| Unió pel Moviment Popular | UMP | 25 |
| Divers Droite | DVD | 4 |
| Moviment Demòcrata | MoDem | 1 |
| President del Consell General |||
| Horace Lanfranchi (UMP) |||

## Vegeu també

* Consell Regional de Provença-Alps-Costa Blava
* Llista dels presidents dels Consells Generals de França

## Enllaços externs

* Web oficial del Consell General del Var
# Clypeobarbus pleuropholis

Clypeobarbus pleuropholis és una espècie de peix de la família dels ciprínids i de l'ordre dels cipriniformes.

## Morfologia

Els adults poden assolir els 3,3 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba al llac Txad i al riu Congo.

## Referències

* 1 2 Cruz, Tess; Boden, Gert. «Clypeobarbus pleuropholis (Boulenger, 1899)» (en anglès). Fishbase, s.d. [Consulta: 5 març 2022].

## Bibliografia

* Lévêque, C.; Daget, J. «Cyprinidae». A: Daget, J.; Gosse, J.-P.; Thys van den Audenaerde, D. F. E.. Check-list of the freshwater fishes of Africa (CLOFFA) (en anglès). Volum 1. Institut de Recerca per al Desenvolupament (Orstom) i Museu Reial de l'Àfrica Central (MRAC), 1984, p. 217–342.
# Constantin Joseph Pescatore

Constantin Joseph Pescatore (Ciutat de Luxemburg, 16 de desembre de 1787- Sandweiler, 31 d'octubre de 1858) va ser un polític i empresari luxemburguès. Va ocupar el càrrec com a alcalde de la ciutat de Luxemburg de 1817 a 1820.
De 1842 a 1848 va ser membre de l'Assemblea d'Estats, i de 1854-1856 membre de la Cambra de Diputats de Luxemburg. El 1845 va ser fundador de la Societat per a la Investigació i la conservació dels monuments històrics al Gran Ducat de Luxemburg. La seva filla Marie Pescatore (1819-1894) es va casar amb Paul Scherff, president de la Cambra de Diputats.

## Bibliografia

* Mersch, Jules. «Les Pescatore. La IIIe, dite la grande génération III.5 Constantin Jos. Pescatore». A: BNL Biographie nationale du pays de Luxembourg (pdf) (en francès). Fascicule 2, p. 463-473.
* Als, Nicolas; Philippart, Robert L. La Chambre des Députés, Histoire et Lieux de Travail (en francès). Chambre des Députés du Grand-Duché de Luxembourg, 1994.

## Referències

* ↑ Mersch, p. 463, 472.
* ↑ Mersch, p. 466.
* ↑ Als & Philippart, 1994, p. 524.
* ↑ Als & Philippart, 1994, p. 525.

## Vegeu també

* Llista d'alcaldes de la Ciutat de Luxemburg