OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# La maqueta (àlbum)

La Maqueta és l'àlbum de presentació de la banda Estopa. En primera instància, abans de publicar el seu primer disc, amb el qual van tenir tant èxit, va circular i encara circula per les xarxes p2p La maqueta del grup que es va anar fent famosa a través del boca-orella arreu del territori espanyol. Avui dia encara se segueixen consumint cançons de la maqueta del grup i aquests van incloent en cada disc alguna d'elles reeditada.

## Llista de cançons

* Tu calorro (1ª cançó del disc Estopa, 1999).
* La raja de tu falda (2ª cançó del disc Estopa, 1999).
* Me falta el aliento (3ª cançó del disc Estopa, 1999).
* Tan solo (4ª cançó del disc Estopa, 1999).
* Poquito a poco (5ª cançó del disc Estopa, 1999).
* Suma y sigue (6ª cançó del disc Estopa, 1999).
* El del medio de Los Chichos (7ª cançó del disc Estopa, 1999).
* Como camarón (8ª cançó del disc Estopa, 1999).
* Exiliado en el lavabo (9ª cançó del disc Estopa, 1999).
* Estopa (10ª cançó del disc Estopa, 1999).
* Cacho a cacho (11ª cançó del disc Estopa, 1999).
* Bossanova (12ª cançó del disc Estopa, 1999).
* Luna lunera (2ª cançó del disc Destrangis, 2001).
* Vuelvo a las andadas (9ª cançó del disc Destrangis, 2001).
* Ojitos rojos (13ª cançó del disc Más Destrangis, 2002).
* El yonki (14ª cançó del disc Más destrangis, 2002).
* Madre (15ª cançó del disc Más destrangis, 2002).
* Ya no me acuerdo (Cantada per José. 6ª cançó del disc ¿La calle es tuya?, 2004).
* La del Lute (13ª cançó del disc ¿La calle es tuya?, 2004. Bonustrack de la edición especial).
* Ninguna parte (4ª cançó del disc Voces de ultrarrumba, 2005).
* Monstruos (8ª cançó del disc Voces de ultrarrumba, 2005).
* Hemicraneal (8ª cançó del disc Allenrok, 2008).
* La locura (12ª cançó del disc Estopa 2.0, 2011).
* Naturaleza (Cançó inclosa només en l'edició especial del disc Estopa 2.0, 2011).
* Ahora. (4ª cançó del disc en directe Esto es Estopa, 2014).
* Rumba triste (7ª cançó del disc en directe Esto es Estopa, 2014).
* Guitarras muertas (Inclosa part d'aquesta cançó a "Vino tinto" del disc Destrangis, 2001 i a "Tragicomedia" del disc ¿La calle es tuya?, 2004).
* Escucha princesa.
* Incendio.
* Mi cama.
* Me pierdo en tu foto.
* Més vi.
* Miriam.
* Sentir diferente.
* FoIIarte.
* Feliz.

## Enllaços externs

* http://www.todoestopa.com/ Arxivat 2006-02-08 a Wayback Machine.
* https://web.archive.org/web/20060717230719/http://www.estopa.net/
# Província de Nimruz

La província de Nimruz (balutxi/paixtu/persa: نیمروز) és una divisió administrativa de l'Afganistan al sud-oest del país; el seu nom vol dir 'migdia' (sud) en persa. La superfície és de 41.005 km² i la població de 149.000 (estimació del 2002), amb un 61% de balutxis (i brahuis) i un 27% de paixtus. És la província menys poblada i amb població més dispersa i inclou el desert de Dasht-i Margo. La província fou coneguda com a Chakhansur fins al 1968, quan la nova organització provincial la va designar com a Nimruz. La capital n'és Zarandj. El 1995, els talibans la van ocupar i els que se'ls oposaven, manats pel brahui Abdul Karim, es van retirar a l'Iran; Zarandj fou recuperada poc després però els talibans la van recuperar; llavors, la capital es va traslladar a Ghurghuri, de majoria paixtu. El 2001, va quedar sota ocupació americana, que encara continua i Zarandj tornà a ser-ne capital.

## Districtes

Districtes de Nimruz :
| Districte | Capital | Població |
| Chahar Burjak | | 8.080 |
| Chakhansur | | 11.165 |
| Kang | | 13.514 |
| Khash Rod | | 35.381 |
| Zaranj o Zarandj | Zarandj (capital) | 49.851 |

## Referències

* ↑ Afghanistan Geographic & Thematic Layers
# Salim Chartouni

Nabih Salim Chartouni Kuri (Ciutat de Mèxic, 20 de desembre de 1973) futbolista mexicà, porter del Puebla Fútbol Club. Actualment és comentarista esportiu.

## Referències

* ↑ http://www.rebeldedigital.com/95581.html Arxivat 2011-04-23 a Wayback Machine.
# Max Morlock

Maximilian ("Maxl" o "Max") Morlock (11 de maig de 1925 - 10 de setembre de 1994) fou un futbolista alemany de la dècada de 1950.
Fou 26 cops internacional amb la selecció alemanya amb la qual participà en la Copa del Món de futbol de 1954.
Pel que fa a clubs, defensà els colors de 1. FC Nürnberg.

## Referències

* ↑ Matthias Arnhold. «Max Morlock - Goals in International Matches». Rec.Sport.Soccer Statistics Foundation, 21-03-2004. [Consulta: 14 març 2013].
* ↑ Bitter, Jürgen. Deutschlands Fußball Nationalspieler. Sportverlag, 1997, p. 323.
* ↑ «German Soccer Personalities». abseits-soccer.com. Arxivat de l'original el 2008-12-22. [Consulta: 9 febrer 2018].
* ↑ Matthias Arnhold. «Maximilian Morlock - Matches and Goals in Bundesliga». Rec.Sport.Soccer Statistics Foundation, 14-03-2013. [Consulta: 14 març 2013].
* ↑ 50 Jahre Bayerischer Fußball-Verband. Vindelica Verlag, 1996, p. 189 [Consulta: 15 octubre 2008].
* ↑ Max Morlock Fitxa a Fussballdaten
# Hylophorbus richardsi

Hylophorbus richardsi és una espècie de granota de la família Microhylidae que viu a Papua Nova Guinea.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Richards, S. & Günther, R. 2004. Hylophorbus richardsi. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 27 d'abril del 2008.
# Maria Solé Batlle

Maria Solé, Maria del Peix, Maria de cal Peix o, simplement, la Peixa.
Nascuda a Artesa de Lleida el 1878. Cap de colla de collidores d'olives i traginera ("recadera") entre Artesa i Lleida.

## Referències

* ↑ Llibre de naixements, 1878. Ajuntament d'Artesa de Lleida.
* ↑ Iglesias Beá, Isidoro «Aproximación al Cancionero Ilerdense». Revista ILERDA, 1946.
# Tadeo Lafuente Gómez

Tadeo Lafuente Gómez (Aragó, segle xviii-Múrcia, 1811) va ser un metge espanyol, estudiós de la febre groga.
Probablement d'origen aragonès. Va exercir com a metge consultori en cap dels Reials Exèrcits i d'inspector de la Salut Pública al Campo de Gibraltar. A les seves ordres va treballar Mariano Lagasca, metge militar durant les guerres napoleòniques. Pel que sembla, va morir a la ciutat de Múrcia el 1811, mentre tots ell i Lagasca lluitaven contra l'epidèmia de febre groga que afectava la població. Va ser estudiós d'aquesta mena de febres i promotor de l'ús de la quina. Dintre del debat científic, era dels que afirmaven que la febre groga era contagiosa, mentre d'altres deien que no. El seu mètode de combat de la malaltia es basava en l'aïllament dels infectats i en l'administració de quina tan aviat com apareixien els primers símptomes, però només es podia aplicar els estadis més primerencs de la malaltia, perquè el producte afectava l'estómac i el fetge, afeblint el malalt. La quina es va usar molt durant l'epidèmia de febre groga de 1821 a Barcelona, tot i que no va obtenir gaire èxit.
En honor seu reben el seus nom les espècies lafuentea, flors endèmiques del sud de la península Ibèrica.
De la seva autoria són els següents llibres, el segon publicat de forma pòstuma:
* Observaciones justificadas sobre que la fiebre amarilla pierde dentro de una choza toda su fuerza contagiante... (Madrid, 1805)
* Extracto de la obra sobre la fiebre amarilla [...] de don Tadeo Lafuente, hecho por él mismo, lo ilustro con notas y lo adiciona Mariano Lagasca (Madrid, 1821)

## Referències

* 1 2 3 «Lafuentea» (en castellà). Flora iberica. Plantas vasculares de la Península Ibérica e Islas Baleares. Real Jardín Botánico. CSIC.. [Consulta: 16 març 2020].
* ↑ Hernández Cardona, Àngel M. «Mariano Lagasca, membre de la Reial Acadèmia de Medicina de Catalunya: soci lliure, 1819». Gimbernat, vol. 56, 2011, pàg. 36.
* ↑ Gaspar García, María Dolores; Suñé Arbussà, Josep M. «Notes d'interès mèdico-farmacèutic sobre l'epidèmia de febre groga del 1821 a Barcelona». Gimbernat, 1993, pàg. 180.
# Pterina

La pterina és un compost químic heterocíclic format per un sistema d'anells de pteridina, amb un grup cetona i un grup amino en les posicions 4 i 2 respectivament. N'existeixen diversos tautòmers. Entre els derivats de la pterina, es troben les pterines i els folats.
Les primeres pterines descobertes ho van ser en els pigments presents en les ales de les papallones i per això van rebre aquest nom derivat del grec pteron (πτερόν) que significa ala. Les pterines compleixen diversos papers en les coloracions dels organismes biològics. Les pterines també actuen com cofactors en diverses reaccions catalitzades per enzims.
Els folats són pterines conjugades que contenen àcid p-aminobenzoic i L-glutamats units al grup metil en la posició 6 del sistema d'anells pteridina.

## Tautòmers de la pterina

* 2-aminopteridin-4(1H)-ona
* 2-aminopteridin-4(3H)-ona
* 2-aminopteridin-4(8H)-ona
* 2-imino-2,3-dihidropteridin-4(1H)-ona
* 2-aminopteridin-4-ol

## Biosíntesi

La biosíntesi de les pterines comença a partir de la guanosina trifosfat (GTP); l'enzim que controla la conversió de GTP a pterina, la GTP ciclohidrolasa I, es troba tant en els procariota com en els eucariota.

## Altres pterines

La pterina pot existir en diverses formes en la natura depenent de la seva funció. La tetrahidrobiopterina, la pteridina no conjugada que és de mida més grossa en els vertebrats, és un cofactor en la hidroxilació molts compostos aromàtics i en la síntesi de l'òxid nítric. La molibdopterina és una pteridina substituïda que lliga el molibdè per a produir un cofactor redox implicat en reaccions d'hidroxilació, reducció de nitrat, i oxidació respiratòria. La tetrahidrometanopterina es fa servir per als organismes metanogènics. La cianopterina és una versió glicosilada de pteridina present en cianobacteris on té una funció encara desconeguda.

## Vegeu també

* Pteridina
* Àcid fòlic

## Referències

* ↑ πτερόν. Liddell, Henry George; Scott, Robert; A Greek–English Lexicon del Projecte Perseus

## Enllaços externs

* http://grupoargentinodefotobiologia.info/grupos/pteridinas/e_index.html Arxivat 2013-12-02 a Wayback Machine.
# Salvador Dachs

Salvador Dachs (Olot, 8 d'abril de 1732 - 1769), format probablement sota el mestratge de J. Carcoler, fou un músic català del segle xviii.
L'any 1748, un Salvador Dachs de 16 anys, sol·licitava l'ajuda de la comunitat per poder-se desplaçar a Barcelona a fi d'ampliar els seus estudis musicals:
   “Salvador Dachs escola de cor / de la Parral Yglesia de St Esteve de la pnt vila ab lo degut respecte representa â V.R que desitja passar a la ciutat de Barna a apendrer de cant i ejercitarse en sonar lo orga. Y com lo suplicant se trobe sens medis per executar lo viatge ni menos poderli subministrar aquells son pare per trobarse en notoria miseria. Suplica a V.R. se digne amore Dei afavorir-lo en lo que aparega â V.R que ne quedara agrahit ÿ obligat â V.R en comu y en particular."
El 27 de juny de 1759 oposità -sense èxit- a l'organistia de Sant Esteve d'Olot. Entre 27 d'abril de 1762 i poc abans del 16 de setembre del 1763, regí el magisteri de capella de la Seu de Manresa. Sis anys més tard, el 1769, guanyà la plaça de succentor a la capella de música de Santa Maria del Mar, de Barcelona.
Es conserva un responsori seu a l'Arxiu de Manuscrits Musicals de la Seu de Manresa.

## Referència

Gregori i Cifré, Josep M.; Monells, Carme«Fons de l'Església parroquial de Sant Esteve d'Olot i Fons Teodoro Echegoyen de l'Arxiu Comarcal de la Garrotxa». Fons de l'Església parroquial de Sant Esteve d'Olot i Fons Teodoro Echegoyen de l'Arxiu Comarcal de la Garrotxa, 2012.

## Referències

* ↑ Morello i Baget, Jordi «"De contributionibus fiscalibus": els conflictes entre el municipi de Valls i la comunitat de preveres durant el segle XIV». Anuario de Estudios Medievales, 29, 1, 30-12-1999, pàg. 689–729. DOI: 10.3989/aem.1999.v29.i1.543. ISSN: 1988-4230.
# Ta

«Ta» té aquests significats:
* Tàntal
* Teraany, mesura astronòmica que equival a 10$^{12}$ anys
* Codi ISO per al tàmil
* Tā, lletra de l'alfabet àrab
* ṯā, lletra de l'alfabet àrab
* TA, Traducció automàtica
Viccionari
# Mar de Banda

La mar de Banda és una mar compartida per Indonèsia i Timor Oriental situada entre els arxipèlags de les Cèlebes, les Moluques i les Illes Petites de la Sonda.
El mar de Banda és una ecorregió marina, tal com la defineix el World Wildlife Fund. Forma part de la regió del Triangle de Corall, que té la major diversitat d'espècies d'esculls de corall a l'Indo-Pacífic més ampli.

## Particularitats

Les illes Banda, relativament petites, ocupen una posició gairebé central i donen nom a aquesta mar.
Té uns 1.000 km d'est a oest i uns 500 de nord a sud. Hi trobem la conca de Banda, que arriba als 7.440 metres.
Els terratrèmols són freqüents a la zona, fruit de la confluència de les plaques tectòniques d'Euràsia, el Pacífic i Austràlia.

## Referències

* ↑ «mar de Banda». Gran Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 16 juliol 2023].
* ↑ Baum, Steve; Saundry, Peter. «Banda Sea». The Encyclopedia of Earth, 2011. [Consulta: 16 juliol 2023].
* ↑ Spalding, Mark D.;(et al). «Marine Ecoregions of the World: A Bioregionalization of Coastal and Shelf Areas» (en anglès). WWF, 2007. [Consulta: 16 juliol 2023].
* ↑ CARTER, D. J.; AUDLEY-CHARLES, M. G.; BARBER, A. J. «Stratigraphical analysis of island arc—continental margin collision in eastern Indonesia». Journal of the Geological Society, 132, 2, 01-04-1976, pàg. 179–198. DOI: 10.1144/gsjgs.132.2.0179. ISSN: 0016-7649.
* ↑ Hamilton, Warren Bell «Tectonics of the Indonesian region» (en anglès). United States Geological Survey Professional Papers. Vol. 1078, 1979. DOI: 10.3133/pp1078.

## Vegeu també

* Conca Indopacífica
# Telefèric de l'Estany Gento

El Telefèric de l'estany Gento va ser construït l'any 1981 per l'empresa Forces Elèctriques de Catalunya, S.A. (FECSA) per substituir l'antic sistema d'accés al llac (format per dos funiculars i un ferrocarril de via estreta -el carrilet-) i facilitar el transport del personal i els materials durant la construcció de la nova central hidroelèctrica reversible Sallente-Estany Gento. El telefèric realitza un servei mixt (viatgers i mercaderies) i és un dels de més gran capacitat de transport d'Europa, ja que pot transportar fins a 25.000 kg de càrrega i durant les obres de la central va arribar a pujar un camió formigonera amb tota la càrrega. Els bonics paisatges de l'estany Gento (2.143 m) i dels llacs propers van propiciar cada vegada més una gran afluència de visitants, la qual cosa va determinar que a partir del 1991 la companyia propietària decidís obrir al públic aquest telefèric durant els mesos d'estiu.
El telefèric de l'estany Gento és una instal·lació força singular. Sobretot pel que fa a la seva comesa i al fet que només hi circuli un sol vehicle. En total hi ha 5 cables: dos de sustentació (sobre els quals llisca la cistella), un de tracció (que estira la cabina), el mateix cable de tracció però de retorn (sense vehicle per traccionar) i finalment un cable auxiliar. A l'estació superior podrem veure que els cables de tracció segueixen una sèrie de politges per donar-los continuïtat. A més a més, també hi ha els tensors, que van lligats a la roca.

## L'antic carrilet de l'estany Gento

El carrilet de l'estany Gento és un petit ferrocarril de cinc quilòmetres i via de 60 cm d'ample que s'usava per transportar materials per a les preses i tots els sistemes hidroelèctrics que es van anar construint durant el segle xx. Actualment, trobarem encara els rails i les travesses en tot el seu traçat, menys en els trams de túnels, on s'han aixecat per facilitar el pas caminant.
S'està estudiant la possibilitat d'arreglar la via, reposar-la en tots els trams i utilitzar-hi uns artefactes dissenyats per la Universitat Politècnica de Catalunya que es podrien desenvolupar al Centre de Formació de SEAT anomenats "tumilets". Seria un vehicle per realitzar el camí a força de braços.

## Referències

* ↑ «Telefèric i carrilet de l'Estany Gento». [Consulta: 13 març 2021].
* ↑ «Telefèric de la Vall Fosca». [Consulta: 13 març 2021].
# L'Esparra

L'Esparra és el nom dels següents llocs:
* l'Esparra (Riudarenes), fracció del municipi de Riudarenes.
* L'Esparra de Medoc, ciutat occitana.
# Tampa Bay Mutiny

El Tampa Bay Mutiny fou un club de futbol professional de la ciutat de Tampa, Florida que va jugar a la Major League Soccer entre 1996 i 2001.
El club va ser fundat el 1995. Va jugar al Houlihan's Stadium entre 1996 i 1998 i al Raymond James Stadium des de 1999. El club desaparegué el 2002.

## Història

Tampa Bay Mutiny va ser fundada el 1995 com una de les 10 franquícies debutants de la primera temporada de la Major League Soccer (MLS). Una de les raons per les quals es va establir a l'àrea metropolitana de la Badia de Tampa va ser que la zona ja va comptar amb un club professional, Tampa Bay Rowdies, a l'extinta North American Soccer League. L'MLS es va encarregar de gestionar-la juntament amb dues franquícies més, Dallas Burn i San Jose Clash, amb l'objectiu de vendre-la al més aviat possible a un inversor local.
Per a la temporada 1996 es va fitxar a jugadors experimentats com Carlos Valderrama, Roy Lassiter, Martín Vásquez i Steve Ralston. L'equip va obtenir l'Escut dels seguidors de l'MLS com a campió de la temporada regular, però en el play-off pel títol va ser derrotat pel DC United en les finals de conferència. Les actuacions van ser més discretes en anys successius. Si bé es va classificar per a les fases finals el 1997, 1999 i 2000, mai va arribar a la final. En la seva última temporada, el 2001, va ser l'últim posicionat tant en la Conferència Est com en la taula general.
La franquícia va acabar fracassant pels mals resultats i la seva falta de rendibilitat, amb pèrdues de dos milions de dòlars per temporada. A l'últim moment l'MLS va tractar de vendre-la-hi a la família Glazer, propietària dels Tampa Bay Buccaneers de l'NFL, però les converses no van prosperar. Finalment, en la temporada 2002 es va reduir el nombre de participants de 12 a 10 equips. I tant Miami Fusion com Tampa Bay, ambdues de l'estat de Florida, van deixar d'existir.

## Palmarès

* MLS Supporters' Shield (1): 1996

## Jugadors destacats

* Scott Budnick (1996-1997)
* Mamadou Diallo (2000-2001)
* Mark Dougherty (1996-1997)
* Paul Dougherty (1998-99)
* Giuseppe Galderisi (1996-1997)
* Frankie Hejduk (1996-1998)
* Chris Houser (1999-2000)
* Dominic Kinnear (1998-2000)
* Steve Pittman (1996-1997)
* Wojtek Krakowiak (2001)
* Roy Lassiter (1996-1998)
* Kevin Peterson (1996-1997)
* Caleb Porter (2000)
* Alan Prampin (2000-2001)
* Steve Ralston (1996-2001)
* Matias F. Casares (1998-2001)
* Raul Diaz Arce (1999-2000)
* Mauricio Ramos (1998-1999)
* Thomas Ravelli (1998)
* Musa Shannon (1997-1999)
* Carlos Valderrama (1996-1997, 1999-2001)
* Frank Yallop (1996-1998)

## Entrenadors

* Thomas Rongen (1996)
* John Kowalski (1997-1998)
* Tim Hankinson (1998-2000)
* Alfonso Mondelo (2001)
* Perry Van der Beck (2001)

## Estadis

* Houlihan's Stadium (1996-1998)
* Raymond James Stadium (1999-2001)

## Referències

* ↑ Cita web|títol = Sports: MLS folds Mutiny|url = http://www.sptimes.com/2002/01/09/sports/mls_folds_mutiny.shtml%7C lloc_web = www.sptimes.com|dataaccés = 5 d'agost de 2015

## Enllaços externs

* Tampa Bay Mutiny a St. Petersburg Times
* BigSoccer.Com
* SportsEcyclopedia
# L'Espai

L'Espai de Dansa i Música de la Generalitat de Catalunya (abreujat, L'Espai) fou un equipament cultural de Barcelona dedicat a la promoció de la música i la dansa. Funcionà entre 1992 i 2005, estava situat a la Travessera de Gràcia, 63 i era gestionat per la Generalitat de Catalunya. Hi actuaren més de cinc-cents artistes, entre ells Quimi Portet o Lídia Pujol i s'hi enregistraren una trentena de discos en directe d'artistes com Sopa de Cabra o Gossos. En el moment del seu tancament era l'única sala de concerts pública de Catalunya. Tancà el 31 de desembre de 2005. La seva programació de música pop i rock es traslladà a la sala polivalent de L'Auditori.

## Referències

* ↑ «La consolidació de la dansa contemporània. Culturcat. Generalitat de Catalunya». Arxivat de l'original el 2013-03-22. [Consulta: 30 setembre 2012].
* 1 2 «Enderrock : Diari musical».

## Enllaços externs

* Fons de l'Espai de Dansa i Música a la Biblioteca de Catalunya
# Què deu ser?

Què deu ser? (títol original en francès, C'est quoi l'idée ?) és una sèrie de televisió d'animació francesa de 52 episodis d'aproximadament 5 minuts basada en l'obra original Le livre des grands contraires philosophiques publicada per Éditions Nathan. Es va emetre a partir del 23 de març de 2013 a France 5 dins de l'espai Zouzous i a la BBC dins de la marxa CBeebies. S'ha doblat al català per al canal SX3.

## Sinopsi

L'Hug, la Lily i en Fèlix són tres personatges molt curiosos. Junts, els agrada discutir sobre grans qüestions filosòfiques. Mentre parlen, aconsegueixen formar-se una opinió. Tots ells ajuden l'heroi en un espai atemporal a través del qual les escenes i els llocs varien segons les seves preguntes i pensaments.

## Veus originals

* Diego Debry
* Clarisse de Vinck
* Patrice Baudrier
* Émilie Guillaume
* Guylaine Gibert

## Referències

* ↑ Livre des grands contraires philosophiques
* ↑ «C'est quoi l'idée ?: Guide des saisons - Télé Loisirs» (en francès). [Consulta: 10 novembre 2023].
* ↑ «C'est quoi l'idée ? - Série (2013)» (en francès). SensCritique. [Consulta: 10 novembre 2023].
* ↑ «Des nouveautés fantastiques pour l’automne!», 22-08-2013.
* ↑ «https://twitter.com/SomSX3/status/1725212137843540437?t=GDFXf0ctOM3D8Ip0lbktjw&s=19». [Consulta: 18 novembre 2023].
* ↑ «Què deu ser?». Goita què fan, ara!. [Consulta: 16 novembre 2023].
* ↑ «Més info - Què deu ser? - 3Cat». CCMA. [Consulta: 18 novembre 2023].
* ↑ «FRANCE 5 - Programmes, vidéos et replay - Pluzz FRANCE 5». france5.fr. [Consulta: 14 setembre 2020].
# Maros

El Maros era un riu tributari del Danubi pel marge esquerre. En aquesta zona i fins al riu Cusa (possiblement el Kysuca), els marcomans van rebre terrenys cedits per l'emperador Tiberi. Se l'identifica amb el riu Morava (República Txeca), o amb el Mureș, que portava el nom de Marisus, conegut com a Marus en l'edat antiga.

## Referències

* ↑ P. C. Tàcit, 1930, p. 101.
* ↑ Smith, William (ed.). «Marus». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 14 setembre 2024].

## Bibliografia

* P. C. Tàcit. Annals. Volum I: Llibres I-II. Fundació Bernat Metge, 1930. ISBN 9788472259249.
# Hypsiboas stenocephalus

Hypsiboas stenocephalus és una espècie de granota que viu al Brasil.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Caramaschi, U. & Gonçalves da Cruz, C.A. 2004. Hypsiboas stenocephalus. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 9 de gener de 2008.
# Maria Teresa Rivero i Segalàs

Maria Teresa Rivero i Segalàs (Llavorsí, 11 d'agost de 1967) és una política catalana, senadora per Lleida en la X, XI i XII Legislatures.

## Biografia

Diplomada en turisme per la Universitat de Girona en 2001, ha treballat com a funcionària en la Generalitat de Catalunya i en l'ajuntament d'Esterri d'Àneu de 1988 a 1994. Ha estat gerenta del Patronat Comarcal de Turisme de 1994 a 1997 i de 1999 a 2002. Després va treballar en un negoci familiar fins que fou escollida regidora de l'ajuntament d'Esterri d'Àneu per Convergència i Unió a les eleccions municipals espanyoles de 2003, 2007 i 2011. No ha revalidat el seu càrrec en 2015. També ha estat membre del Consell Comarcal del Pallars Sobirà.
A les eleccions generals espanyoles de 2011, 2015 i 2016 fou escollida senadora per Lleida. Ha estat portaveu de les comissions Constitucional i d'Entitats Locals del Senat.

## Referències

* ↑ «Ple Municipal d'Esterri d'Àneu, 2015». Arxivat de l'original el 2015-11-17. [Consulta: 6 setembre 2015].
* ↑ Fitxa del Senat