# Premis Oscar de 1951

Els Premis Oscar de 1951 (en anglès: 24th Academy Awards) foren presentats el 20 de març de 1952 en una cerimònia realitzada al RKO Pantages Theatre de Los Angeles.
La cerimònia fou presentada per l'actor i comediant Danny Kaye.

## Curiositats

El premi a la millor pel·lícula recaigué en Un americà a París de Vincente Minnelli, que rebé 6 premis en total, els mateixos que A Place in the Sun de George Stevens, que aconseguí guanyar el de millor director. A Streetcar Named Desire d'Elia Kazan aconseguí nominacions en totes les categories d'actors, si bé Marlon Brando no aconseguí el premi a millor actor, que recaigué en Humphrey Bogart per La reina d'Àfrica de John Huston, esdevenint l'últim actor nascut al segle xix en aconseguir un premi Oscar.
Un Americà a París fou la segona pel·lícula en color en aconseguir el premi a millor pel·lícula, 12 anys després que ho feu Allò que el vent s'endugué de Victor Fleming, i la tercera pel·lícula musical en aconseguir el premi després de The Broadway Melody de Harry Beaumont (1929) i The Great Ziegfeld de Robert Z. Leonard (1936).
Quo Vadis de Mervyn Leroy aconseguí 8 nominacions, però no aconseguí cap premi.

## Premis

| Millor pel·lícula | Millor director |
| Un americà a París (Arthur Freed per Metro-Goldwyn-Mayer) Decision Before Dawn (Anatole Litvak i Frank McCarthy per20th Century Fox) A Place in the Sun (George Stevens per Paramount Pictures) Quo Vadis (Sam Zimbalist per Metro-Goldwyn-Mayer) A Streetcar Named Desire (Charles K. Feldman per Warner Bros.) | George Stevens per A Place in the Sun John Huston per La reina d'Àfrica Elia Kazan per A Streetcar Named Desire Vincente Minnelli per Un americà a París William Wyler per Detective Story |
| Millor actor | Millor actriu |
| Humphrey Bogart per La reina d'Àfrica com a Charlie Allnut Marlon Brando per A Streetcar Named Desire com a Stanley Kowalski Montgomery Clift per A Place in the Sun com a George Eastman Arthur Kennedy per Bright Victory com a Larry Nevins Fredric March per La mort d'un viatjant com a Willy Loman | Vivien Leigh per A Streetcar Named Desire com a Blanche DuBois Katharine Hepburn per La reina d'Àfrica com a Rose Sayer Eleanor Parker per Detective Story com a Mary McLeod Shelley Winters per A Place in the Sun com a Alice Tripp Jane Wyman per The Blue Veil com a LouLou Mason |
| Millor actor secundari | Millor actriu secundària |
| Karl Malden per A Streetcar Named Desire com a Harold "Mitch" Mitchell Leo Genn per Quo Vadis com a Petroni Kevin McCarthy per La mort d'un viatjant com a Biff Loman Peter Ustinov per Quo Vadis com a Neró Gig Young per Come Fill the Cup com a Boyd Copeland | Kim Hunter per A Streetcar Named Desire com a Stella Kowalski Joan Blondell per The Blue Veil com a Annie Rawlins Mildred Dunnock per La mort d'un viatjant com a Linda Loman Lee Grant per Detective Story com a Shoplifter Thelma Ritter per The Mating Season com a Ellen McNulty |
| Millor guió original | Millor guió adaptat |
| Alan Jay Lerner per Un americà a París Philip Dunne per David i Betsabé Clarence Greene and Russell Rouse per The Well Robert Pirosh per Go for Broke! Billy Wilder, Lesser Samuels i Walter Newman per Ace in the Hole | Michael Wilson i Harry Brown per A Place in the Sun (sobre hist. de Theodore Dreiser) James Agee i John Huston per La reina d'Àfrica (sobre hist. de C. S. Forester) Jacques Natanson i Max Ophüls per La ronda (sobre obra teatre de Arthur Schnitzler) Tennessee Williams per A Streetcar Named Desire (sobre obra teatre pròpia) Philip Yordan i Robert Wyler per Detective Story (sobre obra teatre de Sidney Kingsley) |
| Millor història | Millor curtmetratge d'animació |
| Paul Dehn i James Bernard per Seven Days to Noon Budd Boetticher i Ray Nazarro per Bullfighter and the Lady Alfred Hayes i Stewart Stern per Teresa Oscar Millard per The Frogmen Robert Riskin i Liam O'Brien per Here Comes the Groom | The Two Mouseketeers de Fred Quimby Lambert the Sheepish Lion de Walt Disney Rooty Toot Toot de Stephen Bosustow |
| Millor banda sonora - Dramàtica o còmica | Millor banda sonora - Musical |
| Franz Waxman per A Place in the Sun Alfred Newman per David i Betsabé Alex North per La mort d'un viatjant Alex North per A Streetcar Named Desire Miklós Rózsa per Quo Vadis | Johnny Green i Saul Chaplin per Un americà a París Peter Herman Adler i Johnny Green per The Great Caruso Adolph Deutsch i Conrad Salinger per Show Boat Alfred Newman per On the Riviera Oliver Wallace per Alícia al país de les meravelles |
| Millor cançó original | Millor so |
| Hoagy Carmichael (música); Johnny Mercer (lletra) per Here Comes the Groom ("In the Cool, Cool, Cool of the Evening") Bert Kalmar, Harry Ruby i Oscar Hammerstein II (música i lletra) per The Strip ("A Kiss to Build a Dream On") Lionel Newman (música); Eliot Daniel (lletra) per Golden Girl ("Never") Burton Lane (música); Alan Jay Lerner (lletra) per Noces reials ("Too Late Now") Nicholas Brodszky (música); Sammy Cahn (lletra) per Rich, Young and Pretty ("Wonder Why") | Douglas Shearer per The Great Caruso John O. Aalberg per Camí a Broadway Gordon Sawyer per I Want You Leslie I. Carey per Bright Victory Nathan Levinson per A Streetcar Named Desire |
| Millor direcció artística - Blanc i Negre | Millor direcció artística - Color |
| Richard Day; George James Hopkins per A Streetcar Named Desire Jean d'Eaubonne per La ronde Cedric Gibbons i Paul Groesse; Edwin B. Willis i Jack D. Moore per Too Young to Kiss Lyle R. Wheeler i John DeCuir; Thomas Little i Paul S. Fox per House on Telegraph Hill Lyle R. Wheeler i Leland Fuller; Thomas Little i Fred J. Rode per Fourteen Hours | Cedric Gibbons i Preston Ames; Edwin B. Willis i Keogh Gleason per Un americà a París Hein Heckroth per The Tales of Hoffmann William A. Horning, Cedric Gibbons i Edward Carfagno; Hugh Hunt per Quo Vadis Lyle R. Wheeler i George Davis; Thomas Little i Paul S. Fox per David i Betsabé Lyle R. Wheeler i Leland Fuller; Joseph C. Wright; Thomas Little i Walter M. Scott per On the Riviera |
| Millor fotografia - Blanc i Negre | Millor fotografia - Color |
| William C. Mellor per A Place in the Sun Norbert Brodine per The Frogmen Robert Burks per Estranys en un tren Franz Planer per La mort d'un viatjant Harry Stradling per A Streetcar Named Desire | Alfred Gilks i John Alton per Un americà a París Charles Rosher per Show Boat John F. Seitz i W. Howard Greene per When Worlds Collide Leon Shamroy per David i Betsabé Robert Surtees i William V. Skall per Quo Vadis |
| Millor vestuari - Blanc i Negre | Millor vestuari - Color |
| Edith Head per A Place in the Sun Lucinda Ballard per A Streetcar Named Desire Charles LeMaire i Renie per The Model and the Marriage Broker Walter Plunkett i Gile Steele per Kind Lady Edward Stevenson i Margaret Furse per The Mudlark | Orry-Kelly, Walter Plunkett i Irene Sharaff per Un americà a París Hein Heckroth per The Tales of Hoffmann Charles LeMaire i Edward Stevenson per David i Betsabé Herschel McCoy per Quo Vadis Helen Rose i Gile Steele per The Great Caruso |
| Millor muntatge | Millors efectes especials |
| William Hornbeck per A Place in the Sun Adrienne Fazan per Un americà a París Chester Schaeffer per The Well Dorothy Spencer per Decision Before Dawn Ralph E. Winters per Quo Vadis | When Worlds Collide (Paramount) |
| Millor documental | Millor curtmetratge documental |
| Kon-Tiki d'Olle Nordemar I Was a Communist for the F.B.I. de Bryan Foy | Benjy de Fred Zinnemann One Who Came Back d'Owen Crump The Seeing Eye de Gordon Hollingshead |
| Millor curtmetratge, un carret | Millor curtmetratge, dos carrets |
| World of Kids de Robert Youngson Ridin' the Rails de Jack Eaton The Story of Time de Robert G. Leffingwell | Nature's Half Acre de Walt Disney Balzac (Les Films du Compass) Danger Under the Sea de Tom Mead |

## Oscar Honorífic

* Gene Kelly – en reconeixement de la seva versatilitat com a actor, cantant, ballarí, director, i específicament pels seus èxits brillants en l'art de la coreografia en el cinema. [estatueta]
* Rashōmon d'Akira Kurosawa (Japó) – votat per la Junta de Governadors com la pel·lícula en llengua estrangera més destacada als Estats Units el 1951. [estatueta. Premi Especial]

## Premi Irving G. Thalberg

* Arthur Freed

## Presentadors

* Lucille Ball (millors curtmetratges)
* Charles Brackett (Premi Honorífic a Gene Kelly)
* Leslie Caron (Premi Honorífic a pel·lícula de parla no anglesa)
* Marge i Gower Champion (millor direcció artística)
* Cyd Charisse (millor so)
* Ronald Colman (millor actriu)
* Sally Forrest (millors efectes especials)
* Zsa Zsa Gabor (millor vestuari)
* Greer Garson (millor actor)
* Jesse L. Lasky (millor pel·lícula)
* Claire Luce (millors guió original, adaptat i història)
* Joseph L. Mankiewicz (millor director)
* George Murphy (Premis Científics i Tècnics)
* Donald O'Connor (premis musicals)
* Janice Rule (millors documentals)
* George Sanders (millor actriu secundària)
* Constance Smith (millor muntatge)
* Claire Trevor (millor actor secundari)
* Vera-Ellen (millor fotografia)
* Darryl F. Zanuck (Premi Irving G. Thalberg)

### Actuacions

* Kay Brown
* Dick Haymes
* Howard Keel i Jane Powell
* Jane Wyman

## Múltiples nominacions i premis

| Les següents pel·lícules van rebre diverses nominacions: 12 nominacions: A Streetcar Named Desire 9 nominacions: A Place in the Sun 8 nominacions: Un americà a París i Quo Vadis 5 nominacions: David and Bathsheba i Mort d'un viatjant 4 nominacions: La reina d'Àfrica i Detective Story 3 nominacions: The Great Caruso 2 nominacions: The Blue Veil, Bright Victory, Decision Before Dawn, The Frogmen, Here Comes the Groom, La Ronda, On the Riviera, Show Boat, Tales of Hoffmann, The Well i When Worlds Collide | Les següents pel·lícules van rebre més d'un premi: 6 premis: Un americà a París i A Place in the Sun 4 premis: A Streetcar Named Desire |

## Notes

* ↑ Paul J. Smith acceptà el premi en nom de Walt Disney.

## Enllaços externs

* (anglès) Academy Awards Database
* (anglès) IMDB