OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Ventrifossa gomoni

Ventrifossa gomoni és una espècie de peix de la família dels macrúrids i de l'ordre dels gadiformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 30 cm de llargària total.

## Hàbitat

És un peix d'aigües profundes que viu entre 376-450 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba a Austràlia.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Gilbert C. H. & Hubbs C. L. 1920. Contributions to the biology of the Philippine Archipelago and adjacent regions. The macrouroid fishes of the Philippine Islands and the East Indies. Bull. U. S. Natl. Mus. Núm. 100, v. 1 (pt 7). 369-588.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Iwamoto, T. i A. Williams, 1999. Grenadiers (Pisces, Gadiformes) from the continental slope of western and northwestern Australia. Proc. Calif. Acad. Sci. 51(3):105-243.
* ↑ Hoese, D.F., D.J. Bray, J.R. Paxton i G.R. Allen, 2006. Fishes. A Beasley, O.L. i A. Wells (eds.) Zoological Catalogue of Australia. Volum 35. ABRS & CSIRO Publishing: Australia Part 1, pp. xxiv 1-670; Part 2, pp. xxi 671-1472; Part 3, pp. xxi 1473-2178.

## Bibliografia

* Cohen, D.M., T. Inada, T. Iwamoto i N. Scialabba 1990. FAO species catalogue. Vol. 10. Gadiform fishes of the world (Order Gadiformes). An annotated and illustrated catalogue of cods, hakes, grenadiers and other gadiform fishes known to date. FAO Fish. Synop. 10 (125). 442 p.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Geistdoerfer, P. 1986. Macrouridae. p. 644-676. A P.J.P. Whitehead, M.-L. Bauchot, J.-C. Hureau, J. Nielsen i E. Tortonese (eds.) Fishes of the north-eastern Atlantic and the Mediterranean. UNESCO, París. Vol. 2.
* Geistdoerfer, P. 1990. Macrouridae. p. 541-563. A J.C. Quero, J.C. Hureau, C. Karrer, A. Post i L. Saldanha (eds.) Check-list of the fishes of the eastern tropical Atlantic (CLOFETA). JNICT, Lisboa; SEI, París; i UNESCO, París. Vol. 2.
* Helfman, G., B. Collette i D. Facey: The Diversity of Fishes. Blackwell Science, Malden, Massachusetts (Estats Units), 1997. ISBN 1405124946.
* Iwamoto, T. 1999. Order: Gadiformes. Macrouridae (sometimes Coryphaenoididae, Bathygadidae, Macrourididae, Trachyrincidae, in part, in literature). p. 1986-1992. A K.E. Carpenter i V.H. Niem (eds.) FAO species identification guide for fishery purposes. The living marine resources of the WCP. Vol. 3. Batoid fishes, chimaeras and bony fishes part 1 (Elopidae to Linophrynidae). FAO, Roma.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319. ISBN 0471250317.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158. ISBN 0356107159.
# Ventricles laterals

Els ventricles laterals són les cavitats del sistema ventricular situats en el telencèfal. Es comuniquen amb el tercer ventricle a través del forat de Monro.

## Significació clínica

Es coneix que el volum dels ventricles laterals augmenta amb l'edat. També s'amplien en diverses condicions neurològiques i són de mitjana més grans en pacients amb esquizofrènia, trastorn bipolar, trastorn depressiu major i l'Alzheimer.
L'asimetria de la mida dels ventricles laterals es troba en prop d'un 5-12% de la població. S'ha associat a les mans, on es troba que a les persones dretes hi ha un ventricle lateral dret més gran i una banya occipital més llarga, mentre que a les esquerres hi ha banyes occipitals més llargues. Una asimetria severa, o una asimetria amb desplaçament de línia mitjana o ampliació difusa, poden indicar lesions cerebrals més aviat a la vida, particularment en casos de banya occipital dreta més llarga.

## Imatges addicionals

* Dibuix d'un repartiment de les cavitats ventriculars, vist des de dalt.
* Ventricles laterals
* Ventricle lateral
* Corn temporal d'un ventricle lateral
* Ventricles laterals
* Cervell dissecat després del pr. Mètode Nicolas: segona peça

## Vegeu també

* Tercer ventricle
* Quart ventricle

## Referències

* ↑ «Meta-analysis of regional brain volumes in schizophrenia». Am J Psychiatry, 157, 1, 01-01-2000, pàg. 16–25. DOI: 10.1176/ajp.157.1.16. PMID: 10618008.
* ↑ Kempton, M.J., Geddes, J.R, Ettinger, U. et al. (2008). "Meta-analysis, Database, and Meta-regression of 98 Structural Imaging Studies in Bipolar Disorder," Archives of General Psychiatry, 65:1017–1032 see also MRI database at www.bipolardatabase.org.
* ↑ «Structural Neuroimaging Studies in Major Depressive Disorder: Meta-analysis and Comparison With Bipolar Disorder». Arch Gen Psychiatry, 68, 7, 2011, pàg. 675–90. DOI: 10.1001/archgenpsychiatry.2011.60. PMID: 21727252. see also MRI database at www.depressiondatabase.org
* ↑ Nestor, S; Rupsingh, R; Borrie, M; Smith, M; Accomazzi, V; Wells, J; Fogarty, J; Bartha, R «Ventricular Enlargement as a Surrogate Marker of Alzheimer Disease Progression Validated Using ADNI». Brain, 131, 9, pàg. 2443–2454. DOI: 10.1093/brain/awn146. PMC: 2724905.
* 1 2 Mortazavi, M. M.; Adeeb, N.; Griessenauer, C. J.; Sheikh, H.; Shahidi, S.; Tubbs, R. I.; Tubbs, R. S. «The ventricular system of the brain: a comprehensive review of its history, anatomy, histology, embryology, and surgical considerations». Child's Nervous System, 30, 1, 2013, pàg. 19–35. DOI: 10.1007/s00381-013-2321-3. ISSN: 0256-7040.
# Llac Ūkojas

El llac Ūkojas és un llac del districte municipal d'Ignalina, a l'est de Lituània. Està situat al Parc Nacional d'Aukštaitija, a 12 km. d'Ignalina, i connecta amb el llac Alksnaitis i el llac Pakasas.

## Referències

* ↑ Jonas Zinkus, et al.: Tarybų Lietuvos enciklopedija, vol. 4, Vílnius, 1988: Vyriausioji enciklopedijų redakcija. (lituà)
# Esther Vera i Garcia

Esther Vera i Garcia (Badalona, 21 de novembre de 1967) és una periodista i politòloga catalana especialitzada en relacions internacionals. És la directora del diari Ara des del gener del 2016.
Com a periodista, va començar treballant a la ràdio i a la secció d'Internacional de TV3 abans de ser corresponsal del diari Avui a París i a Washingtoni, des d'on va col·laborar també amb ComRàdio i altres mitjans escrits. De 2000 a 2004 va estar vinculada a TV3 com a editora i presentadora de l'informatiu Món 33. Durant aquests anys va ser, també, professora del màster en periodisme BCNY, de la Universitat de Barcelona i la Universitat de Colúmbia de Nova York. El 2004 va ser delegada a Catalunya de la cadena d'informació 24h CNN +, i dels informatius de Cuatro, i entre 2008 i 2011 també va col·laborar en l'edició de Catalunya del diari El País. Des de gener de 2011 era assessora especial i cap de Gabinet del conseller d'Economia i Coneixement de la Generalitat de Catalunya, Andreu Mas-Colell, mantenint una especial dedicació a difondre l'economia catalana i l'activitat del Govern català en l'àmbit internacional. Assumint la direcció del Diari ARA, Esther Vera es converteix en la primera dona que dirigeix un diari imprès a Barcelona, si s'exceptua el cas singular de Maria Luz Morales, que dirigí La Vanguardia de juliol de 1936 a principis del 1937.

## Referències

* ↑ «Perfil i trajectòria professional per a la seva publicació al portal de la transparència». Gencat.cat. [Consulta: 9 abril 2020].
* 1 2 «La periodista Esther Vera, nueva directora del diario Ara». La Vanguardia, 04-12-2015 [Consulta: 6 desembre 2015].
* ↑ «Esther Vera i Garcia». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Esther Vera, nova directora de l”Ara’». VilaWeb, 04-12-2015. Arxivat de l'original el 4 de febrer 2016 [Consulta: 6 desembre 2015]. Arxivat 4 de febrer 2016 a Wayback Machine.
* ↑ Cot, Salvador «Esther Vera, nova directora de l'Ara». El Món, 03-12-2015. Arxivat de l'original el 9 de gener 2016 [Consulta: 6 desembre 2015]. Arxivat 9 de gener 2016 a Wayback Machine.

## Enllaços externs

* Articles d'Esther Vera a l'Ara
* Articles d'Esther Vera a El País
# Resolució 1620 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 1620 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides fou adoptada per unanimitat el 31 d'agost de 2005. Després de recordar totes les resolucions anteriors sobre la situació a Sierra Leone, el Consell va establir l'Oficina Integral de les Nacions Unides a Sierra Leone (UNIOSIL) per un període inicial de dotze mesos que comencen l'1 de gener de 2006, per substituir la Missió de les Nacions Unides a Sierra Leone (UNAMSIL).

## Resolució
### Observacions

En el preàmbul de la resolució, el Consell va començar acollint amb beneplàcit la recomanació del secretari general de les Nacions Unides Kofi Annan d'establir una oficina integrada com a continuació de la UNAMSIL a partir de la fi de 2005. Va emfasitzar la importància d'una transició fluida entre la UNAMSIL i l'oficina integrada i el suport continuat de la comunitat internacional per al desenvolupament a llarg termini de Sierra Leone. Mentrestant, va ser elogiat el treball del Tribunal Especial per a Sierra Leone i la Comissió de la Veritat i la Reconciliació.

### Actes

El Consell de Seguretat va establir UNIOSIL amb un mandat per ajudar el govern del Govern de Sierra Leone en la creació de capacitats, els drets humans, el procés electoral, millorant la bona governança, reforçant l'estat de dret, promovent la pau i el diàleg, enfortint el sector de la seguretat i el benestar de la població. L'oficina integrada també ajudaria amb la situació de seguretat, coordinar amb altres missions de les Nacions Unides a l'Àfrica occidental i amb el Tribunal Especial. Mentrestant, es va recordar al govern que havia de consolidar la pau i la seguretat al país.
La resolució va ressaltar la importància de la coordinació entre l'oficina integrada i altres organitzacions i organismes internacionals. L'UNIOSOL anava a càrrec d'un representant executiu del secretari general, mentre que Kofi Annan va ser convidat a continuar la planificació per a la protecció del Tribunal Especial.

## Referències

* ↑ «Security Council establishes UN Integrated Office in Sierra Leone to further address root causes of conflict». United Nations, 31-08-2005.
* ↑ Fritsch, A. The Remaining Security Gap: Peace-building in Sierra Leone. GRIN Verlag, 2008, p. 15. ISBN 978-3-638-91196-2.
* ↑ Hill, Robert A.; Keller, Edmond J. Trustee for the Human Community: Ralph J. Bunche, the United Nations, and the Decolonization of Africa. Ohio University Press, 2010, p. 109. ISBN 978-0-8214-1910-6.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 1601 a la 1700 (2005 - 2006)
* Guerra Civil de Sierra Leone

## Enllaços externs

* «Text de la Resolució» (pdf). Nacions Unides.
# Ferran Llorca i Die

Ferran Llorca i Die (València, 1872 - Nauta Riva, Llenguadoc, 1939) va ser un periodista i escriptor valencià.
Proper a Vicent Blasco Ibáñez, de qui seria posteriorment gendre, va col·laborar en el diari El Pueblo i va dirigir l'Editorial Prometeo, projectes ambdós de l'autor de La Barraca. Llorca i Die també va estar al capdavant d’El Noticiero Sevillano i va redactar per al madrileny El Liberal entre 1902 i 1907. També va ser gerent de l'Editorial Española y Americana. Quant a la seua vessant acadèmica, Llorca i Die es va llicenciar en Dret i doctorar en Història. Va impartir a la Universitat de València i va ingressar a l'Acadèmia de Sant Carles.

## Obres

* Lo que cantan los niños (1914)
* San Juan del Hospital de Valencia (1930)
* La Escuela Valenciana de Arquitectos (1932), discurs d'entrada a l'Acadèmia de Sant Carles.
* Sublevación del infante don Jaime de Aragón, seguida de la de su hijo del mismo nombre (1462-1477)
* La biblioteca universitaria de Valencia

## Enllaços externs

* «Ferran Llorca i Die». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Fudbalski Klub Banat Zrenjanin

El FK Banat Zrenjanin (en serbi: ФК Банат Зрењанин) és un club serbi de futbol de la ciutat de Zrenjanin.

## Història

El club va ser fundat el 25 de gener del 2006 per la fusió de dos clubs, el modest Budućnost de la petita ciutat de Banatski Dvor i l'antic club de la ciutat de Zrenjanin, el Proleter Zrenjanin, fundat el 1947 i que desaparegué oficialment el desembre del 2005.

## Enllaços externs

* Web oficial del club
# Fundulopanchax traudeae

Fundulopanchax traudeae és una espècie de peix de la família dels aploquèilids i de l'ordre dels ciprinodontiformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 4 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Àfrica: Camerun.

## Referències

* ↑ AQUATAB.NET
* 1 2 «Fundulopanchax traudeae» (en anglès). Fishbase.

## Bibliografia

* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Radda, A. C. 1971. Wunderkärpflinge aus Westkamerun, mit der vorläufigen Beschreibung von Aphyosemion mirabile traudae nov. subspec. Vivarium, Wien v. 1: 1-4.
* Wheeler, A.: The World Encyclopedia of Fishes, 2a edició, Londres: Macdonald. Any 1985.
# Fundulus blairae

Fundulus blairae és una espècie de peix de la família dels fundúlids i de l'ordre dels ciprinodontiformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 8 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Nord-amèrica: Estats Units.

## Referències

* ↑ BioLib (anglès) i (txec)
* 1 2 «Fundulus blairae» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).
# Freedom

«Freedom» té aquests significats:
* Geografia:
** Freedom (Califòrnia)
** Freedom (Maine)
** Freedom (Nova Hampshire)
** Freedom (Oklahoma)
** Freedom (Pennsilvània)
** Freedom (Wisconsin)
** New Freedom, població dels Estats Units a l'estat de Pennsilvània.
** North Freedom, població dels Estats Units a l'estat de Wisconsin.
* Miscel·lània:
** A Great Day for Freedom, cançó del grup britànic Pink Floyd.
** Cry Freedom, pel·lícula de Richard Attenborough estrenada el 1987.
** Land and Freedom, pel·lícula britànica dirigida per Ken Loach estrenada el 1995.
** Kashmir Freedom Movement, moviment polític al Caixmir.
** Free as in Freedom: Richard Stallman's Crusade for Free Software, llibre escrit per Sam Williams.
** Llibertat, pel·lícula de Sharunas Bartas estrenada el 2000
* Software Freedom Day (Dia de la llibertat del programari
Viccionari
# Full Metal Panic!

Full Metal Panic! (フルメタル・パニック!, Furumetaru Panikku!) és un anime i un manga japonès que barreja l'acció Mecha amb la comèdia. Narra la història de Sousuke Sagara, un militar sense sentit comú que per a viure com un civil es fica en un institut de preparació com protector de Chidori Kaname donant situació a moltes escenes divertides.

## Enllaços externs

* Pàgina Oficial de Full Metal Panic! Arxivat 2007-09-22 a Wayback Machine. (japonès)
* Pàgina Oficial de Kadokawa Arxivat 2007-05-09 a Wayback Machine. (japonès)
* Full Metal Panic! en WOWOW (japonès)
* Full Metal Panic! (Furu Metaru Panikku! - Koichi Chigira, 2002) Arxivat 2008-09-17 a Wayback Machine. (italià)

## Referències

* ↑ «Full Metal Panic! IV TV Anime Revealed for Fall 2017» (en anglès). [Consulta: 16 maig 2022].
* ↑ «Full Metal Panic! Invisible Victory TV Anime Reveals Full Title» (en anglès). [Consulta: 16 maig 2022].
* ↑ «Interview: Full Metal Panic's Shoji Gatou and Shiki Douji» (en anglès). [Consulta: 16 maig 2022].
# Frank Henry

Frank Sherman Henry (Cambridge, Estats Units 1909 - Chesterfield 1989) fou un genet estatunidenc, guanyadora de tres medalles olímpiques.

## Biografia

Va néixer el 15 de desembre de 1909 a la ciutat de Cambridge, pobloació situada a l'estat de Nova York.
Va morir el 25 d'agost de 1989 a la seva residència de Chesterfield, població situada a l'estat de Missouri.

## Carrera esportiva

Va ser escollit com a membre de la selecció nord-americana per participar en els Jocs Olímpics d'estiu de 1940, si bé aquests foren cancel·lats finalment per cupa de la Segona Guerra Mundial. Va participar, finalment, als 38 anys en els Jocs Olímpics d'Estiu de 1948 celebrats a Londres (Regne Unit), on va aconseguir guanyar la medalla d'or en la prova de concurs complet d'equitació per equips amb el cavall "Swing Low", al costat del qual també guanyà la medalla de plata en el concurs complet individual. En aquests mateixos Jocs guanyà una nova medalla de plata en la prova de doma clàssica per equips al costat de "Reno Overdo", finalitzant amb aquest cavall tretzè en la prova de doma clàssica individual.
# Frank Herbert

Franklin Patrick Herbert Jr. (Tacoma, EUA, 8 d'octubre de 1920 – Madison, EUA, 11 de febrer de 1986) fou un escriptor de ciència-ficció nord-americà, aclamat pels crítics i comercialment reeixit. La seva obra més coneguda és la novel·la Dune i les seves cinc seqüeles. La saga de Dune, situada en el futur distant i abastant diversos milers d'anys, toca temes com la supervivència humana i l'evolució, l'ecologia i la intersecció de política i del poder. Es considera popularment que és un dels clàssics de ciència-ficció.

## La saga de novel·les Dune

Frank Herbert va escriure les següents sis novel·les dins de la saga de Dune:
* Dune (1965)
* El Messies de Dune (1969)
* Fills de Dune (1976)
* Déu emperador de Dune (1981)
* Heretges de Dune (1984)
* Casa capitular Dune (1985)

## Continuació de la saga de Dune

El fill de Frank Herbert, Brian Herbert, juntament amb Kevin J. Anderson han afegit una sèrie de novel·les a la saga de Dune. Han emprat notes que Frank Herbert va deixar escrites, algunes de les quals havien passat desaparcebudes durant anys, i que es refereixen tant a la història de l'univers Dune abans de la primera novel·la de la saga com després de la sisena novel·la de la saga original.
Primer van escriure tres novel·les situades en el temps immediatament abans de la primera novel·la Dune: Casa Atreides (1999), Casa Harkonnen (2000) i Casa Corrino (2001). Tot seguit van presentar tres novel·les referents al passat llunyà en el qual la humanitat va lliurar una acarnissada batalla amb les màquines pensants: La Jihad Butleriana (2002), La croada contra les màquines (2003) i La batalla de Corrin (2004). També aportaren una recopilació de notes de Frank Herbert dins de La carretera cap a Dune (2005) que contenen capítols no publicats i escenes de Dune i de El messies de Dune.
Les dues darreres addicions a la saga conclouen la història que va quedar inacabada a la sèrie de sis novel·les originals: Els caçadors de Dune (2006) i Els cucs de Dune (2007).
# Funció aritmètica

    La funció de recompte de primers representada de l'1 al 60 és un exemple de funció aritmètica.En teoria de nombres, una funció aritmètica, a vegades també anomenada funció teòrica de nombres, és qualsevol funció f(n) el domini de la qual són els nombres enters positius i el rang de la qual és un subconjunt dels nombres complexos. Hardy i Wright inclouen en la seva definició el requisit que una funció aritmètica "expressa alguna propietat aritmètica de n".
Un exemple de funció aritmètica és la funció divisor, el valor de la qual en un nombre enter positiu n és igual al nombre de divisors de n.
    Hi ha una classe més gran de funcions teòriques de nombres que no s'ajusten a la definició anterior, per exemple, les funcions de comptatge primers. Aquest article proporciona enllaços a funcions d'ambdues classes.
    Les funcions aritmètiques solen ser extremadament irregulars, però algunes d'elles tenen expansions en sèrie en termes de la suma de Ramanujan.

## Tipus de funcions aritmètiques

Una funció aritmètica a és:
* completament additiva si a(mn) = a(m) + a(n) per a tots els nombres naturals m i n;
* completament multiplicativa si a(mn) = a (m) a(n) per a tots els nombres naturals m i n;
Dos nombres enters m i n s'anomenen coprimers si el seu màxim comú divisor és 1, és a dir, si no hi ha cap nombre primer que els divideixi a tots dos. Aleshores una funció aritmètica a és:
* additiva si a(mn) = a(m) + a(n) per a tots els nombres naturals coprims m i n;
* multiplicativa si a(mn) = a(m) a(n) per a tots els nombres naturals coprims m i n.

## Exemples

* Funció lambda de Carmichael
* Caràcter de Dirichlet
* Funció fi d'Euler
* Funció de Möbius

## Referències

* ↑ «An Introduction to the Theory of Numbers» (en anglès). College of Education and Human Development, 2011. [Consulta: 21 novembre 2022].
* ↑ «Arithmetic Function - an overview | ScienceDirect Topics» (en anglès). ScienceDirect. [Consulta: 21 novembre 2022].
* ↑ Bruce Ikenaga. «Arithmetic Functions» (en anglès). [Consulta: 21 novembre 2022].
* ↑ Weisstein, Eric W., «Funció aritmètica» a MathWorld (en anglès).
# Frontera Catalunya-França

La Frontera Catalunya-França és la frontera que separa la Comunitat Autònoma de Catalunya i la República Francesa.
Els Pirineus Catalans són la frontera natural entre la Comunitat Autònoma de Catalunya i França. Aquesta frontera resta dividida en dues parts separades pel Principat d'Andorra. La primera part transcorre a la Vall d'Aran i el Pallars Sobirà. La segona part transcorre per la Cerdanya, el Ripollès i l'Alt Empordà, i suposa la frontera entre la Catalunya del Nord i la Catalunya del Sud.

## Catalunya del Nord

La frontera amb la Catalunya del Nord s'estableix arran de la separació d'aquesta part del Principat de Catalunya, a profit de França, en virtut del Tractat dels Pirineus, el 7 de novembre del 1659.

## Punts fronterers per vegueries
### Vegueria del Pirineu

| Nom | Carretera d'enllaç |
| Bossòst-Sent-Memet i Banhèras-de-Luishon | N-141 D618 |
| Fos-Bausen (Pont de Rei) | N-230  N125 |
| Camí de La Vinyola (Puigcerdà) - Enveig | Via local (Puigcerdà) - D-34 (França) |
| Puigcerdà - Enveig | Línia d'Alta Velocitat Perpinyà-Figueres |
| Puigcerdà - Camping L'Aiglon, despoblats de Les Arses i Pla del Mas (Ur) (pont de Llívia) | N-152 - D68 |
| Llivia - Despoblats de La Joncassa i La Prada de Càldegues (Ur) | N-152 - D68 |
| Llivia - Estavar (pont romà d'Estauja) | Via local (Llívia) |
| Puigcerdà - Llívia | Avinguda dels Països Catalans (Puigcerdà), Carretera de Llívia (França) |
| Gorguja (Llívia) - Ro (Sallagosa) | N-154  D33C |
| Puigcerdà - La Guingueta d'Ix | N-152  N20  E-9 |
| Age - Palau de Cerdanya (Oceja) | GIV-4037  D70a |
| Molló - Prats de Molló (coll d'Ares) | C-38 D115 |

### Vegueria de Girona

| Nom | Carretera |
| Tapis (Maçanet de Cabrenys) - Costoja (pas de Riumajor) | GI-505  D3 |
| La Vajol - Morellàs i les Illes (coll de Manrella) | GI-505 D13 |
| La Jonquera (Els Límits) - El Pertús | Línia d'Alta Velocitat Perpinyà-Figueres |
| La Jonquera (Els Límits) - El Pertús | N-II N9 |
| La Jonquera (Els Límits) - El Pertús | AP-7  A9  E-9 |
| Espolla - Banyuls (coll de Banyuls) | Via local (Espolla) |
| Portbou - Cervera de la Marenda (coll dels Belitres) | N-260  N114 |
| Portbou - Cervera de la Marenda | Ferrocarril convencional |

## Vegeu també

* Frontera entre Espanya i França

## Notes

* ↑ L'any 988 els comtats catalans finalitzen el vassallatge amb França i junts formen el Principat de Catalunya. L'any 1162 és forma la Corona d'Aragó i es consolida el Principat de Catalunya com a part d'aquesta
* ↑ Tractat entre els Regnes d'Espanya i França (no acordat amb la Generalitat) que cedeix la Catalunya Nord a França
# Furci Siculo

Furci Siculo (sicilià Furci Sìculu) és un municipi italià, dins de la ciutat metropolitana de Messina. L'any 2006 tenia 3.500 habitants. Limita amb els municipis de Casalvecchio Siculo, Pagliara, Roccalumera, Santa Lucia del Mela, Santa Teresa di Riva i Savoca.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2008- | Bruno Antonio Parisi | Llista cívica |