# Llengües arawak Paraná-Mamoré

Les llengües Paraná-Mamoré o llengües arawak meridionals (pròpiament dites) són una agrupació de llengües arawak meridionals parlades en les conques dels rius Paraná i Mamoré.

## Classificació

Les llengües Panará-Mamoré pertanyen a les llengües arawak més meridionals. Aikhenvald (1999) usa el terme "arawak meridional" per a aquest grup filogenètic, encara que per a altres autors "arawak meridional" és una agrupació geogràfica que inclou diverses branques filogenètiques.

### Llengües del grup

Les llengües Paraná-Mamoré es classifiquen usualment com:
* Grup mojo (moxo, moho), riu Mamoré (Beni, Bolívia)
** Baure, 13 (2000), río Blanco (Beni, Bolivia)
** Ignaciano, 4.000 (1997); 4.500 (2000)
** Trinitario, 5.000 (1997); 5.500 (2000)
** Paunaka, 10 (2000), riu Baures (Santa Cruz, Bolivia)
** Paiconeca, †, fonts del Paragúa (Santa Cruz, Bolivia)
* Salumã (Enawenê-Nawê), 154 (1999), naixement del Juruena (Mato Grosso, Brasil)
* Terêna-Guaná
** Terêna, 15.000 (1991); 20.000 (1997); 9800 (1999), Est del riu Paraguai, rius Miranda i Aguidauana (Mato Grosso do Sul i Avaí (São Paulo), Brasil).
** Guaná-Layana, †, rius Yacaré i Galván (Paraguai), Miranda, (Mato Grosso do Sul, Brasil)
** Kinikinao, †, Miranda (Mato Grosso do Sul, Brasil)
** Chané-Izoceño, †, riu Itiyuro (Salta, Argentina)
* Lapachu (apolista), †, Apolobamba (Bolívia).

## Comparació lèxica

Els numerals en diferents llengües arawak del Paraná-Mamoré són:
| GLOSA | Moxo | Moxo | Moxo | Moxo | Terêna-Chané | Terêna-Chané | Terêna-Chané | PROTO- PAR.MAM. |
| GLOSA | Baure | Ignaciano | Trinatrio | Paunaka | Terêna | Chané | Guaná | PROTO- PAR.MAM. |
| '1' | po-noʧi | eta- | eto- | 'ʧɨ-natʃɨ | póeh-aaxo | (mompetí) | poikoya | *pa- |
| '2' | api-na | api- | api- | ('ɾus-ʧɨ) | pi-ʔaaxo | (mokoi) | pid-ʤaho | *a-pi- |
| '3' | mopo-nan | mapa- | mopo- | ('tɾes-ʧɨ) | mopó-ʔaxo | (mboapi) | mopoa | *mapa- |
| '4' | kange-nan | | (kwatɾu) | ('kwatɾɔ-ʧɨ) | (koáturu kôe) | | honaton | |
| '5' | roleko | | | ('siŋkɔ-ʧɨ) | (singúʔ kôe) | | houakoo | *pa-X |
| '6' | repitikia | | | ('sɛi-ʧɨ) | (seiʔ kôe) | | | |
| '7' | 2 + pohue | | | ('sjɛtɛ-ʧɨ) | (setiʔ kôe) | | | *2+5 |
| '8' | 3 + pohue | | | | (oitúʔ kôe) | | | *3+5 |
| '9' | 4 + pohue | | | | (novéʔ kôe) | | | *4+5 |
| '10' | iʧowoko | | | | (yehiʔ kôe) | | | |
Els termes entre parèntesis són termes prestats d'altres llengües: de l'espanyol en paunaka, del portuguès en terêna i del guaraní-chiriguano en el cas del chané.

## Referències

* ↑ Ethnologue report for language code - Baure
* 1 2 3 Anatole V. Lyovin (1997). An Introduction to the Languages of the World. Oxford: Oxford University Press, pp. 336-337. ISBN 0-19-508116-1.
* ↑ Ethnologue report for language code - Ignaciano
* ↑ Ethnologue report for language code - Trinitario
* 1 2 Aikhenvald, 1999, p. 67
* ↑ Ethnologue report for language code - Terêna
* ↑ «Arawakan Numerals (E. chan)». Arxivat de l'original el 3 de desembre de 2013. [Consulta: 10 agost 2013].
* ↑ Arawak (M. Rosenfelder)

## Bibliografia

* Alexandra Y. Aikhenvald: "The Arawak language family" (chapter 3), in The Amazonian Languages, ed. Dixon & Aikhenvald, Cambridge Univesity Press, 1999. ISBN 0-521-57021-2.
* Matthias Brenzinger (2007). Language Diversity Endangered. Berlín: Walter de Gruyter. ISBN 978-3-11-017049-8.