OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Bárcabo

Barcabo (en castellà: Bárcabo) és un municipi aragonès situat a la província d'Osca i enquadrat a la comarca del Sobrarb.
La temperatura mitjana anual és de 11,8 °C; i la precipitació anual, 760 mm.

## Entitats de població

Les entitats de població del terme són:
* Almazorre. Està situat a 822 metres sobre el nivell del mar. L'any 1991 el llogaret tenia 25 habitants.
** Lloc d'interés: Cueva de la Carrasca.
* Betorz. Està situat a 1012 metres d'altitud. L'any 1991 tenia 16 habitants.
* Eripol. Està situat a 921 metres sobre el nivell del mar. L'any 1991 el llogaret tenia 4 habitants.
* Hospitaled. Està situat a 759 metres d'altitud. L'any 1991 tenia 10 habitants.
* Lecina. L'any 1991 el llogaret tenia 20 habitants. Està situat a 761 metres sobre el nivell del mar.
* Santa María de la Nuez. L'any 2008 el llogaret tenia 12 habitants.
* Suelves. Actualment deshabitat. Està situat a 780 metres d'altitud.

## Referències

* ↑ «Gran Enciclopèdia Aragonesa, Bárcabo». Arxivat de l'original el 2021-05-08. [Consulta: 20 setembre 2016].
* ↑ «Gran Enciclopèdia Aragonesa, Almazorre». Arxivat de l'original el 2021-10-19. [Consulta: 20 setembre 2016].
* ↑ «Gran Enciclopèdia Aragonesa, Betorz». Arxivat de l'original el 2021-10-22. [Consulta: 20 setembre 2016].
* ↑ «Gran Enciclopèdia Aragonesa, Eripol». Arxivat de l'original el 2021-10-22. [Consulta: 20 setembre 2016].
* ↑ «Gran Enciclopèdia Aragonesa, Hospitaled». Arxivat de l'original el 2021-10-22. [Consulta: 20 setembre 2016].
* ↑ «Gran Enciclopèdia Aragonesa, Lecina». Arxivat de l'original el 2021-10-19. [Consulta: 20 setembre 2016].
* ↑ «Gran Enciclopèdia Aragonesa, Santa María de la Nuez». Arxivat de l'original el 2021-10-22. [Consulta: 20 setembre 2016].
* ↑ «Gran Enciclopèdia Aragonesa, Suelves». Arxivat de l'original el 2021-10-19. [Consulta: 20 setembre 2016].

## Bibliografia

* Gran Enciclopèdia Aragonesa, Bárcabo Arxivat 2015-11-22 a Wayback Machine.
# Pero I d'Alagón

Pero I d'Alagón (? - 1510) va ser un noble valencià d'origen aragonès, camarlenc del rei Ferran II d'Aragó, 10è Senyor de Sástago, 8è senyor de Pina de Ebro i Alcubierre.

## Orígens familiars

Fill de Blasco IV d'Alagón i de Blanca d'Híxar.

## Núpcies i descendents

El 19 de setembre del 1489 es casà amb Joana d'Olcina i Centelles, filla de Joan d'Olcina Centelles i de Johana Ferrandis d'Heredia. El matrimoni tingué els següents fills:
* Blasco V d'Alagón (o Blasco I de Sástago), casat amb Ana d'Espés i Fabra
* Beatriu d'Alagón

## Referències

* ↑ Grandes de España: Condes de Sástago
* ↑ Cuadernos de Historia Jerónimo Zurita, vols. 51-52 (1985). Pergaminos aragoneses del fondo Sástago
Pero I d'Alagón Mort: 1419 :
| Precedit per: Blasco IV d'Alagón (pare) | Senyor d'Alagón (Llista de senyors d'Alagón) (?-?) | Succeït per: Blasco V d'Alagón (fill) |
| Precedit per: Blasco IV d'Alagón (pare) | Senyor de Sástago (Llista de senyors de Sástago) (?-?) | Succeït per: Blasco V d'Alagón (fill) |
| Precedit per: Blasco IV d'Alagón (pare) | Senyor de Pina de Ebro (Llista de senyors de Pina de Ebro) (?-?) | Succeït per: Blasco V d'Alagón (fill) |
# Peter Gethin

Peter Kenneth Gethin (21 de febrer del 1940 a Ewell, Surrey, Anglaterra - 5 de desembre de 2011) va ser un pilot de curses automobilístiques britànic que va arribar a disputar curses de Fórmula 1.
Va néixer el 21 de febrer del 1940 a Ewell, Surrey, Anglaterra.

## A la F1

Peter Gethin va debutar a la cinquena cursa de la temporada 1970 (la 21a temporada de la història) del campionat del món de la Fórmula 1, disputant el 21 de juny del 1970 el GP dels Països Baixos al circuit de Zandvoort.
Va participar en un total de trenta-una curses puntuables pel campionat de la F1, disputades en cinc temporades consecutives (1970 - 1974) aconseguint una victòria com a millor classificació en una cursa i assolí un total d'onze punts pel campionat del món de pilots.

## Resultats a la Fórmula 1

| Any | Equip | Xassís | Motor | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | Posició | Punts |
| 1970 | McLaren | McLaren | Ford | SUD | ESP | MON | BEL | HOL Ret | FRA | GBR | ALE Ret | AUT 10 | ITA NC | CAN 6 | USA 14 | MEX Ret | | | 23è | 1 |
| 1971 | McLaren | McLaren | BRM | SUD Ret | ESP 8 | MON Ret | HOL NC | FRA 9 | GBR Ret | ALE Ret | AUT 10 | ITA 1 | CAN 14 | USA 9 | | | | | 9è | 9 |
| 1972 | BRM | BRM | BRM | ARG Ret | SUD NC | ESP Ret | MON Ret | HOL Ret | FRA NVS | GBR Ret | ALE | AUT 13 | ITA 6 | CAN Ret | USA Ret | | | | 21è | 1 |
| 1973 | BRM | BRM | BRM | ARG | BRA | SUD | ESP | BEL | MON | SUE | FRA | GBR | HOL | ALE | AUT | ITA | CAN Ret | USA | - | 0 |
| 1974 | Lola | Lola | Ford | ARG | BRA | SUD | ESP | BEL | MON | SUE | HOL> | FRA | GBR Ret | ALE | AUT | ITA | CAN | USA | - | 0 |

### Resum

| Curses: | Victòries: | Pòdiums: | Poles: | Voltes ràpides: | Punts: |
| 31 | 1 | 1 | 0 | 0 | 11 |
# Pierre-François Aubameyang

Pierre-François Aubameyang (francès: Pierre Aubameyang) (Bitam, 29 de maig de 1965) és un exfutbolista del Gabon de la dècada de 1990 i entrenador de futbol. És pare dels també futbolistes Catilina, Willy i Pierre-Emerick.
Fou internacional amb la selecció de futbol del Gabon. Pel que fa a clubs, destacà a Le Havre AC.
Fou entrenador de Gabon el 2018 amb Daniel Cousin.

## Referències

* ↑ Pierre-François Aubameyang a National-Football-Teams.com (anglès)
* ↑ Profile at akebefoot.free.fr (francès)
* ↑ Pierre-François Aubameyang Fitxa i estadístiques a la FIFA
* ↑ Pierre-François Aubameyang, Estadístiques a la lliga francesa a LFP.fr (francès)
* ↑ «Pierre Francois Aubameyang and Daniel Cousin take over Gabon», 20-09-2018. [Consulta: 26 agost 2019].
* ↑ «Aubameyang: My dad has not agreed to coach Gabon», 21-09-2018. [Consulta: 26 agost 2019].
* ↑ «Gabon admits blunder over Aubameyang announcement», 22-09-2018. [Consulta: 26 agost 2019].
* ↑ «Daniel Cousin confirmed as sole Gabon coach after Aubameyang announcement», 25-09-2018. [Consulta: 26 agost 2019].
# C-162

La C-162 (Comarcal C-162) és una carretera de la Xarxa de Carreteres del Pirineu, situada a la comarca de la Cerdanya que comunica Riu de Cerdanya a la C-16, amb Queixans a la N-260.
Tot i ser una carretera de la Generalitat de Catalunya la seva gestió correspon a Túnels Barcelona-Cadí (Infravias + grup Abertis).
Correspon a un tram de la ruta europea E09 que creua una part de la Cerdanya, entre les poblacions de Fontanals de Cerdanya, on creua amb l'Eix Pirinenc i Riu de Cerdanya on es creua amb la C-16, a prop del Túnel del Cadí. Creua per municipis com Urús, Das, Alp i Escadarcs.
La longitud total de la carretera és de 10,7 quilòmetres.
Ruta Europea E09 :
| C-16 C-16 | C-162 | N-260 | N-152 | | N-20 | A-66 | A-61 | A-20 | A-71 |
| Barcelona Berga (fi autovia) Riu de Cerdanya | Riu de Cerdanya Queixans | Queixans Puigcerdà | Puigcerdà La Guingueta d'Ix | Catalunya - França | La Guingueta d'Ix Pàmies | Pàmies Vièlhavinha | Vièlhavinha Tolosa | Tolosa Vierzon | Vierzon Orleans |

## Història
### Accident a la C-162

El 25 d'octubre de 2016 una persona resultà ferida lleu com a conseqüència d'un accident de trànsit a Alp, al quilòmetre 5 (accessos del Túnel del Cadí). El cotxe que anava direcció a Das va sortir de la via per causes desconegudes.

## Recorregut

| Tipus de Sortida | Direcció de la sortida | Carretera que hi enllaça | Qm |
| C-162 | Riu de Cerdanya | C-16 | 0 |
| | Urús | GIV-4036 | 2,8 |
| | Das | Carrer Rec de la Bola | 3,4 |
| | Masella | GI-404 | 4,1 |
| | Alp | GIV-4033 | 5,3 |
| | Prats | GIV-4033b | 5,7 |
| | La Molina | GIV-4082 | 7,3 |
| | Escadarcs, Estoll | Carrer d'Estoll | 7,8 |
| | El Vilar d'Urtx | GIV-4033 | 7,8 |
| | Soriguerola, Talltorta | Carretera Local | 9,1 |
| | Urtx | GIV-4034 | 9,1 |
| | Creuament a la N-260 i fi de la via | N-260 | 10,7 |

## Referències

* 1 2 http://sig.gencat.cat/visors/viacat2.html Arxivat 2018-06-20 a Wayback Machine. VIACAT (Consulta 19/06/2018)
* ↑ http://territori.gencat.cat/web/.content/home/03_infraestructures_i_mobilitat/01_carreteres/viacat/documents/anuari_2013/anuari_cap1_2.pdf
* ↑ «Accident a la C-162». NacioDigital. Arxivat de l'original el 2019-10-20. [Consulta: 27 agost 2018].
* ↑ «C-162 - Mapa» (en català). [Consulta: 27 agost 2018].
# Bounyong Boupha

Bounyong Boupha és una política laosiana. És membre del Partit Popular Revolucionari de Laos. És representant de l'Assemblea Nacional de Laos per a la ciutat de Vientiane (Constitució 1).

## Referències

* ↑ «List of members by province» (en anglès). The National Assembly of the Lao People's Democratic Republic, 16-05-2007. Arxivat de l'original el 2008-08-30. [Consulta: 18 octubre 2019].

## Vegeu també

* Dones a Laos
# C-Road

C-Road és una població dels Estats Units a l'estat de Califòrnia. Segons el cens del 2000 tenia 152 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, C-Road tenia 152 habitants, 61 habitatges, i 50 famílies. La densitat de població era de 22,5 habitants per km².
Dels 61 habitatges en un 31,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 67,2% hi vivien parelles casades, en un 4,9% dones solteres, i en un 18% no eren unitats familiars. En el 16,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 4,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,49 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,8.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23% tenia menys de 18 anys, un 3,3% entre 18 i 24, un 22,4% entre 25 i 44, un 39,5% de 45 a 60 i un 11,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 46 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 129,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 26.250 $ i la renda mediana per família de 51.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 51.250 $ mentre que les dones 0 $. La renda per capita de la població era de 18.088 $. Entorn del 27,1% de les famílies i el 33,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- C-Road». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 17 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- C-Road». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 17 juliol 2010].
# C.C. Burr

C.C. Burr (Brooklyn, 30 de gener de 1891 - Hollywood, 4 de juny de 1956) va ser va ser un productor de cinema estatunidenc de l'època del cinema mut i principis de la sonora. També va dirigir onze curtmetratges. Originalment va treballar a Paramount Pictures, i posteriorment en la producció independent treballant amb diversos distribuïdors diferents durant dues dècades.

## Filmografia parcial

* The Silent Barrier (1920)
* Burn 'Em Up Barnes (1921)
* I Am the Law (1922)
* Sure Fire Flint (1922)
* The Secrets of Paris (1922)
* The Last Hour (1923)
* Three O'Clock in the Morning (1923)
* You Are Guilty (1923)
* The Average Woman (1924)
* Restless Wives (1924)
* The Speed Spook (1924)
* The New School Teacher (1924)
* Youth for Sale (1924)
* Lend Me Your Husband (1924)
* The Crackerjack (1925)
* The Live Wire (1925)
* The Early Bird (1925)
* The Brown Derby (1926)
* Rainbow Riley (1926)
* Stepping Along (1926)
* White Pants Willie (1927)
* All Aboard (1927)
* Home Made (1927)
* Dreary House (1928)
* Chinatown Charlie (1928)
* The Wright Idea (1928)
* Call of the Circus (1930)
* Western Limited (1932)
* The Midnight Patrol (1932)
* Money Means Nothing (1934)
* The Moth (1934)
* Kentucky Blue Streak (1935)
* Rip Roaring Riley (1935)
* Suicide Squad (1935)
* Skybound (1935)
* I'll Name the Murderer (1936)
* The Reckless Way (1936)
* Special Agent K-7 (1937)
* In Old Montana (1939)
* Code of the Fearless (1939)
* Two Gun Troubador (1939)
* Ridin' the Trail (1940)

## Referències

* ↑ Koszarski p. 75
* ↑ Pokorny & Sedgwick p.117

## Bibliografia

* Koszarski, Richard. Hollywood on the Hudson: Film and Television in New York from Griffith to Sarnoff. Rutgers University Press, 2008.
* Pokorny, Michael & Sedgwick, John. An Economic History of Film. Routledge, 2004.
# Pica de l'Afganistan

La pica de l'Afganistan (Ochotona rufescens) és una espècie de pica de la família dels ocotònids que viu a l'Afganistan, Armènia, l'Iran, el Pakistan i el Turkmenistan.

## Referències

Espècies vivents de lagomorfs :
Regne Animalia · Embrancament Chordata · Classe Mammalia · Infraclasse Eutheria · Superordre Euarchontoglires :
Ochotonidae :
Leporidae :
Categoria :
# Platja de La Calina

La platja de la Calina és una de les platges del concejo asturià d'El Franco, en l'occident d'Astúries. És una platja molt petita, d'aquí el seu nom —diminutivo de «cala»—, i està en la localitat de lLa Caridad. Té una longitud d'uns deu metres i una amplària mitjana de cinc metres amb sorres grises i palets petits. El seu entorn és de tipus rural i el grau d'ocupació és molt petit.
Es nafra a la platja per una carretera que puja per l'est des de la Platja de Pormenande. En aquesta pujada cal desviar-se en la primera pista i caminant uns 300 metres s'arriba a la platja. Quan hi ha grans baixamars es pot accedir des d'aquí a la veïna Platja de Riboira. La pesca recreativa és l'activitat més adequada i esportiva així com el bany. Cal tenir precaució en la baixada de la rasa costanera fins a la platja.

## Referències

* ↑ Del Río, Alejandro. Nobel. Guía total de las playas de Asturias. Asturias: Nobel, 2013, p. 16. ISBN 978-84-8459-669-1.
# Platja de La Acacia

La platja de La Acacia, també coneguda com de les Gavines o de la Jorconera, és una platja situada en el concejo de Llanes, Astúries. S'emmarca a les platges de la Costa oriental d'Astúries, també anomenada Costa Verda Asturiana i és considerada paisatge protegit, des del punt de vista mediambiental (per la seva vegetació). Per aquest motiu està integrada, segons informació del Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi ambient, en el Paisatge Protegit de la Costa Oriental d'Astúries.

## Descripció

La platja de La Acacia està situada enfront de l'illot de Santiuste, en una zona en la qual el mar comunica amb l'interior mitjançant dos passos subterranis que donen origen a platges interiors dels voltants, com la platja de Cobijero, que al seu torn enriqueix les seves aigües amb les continentals que rep d'un rierol que desemboca en aquest lloc.
El jaç de la platja presenta tant afloraments rocosos com a fines sorres blanques. Hi ha una senda sobre el mateix penya-segat amb una forta pendent i presa per la naturalesa, que la fa impracticable. També existeix un camí des de la propera platja de La Franca, però només pot utilitzar-se en comptades ocasions travessant l'arenal de l'esmentada platja.
Per les dificultat d'accés, és escassament freqüentada, per la qual cosa no disposa de cap mena de servei.

## Referències

* 1 2 «Catálogo de playas. La Acacia / Las Gaviotas / Jorconera». Web del Ministerio de Agricultura, Alimentación y Medio Ambiente. Arxivat de l'original el 2015-02-19. [Consulta: 12 gener 2015].
* ↑ «Playa de La Acacia» (en castellà). El Comercio, 26-02-2016.
* ↑ del Río, Alejandro. Guía total de las playas de Asturias. 244 rincones para disfrutar de la costa asturiana (en castellà). Nobel, 2013, p. 266. ISBN 978-84-8459-669-1.
# Cachoeira do Sul

Cachoeira do Sul és una ciutat del Brasil de l'estat de Rio Grande do Sul fundada en l'any de 1819. La seva població és de 89.690 habitants el 2007.

## Referències

* ↑ «Cachoeira do Sul - Panorama» (en portuguès brasiler). Cidades. IBGE. [Consulta: 3 desembre 2023].
* ↑ «Cachoeira do Sul - História & Fotos» (en portuguès brasiler). Cidades. IBGE. [Consulta: 3 desembre 2023].
# Peripsychoda agrestis

Peripsychoda agrestis és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids.

## Descripció

* Femella: ulls separats per 3 facetes de diàmetre; sutura interocular en forma d'una "V" invertida, tot i que interrompuda al mig; occipuci obtús; front amb una àrea pilosa triangular; antenes d'1,05 mm de llargària i amb l'escap dues vegades la mida del pedicel; ales de 2,02 mm de longitud i 0,85 d'amplada, amb les membranes clapades de marró, la vena subcostal acabant lliure, sense unir-se a R1; fèmur més llarg que la tíbia; placa subgenital acabant en dos lòbuls allargats, els quals es corben cap enfora lluny l'un de l'altre; espermateca amb fortes reticulacions basals.
* El mascle no ha estat encara descrit.

## Distribució geogràfica

És un endemisme de Nova Guinea.

## Referències

* ↑ Enderlein, G., 1935. Zur Klassifikation der Psychodinen. Sitzungsberichte der Gesellschaft Naturforschender Freunde zu Berlin, 1935, 246-249.
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 3 Quate, L.W.; Quate, S.H., 1967. A monograph of Papuan Psychodidae, including Phlebotomus (Diptera). Pacific Insects Monograph, 15: 1–216.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ The Moth Flies (Drain Flies) and Sand Flies (Diptera: Psychodoidea) of Papua Indonesia (anglès)
* ↑ Duckhouse, D.A. & Lewis, D.J., 1989. Superfamily Psychodoidea. 15. Family Psychodidae. A: Evenhuis, N.L. (ed.). Catalog of the Diptera of the Australasian and Oceanian Regions. Honolulu i Leiden: Bishop Museum Press i E.J. Brill, 1155 pàgines.
* ↑ Systema Dipterorum Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ The Diptera Site - The BioSystematic Database of World Diptera (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)

## Bibliografia

* Ježek J., 1987. Results of the Czechoslovak-Iranian entomological expeditions to Iran 1977. Peripsychoda iranica sp. n. (Diptera, Psychodidae) with comments to the genus and redescriptions of included species. Acta Entomologica Musei Nationalis Pragae 42: 189–206.

## Enllaços externs

* Encyclopedia of Life (anglès)
# Büttel

«Büttel» té aquests significats:

## Geografia

* Büttel, municipi del districte de Steinburg a Slesvig Holstein
* Büttel, veïnat del municipi de Loxstedt de Baixa Saxònia
* Büttel, veïnat del municipi d'Ohlenstedt de Baixa Saxònia
* Büttel-Eck, veïnat del municipi de Koldenbüttel de Baixa Saxònia
    Toponímia
# Büttenhardt

Büttenhardt és un antic municipi del cantó de Schaffhausen (Suïssa).

## Referències

* ↑ «Liste officielle des communes de la Suisse - 01.01.2021» (en francès). Oficina Federal d'Estadística. [Consulta: 8 gener 2021].
# Pep (sèrie de televisió)

Pep és una sèrie de televisió balear d'IB3 produïda per Singular Audiovisual i dirigida per Ferran Bex, Juan Ortega i Miquel Verd. Es va estrenar el 20 de gener del 2020 i se n'han emès tres temporades. La ficció es va enregistrar a Montuïri entre la primavera i l'estiu del 2019. Gravat originalment en català, també s'ha subtitulat a aquesta llengua.
El darrer capítol de la tercera temporada es va emetre el 3 d'abril del 2022, finalitzant així la sèrie. L'11 d'abril es va emetre "Sempre endavant. El llegat de Pep", un especial resumint tot el que ha passat durant la sèrie i entrevistant als actors i relacionats. El 2022 va guanyar el Premi Sarasolla a la millor sèrie original d'una cadena autonòmica.

## Argument

En Pep té una família, formada per la seva dona Joana Maria, la seva filla Laura, el seu germà Toni i el seu pare Josep, el farmacèutic de tota la vida del poble on viuen. En Pep és un petit empresari d'èxit, massa centrat en la seva feina sense tenir en compte el que passa al seu voltant. Però un dia descobreix que el seu pare té un deteriorament cognitiu lleu, l'avantsala de l'Alzheimer, i la seva vida farà un gir de 180 graus.

## Repartiment

* Toni Gomila com a Pep
* Llum Barrera com a Joana Maria
* Miquel Gelabert com a Josep
* Judith Diakhate com a Elena
* Joan Miquel Artigues com a Toni
* Carles Molinet com a Pascual
* Caterina Adrover com a Laura

## Referències

* ↑ «Montuïri acull aquest dilluns la preestrena de la sèrie 'Pep' d'IB3». Diari de Balears, 10-01-2020. Arxivat 26 October 2020$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine.
* 1 2 «El rodatge de 'Pep', la nova sèrie d'IB3, fotografiat per una càmera de rodet de l'antiga URSS». Ara Balears, 01-01-2020.
* ↑ «Pep». Goita què fan, ara!, 2020. [Consulta: 25 octubre 2023].
# Boutferda

Boutferda (àrab: بوتفردة, Būtfarda; àrab: ⴱⵓⵜⴼⵔⴷⴰ) és una comuna rural de la província de Béni Mellal, a la regió de Béni Mellal-Khénifra, al Marroc. Segons el cens de 2014 tenia una població total de 7.391 persones.

## Referències

* ↑ «Population légale d'après les résultats du RGPH 2014 sur le Bulletin officiel N° 6354». Arxivat de l'original el 26 de desembre 2018. [Consulta: 19 novembre 2015].
# Cal Casas (Calafell)

Cal Casas és un edifici de Calafell (Baix Penedès) protegit com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

Es tracta d'un edifici de planta trapeziforme d'una única planta, amb tres façanes i coberta plana. A la façana sud hi ha distribuïdes simètricament, tres finestrals rectangulars verticals emmarcats per una faixa que sobresurt del pla del mur. A la façana oest hi ha dos finestrals idèntics als descrits. Tots estan tancats amb una reixa de ferro i amb persianes de fusta de llibret. A la part superior de les façanes hi ha una cornisa decorada amb dentells. Al seu davall hi ha uns respiradors que comuniquen amb un sostremort. A la part superior hi ha un ampit calat fet amb pilars d'obra i peces seriades de terrissa o pedra artificial. Les façanes són arrebossades i pintades de color blanc. La porta d'accés és situada a la part nord. La major part de la finca és ocupada per un pati. Hi ha cables d'instal·lacions fixats a les façanes.
El sistema constructiu és de tipus tradicional a base de murs de càrrega i sostres unidireccionals fets amb bigues de fusta. La coberta és plana. Els murs són d'obra de maó massís unida amb morter de calç.

## Referències

* 1 2 «Cal Casas». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 19 setembre 2016].
# Cal Casas Petit

Cal Casas Petit és una obra del Bruc (Anoia) protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

Habitatge unifamiliar d'estiueig entre mitgeres format per planta i pis. Una façana està alineada al carrer i l'altra s'aboca al torrent de l'illa i està vorejada per un jardí. Destaquen els elements decoratius com són: el fris ornamental ceràmic de rajoles que envolta el primer pis i el de la porta d'entrada amb una mena de testera feta amb mosaic de colors d'un contorn ondulat i sinuós. La teulada és de teula envernissada de color blau i la barana del terrat té uns elements decoratius de maó vist.

## Història

Es diu Can Casas Petit perquè hi anà a viure un fill de Can Casas. La planta original del projecte preveu l'entrada a la casa pel jardí lateral. El projecte és a nom de Joan Elías i Creus, propietari d'una bòvila del Bruc.

## Referències

* 1 2 «Cal Casas Petit». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 1r setembre 2015].
# Cabut cap-roig

El cabut cap-roig (Eubucco bourcierii) és una espècie d'ocell de la família dels capitònids (Capitonidae) que habita Amèrica Central i del Sud, a Costa Rica, Panamà, Colòmbia, Veneçuela, Equador i nord del Perú.