OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Flor de María Vega Zapata

Flor de María Vega Zapata és una advocada peruana coneguda pel seu activisme en contra de l'explotació minera i forestal il·legal. L'any 2019 va rebre el Premi Internacional Dona Coratge.

## Vida

Zapata va estudiar dret i es va graduar l'any 1984 de la Facultat de Jurisprudència i Ciències Polítiques de la Universitat Nacional Federico Villarreal.
Zapata es va convertir en la Coordinadora Nacional de la fiscalia mediambiental del Perú. Va dirigir l'equip de fiscals públics que presentaven querelles contra organitzacions criminals que emprenguessin iniciatives il·legals en mineria i extracció forestal.

## Activisme

Es tracta d'una advocada que va passar a la fama d'ençà de la seva implicació en la persecussió contra la mineria i extracció forestal il·legal. L'extracció il·legal d'or pot representar un risc sanitari per la ciutadania del Perú. La mineria il·legal i l'explotació forestal es basen en organitzacions criminals que minen l'estat de dret. Zapata i el seu equip de fiscals van crear fins a 500 casos contra els miners il·legals mitjançant la interagència per al compliment mediambiental l'any 2016.
Tot i que no va ser fins al 2019 que el primer cas va acabar amb una victòria. El seu equip també ha confiscat bens i va decomissar fusta per valor de 1.6 milions de dòlars en l'embargament més gran que s'ha fet mai al país.
L'any 2019, va ser reconeguda amb el Premi Internacional Dona Coratge de la mà de Mike Pompeo i Melania Trump.

## Referències

* ↑ «Reconocen en Estados Unidos a fiscal peruana como "Mujer de Coraje" [VIDEO]» (en castellà).
* 1 2 «Biographies of the Finalists for the 2019 International Women of Courage Awards». Arxivat de l'original el 2019-03-05.
* ↑ «2019 International Women of Courage Award Recipients Announced Secretary of State Pompeo To Honor Awardees on March 7; Special Remarks by First Lady of the United States Melania Trump». US Department of State. [Consulta: 10 març 2019].
* ↑ «Biographies of the Finalists for the 2019 International Women of Courage Awards». [Consulta: 8 març 2019].
# Khassín

Khassín (en rus: Хасын) és un poble (possiólok) de l'óblast de Magadan, a Rússia, que el 2015 tenia 442 habitants.

## Referències

* ↑ Leóntiev, V. V.; Nóvikova, K. A.. Menovxikov, G. A. (editor). Toponimítxeski slovar Severo-Vostoka SSSR (en rus). Delegació de l'Extrem Orient de l'Acadèmia Russa de les Ciències, 1989, p. 351. ISBN 5-7581-0044-7.
# Mas Sant Jaume

El Mas Sant Jaume és un monument protegit com a bé cultural d'interès local del municipi de Tordera (Maresme).

## Descripció

És una masia situada als afores de Tordera, a la banda sud del barri de Sant Andreu, en direcció a la carretera de la Costa Brava. Al davant hi ha l'ermita de Sant Jaume.
Està ben conservada; presenta la teulada de dues vessants, portal rodó dovellat i dues finestres gòtiques al costat.
La casa ha estat reformada a l'interior i té la banda dreta un cos que actualment completa el servei de restaurant i que podria haver fet de pallissa. A l'angle de l'esquerra hi ha una garita per a la defensa de la casa que completa el conjunt, amb l'era, de tots els serveis entre la casa i l'ermita.

## Ermita de Sant Jaume

És una capella de propietat particular situada davant el Mas de Sant Jaume, als afores de Tordera, al cantó sud del barri de Sant Andreu en direcció a la carretera Tordera-Girona.
Separada per l'era, presenta planta rectangular amb absis semicircular i façana coronada per una espadanya i una creu. Estil molt rústec, el que fa difícil esbrinar l'època en què es va construir.
Al seu interior es troben interessants retaules del segle xvi amb passatges de la vida del Sant. Durant la guerra civil va quedar molt destruïda. Actualment està restaurada i té un porxo lateral afegit recentment.

## Referències

* «Mas Sant Jaume». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 24 abril 2012].
# Mary Trump

Mary Lea Trump (Nova York, 3 de maig de 1965) és una psicòloga estatunidenca. Neboda del president Donald Trump, es va fer famosa al juliol del 2020 arran de la batalla legal i posterior publicació de Too Much and Never Enough: How My Family Created the World's Most Dangerous Man, un llibre molt crític amb el comportament de Donald Trump envers la família de l'autora, entre altres coses.

## Referències

* ↑ «Who is Mary Trump? Donald's niece writing a book about the US President» (en anglès), 02-07-2020.
# Mas Salabernada

El Mas Salabernada és una obra del municipi d'Artés (Bages) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta d'una típica masia de planta rectangular amb coberta a doble vessant, encarada vers ponent. La seva estructura, setcentista, és de gran simplicitat. Consta de tres pisos: els baixos, al servei del bestiar i magatzem,tenen poques obertures, hi destaca el portal d'entrada de mig punt i adovellat amb grans carreus. El pis destinat a habitatge només manté una de les seves finestres adovellades, les altres dues i el balcó (amb reixa) han estat reformades. A les golfes (pius superior) avui amb tres finestres, encara s'hi veuen restes d'una galeria de dos ulls, actualment tapiada. La coberta deixa veure un petit ràfec fet amb teula. Conserva una interessant xemeneia. L'arrebossat dels murs, avui molt escrostonat, deixa veure la pedra, de mida mitjana i les pedres picades de les cantonades. Al migdia, annexa modern.

## Història

D'aquest mas se'n tenen notícies des del s.XIV. A finals del s. XVIII, els propietaris del mas Salabernada en van perdre el cognom per haver-hi pubilla. Al s.XIX tenia entre el 70 i el 80% de la terra deixada a rabassa morta.

## Referències

* 1 2 «Mas Salabernada». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 15 desembre 2015].
# Massa vell per morir jove

Massa vell per morir jove és una pel·lícula catalana dirigida per Isabel Coixet, que també és autora del guió. Rodada en català, es va estrenar el 13 de gener de 1989 i va ser emesa per TV3 el 9 de juliol de 1992. Va rebre subvenció tant de la Generalitat de Catalunya (13 milions de pessetes) com del govern espanyol (35 milions). Tot i que per aquest treball Isabel Coixet va ser nominada al Goya al millor director novell, la pel·lícula va passar desapercebuda per al públic català.

## Argument

Dos amics de Barcelona, Equis i Evax, només troben treballs eventuals, un de cambrer (i després de missatger) i l'altra de taxista, però tenen somnis i il·lusions. Tots dos fan una passejada per la jungla urbana barcelonina, on es trobaran en situacions d'allò més variades, sinistres, divertides, patètiques i agradables.

## Repartiment

* Emma Suárez - Evax
* Gerardo Arenas - Equis
* Fernando Guillén - El cap
* Carme Elias - Amalia
* Emilio Laín - Taxi

## Referències

* ↑ Massa vell per morir jove a esadir.cat
* ↑ Barbara Zecchi Tras las lentes de Isabel Coixet: cine, compromiso y feminismo, p. 45
* ↑ Demasiado viejo para morir joven al web dels Premis Goya
* ↑ Massa vell per morir jove a filmoteca.cat
# Maria Montull Rosell

Maria Montull Rosell (Cervera, 5 de gener de 1897 - Lleida, 23 de març de 1980) va ser la primera odontòloga catalana.
Filla d’una nissaga de dentistes de Lleida, estudià Odontologia entre 1913 i 1917: els dos primers cursos de Medicina, a Barcelona, i els dos de l'especialitat, a Madrid, on obtingué el títol el 26 de juliol de 1917. Maria Montull esdevenia la primera odontòloga catalana i la segona d’Espanya, després de la valenciana Josefina Landete Aragó. Encara com a estudiant ja havia participat en el VII Congrés Dental Español, celebrat a Barcelona el 1914. En acabar els estudis va muntar la seva consulta a Lleida el mateix mes de juliol de 1917.
En 1968, en arribar als 50 anys en l'exercici de la professió, el Col·legi d’Odontòlegs de Lleida li dedicà un homenatge.
Casada amb el metge estomatòleg Emili Reimat Mola, tingué dos fills: Emili i Carme, tots dos odontòlegs, els fills dels quals seguiren també la tradició familiar.

## Referències

* 1 2 3 4 Casals Bergés, Quintí «Les primeres universitàries lleidatanes (1882-1920)». Shikar. Revista del Centre d’Estudis Comarcals del Segrià, núm 3, 2016, pàg. 74-78.
* 1 2 Montesinos Vicente, Fernando. Practicantes, matronas y cirujanos dentistas en la España contemporánea (1855-1932) (tesi). Universitat de Girona. Departament d'Història i Història de l'Art, març de 2011, p. 981.
* ↑ «VII Congreso Dental Español». La Vanguardia, 16-04-1914, pàg. 4.
* ↑ «Maria Montull i Rosell». Galeria de Metges Catalans. [Consulta: 30 novembre 2021].
# Massates

Massates (en llatí Massathes) va ser un cap númida, aliat dels cartaginesos, als quals va ajudar en els moments finals de l'atac romà contra Cartago, entre els anys203 aC i 202 aC.
Va perdre la vida a la batalla de Zama l'any 201 aC, mort amb un dard pel rei Masinissa I de Numídia, segons diu Apià.

## Referències

* ↑ Apià. Ῥωμαϊκά (Ro̱maïká, «Història de Roma»), VII, 44
* ↑ Smith, William (ed.). «Massathes». A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. [Consulta: 28 juliol 2022].
# Massari

* No s'ha de confondre amb Vasari.
Massari és el nom dels següents personatges:
* Alfonso Maria Massari (Nàpols, 1854 – Roma, 1949), explorador italià
* Lucio Massari (Bolonya, 1569 - 1633), pintor italià del primer Barroc
# Massar

Massar (Abu Mashar) fou emir musulmà de Tàrent, probable successor de Apolaffar.
Com Apolaffar, va estar al servei del príncep de Benevent Radelchis I, en guerra contra el seu rival Siconulf de Salern, lluita en la qual les dues parts buscaven l'ajut de bandes mercenàries generalment musulmanes. Fou traït pel seu senyor quan aquest va arribar a un acord amb el seu rival. Massar fou arrestat per sorpresa i degollat amb la seva gent.
# Methuen

Methuen és una població dels Estats Units a l'estat de Massachusetts. Segons el cens del 2007 tenia 43.979 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Methuen tenia 43.789 habitants, 16.532 habitatges, i 11.539 famílies. La densitat de població era de 754,8 habitants/km².
Dels 16.532 habitatges en un 33,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 53,3% hi vivien parelles casades, en un 12,2% dones solteres, i en un 30,2% no eren unitats familiars. En el 25,3% dels habitatges hi vivien persones soles l'11,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,62 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,17.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,7% tenia menys de 18 anys, un 7,3% entre 18 i 24, un 31% entre 25 i 44, un 21,6% de 45 a 60 i un 15,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 87 homes.
La renda mediana per habitatge era de 49.627 $ i la renda mediana per família de 59.831$. Els homes tenien una renda mediana de 41.693 $ mentre que les dones 31.864$. La renda per capita de la població era de 22.305$. Entorn del 5,8% de les famílies i el 7,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Fills il·lustres

* Elias James Corey (1928 -) químic, Premi Nobel de Química de l'any 1990.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Methuen». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 3 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Methuen». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Meti

Meti (llatí: Mettius) fou un antic praenomen romà dels temps més antics de la història de Roma usat pels sabins i pels llatins. Apareix en diversos personatges de l'etapa monàrquica i durant els primers anys de la República Romana, però ràpidament desapareix i cap al final de la República havia desaparegut i es considerava arcaic. No és clar si l'ortografia correcta és Meci (Metius) o Meti (Mettius), car en els millors manuscrits antics es troben les dues grafies.
Entre els romans més coneguts que portaren aquest praenomen, tots dels temps més antics de la història de Roma, hi ha:
* Meti Fufeci, el darrer rei d'Alba Longa.
* Meti Curci, heroi sabí que participà en l'episodi del rapte de les sabines.
* Meti Gemini, comandant de Túsculum a la darrera Guerra Llatina (340 aC).
Més tard també va esdevenir un nomen, com passà amb molts altres praenomina, i d'aquí prové la gens Mètia. Alguns personatges d'aquesta família foren:
* Publi Meti (llatí: Publius Mettius), un partidari de Saturní i Glàucia (100 aC) que va assassinar Gai Memmi, un dels candidats consulars d'aquell any.
* Marc Meti (llatí: Marcus Mettius), un llegat de Juli Cèsar a la Gàl·lia. Cèsar el va enviar davant del rei sueu Ariovist l'any 58 aC, on va ser fet presoner pel rei germànic, però una mica després era rescatat per Cèsar.
* Meti Pomposià, cònsol romà en temps de Vespasià.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II. Londres: Taylor and Walton, 1846, p. 1072.
* ↑ Pau Orosi. Historiæ adversum Paganos V,17
* ↑ Cèsar. Guerra de les Gàl·lies I,47,53
# Mel·lífer de la Micronèsia

El mel·lífer de la Micronèsia (Myzomela rubratra) és un ocell de la família dels melifàgids (Meliphagidae).

## Hàbitat i distribució

Habita boscos i terres de conreu de les illes Marianes i Carolines.

## Referències

* ↑ «Mel·lífer de la Micronèsia». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 22/04/2022(català)
# Menlo

«Menlo» té aquests significats:
* Menlo (Geòrgia)
* Menlo (Iowa)
* Menlo (Kansas)
# Merindad d'Olite

La Merindad d'Olite és una de les merindades més meridionals de Navarra. La capital és Olite i aplega 17 municipis, endemés d'altres entitats locals menors. Té una superfície de 1387,32 km² i una població el 2009 de 47.674 habitants (INE).
Localitats de la Merindad d'Olite :
| Localitat | Cat. administrativa | Cat. històrica | Població 2007 |
| Aibar / Oibar | ajuntament | indret | 923 |
| Amatriáin | Concejo tutelat | indret | ? |
| Amunarrizqueta-Amunarrizketa | concejo tutelat | indret | ? |
| Artajona / Artaxoa | ajuntament | vila | 1.710 |
| Artariain | ajuntament | vila | ? |
| Barásoain / Barasoain | ajuntament | vila | 561 |
| Beire | ajuntament | vila | 305 |
| Benegorri | concejo tutelat | indret | ? |
| Berbinzana | ajuntament | vila | 692 |
| Bezquiz | concejo tutelat | indret | ? |
| Caparroso | ajuntament | vila | 2.602 |
| Echagüe / Etxague | concejo | indret | ? |
| Falces | ajuntament | vila | 2.583 |
| Funes | ajuntament | vila | 2.358 |
| Garínoain / Garinoain | ajuntament | indret | 478 |
| Iracheta / Iratxeta | concejo | indret | ? |
| Iriberri | | caserío | ? |
| Leoz / Leotz | concejo | indret | 273 |
| Maquirriáin | concejo | indret | ? |
| Marcilla | ajuntament | vila | 2.687 |
| Mendigorría / Mendigorria | ajuntament | vila | 1.036 |
| Mendívil / Mendibil | concejo | indret | 43 (any ?) |
| Milagro | ajuntament | vila | 3.116 |
| Miranda de Arga | ajuntament | vila | 965 |
| Murillo el Cuende | ajuntament | vila | 648 |
| Murillo el Fruto | ajuntament | vila | 742 |
| Olite / Erriberri | ajuntament | ciutat-cabecera de merindad | 3.509 |
| Olleta | concejo | indret | ? |
| Olóriz / Oloritz | ajuntament | indret | 191 |
| Oricin | concejo | indret | ? |
| Orísoain | ajuntament | indret | 81 |
| Peralta / Azkoien | ajuntament | vila | 5.746 |
| Pitillas | ajuntament | vila | 580 |
| Pueyo/Puiu | ajuntament | indret | 317 |
| San Martín de Unx | ajuntament | vila | 452 |
| Sansoain | concejo | indret | ? |
| Sansomain | | indret | ? |
| Santacara | ajuntament | vila | 977 |
| Solchaga | concejo | indret | 50 (any ?) |
| Tafalla | ajuntament | ciutat | 11.115 |
| Traibuenas | concejo | vila | ? |
| Ujué / Uxue | ajuntament | vila | 217 |
| Unzué / Untzue | ajuntament | indret | 139 |
| Uzquita | concejo tutelat | indret | ? |
| Valdorba / Orbaibar | | vall | ? |
# Mastacembelus moorii

Mastacembelus moorii és una espècie de peix pertanyent a la família dels mastacembèlids.

## Descripció

* Fa 44 cm de llargària màxima.
* Nombre de vèrtebres: 96.

## Alimentació

És piscívor.

## Depredadors

És depredat per Plecodus straeleni.

## Hàbitat

És un peix d'aigua dolça, demersal i de clima tropical (25 °C-28 °C; 3°S-9°S).

## Distribució geogràfica

Es troba a Àfrica: és un endemisme del llac Tanganyika.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 3 4 «Mastacembelus moorii» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).
* ↑ Travers, R.A., G. Eynikel i D.F.E. Thys van den Audenaerde, 1986. Mastacembelidae. P. 415-427. A: J. Daget, J.-P. Gosse i D.F.E. Thys van den Audenaerde (eds.). Check-list of the freshwater fishes of Africa (CLOFFA). ISNB, Brussel·les; MRAC, Tervuren; i ORSTOM, París. Vol. 2.
* ↑ Abe, N., 1997. Ecology of non-cichlids in the littoral zone of Lake Tanganyika. p. 241-256. A: H. Kawanabe, M. Hori i M. Nagoshi (eds.). Fish Communities in Lake Tanganyika. Kyoto University Press, Kyoto.
* ↑ FishBase (anglès)
* ↑ Nshombo, M., 1994. Foraging behavior of the scale-eater Plecodus straeleni (Cichlidae, Teleostei) in Lake Tanganyika, Africa. Environ. Biol. Fish. 39(1):59-72.
* ↑ Coulter, G.W., 1991. Composition of flora and fauna. P. 200-274. A: G.W. Coulter (ed.). Lake Tanganyika and its life. Natural History Museum Publications, Oxford University Press. Londres, Oxford i Nova York.
* ↑ Eccles, D.H., 1992. FAO species identification sheets for fishery purposes. Field guide to the freshwater fishes of Tanzania. Prepared and published with the support of the United Nations Development Programme (project URT/87/016). FAO, Roma. 145 p.
* ↑ Vreven, E.J., 2005. Redescription of Mastacembelus ophidium Günther, 1893 (Synbranchiformes: Mastacembelidae) and description of a new spiny eel from Lake Tanganyika. J. Nat. Hist. 39(18):1539-1560.

## Bibliografia

* Anònim, 2000. Base de dades de la col·lecció de peixos del J.L.B. Smith Institute of Ichthyology, Grahamstown, Sud-àfrica. J.L.B. Smith Institute of Ichthyology, Grahamstown, Sud-àfrica.
* Baensch, H.A. i R. Riehl, 1985. Aquarien atlas. Band 2. Mergus, Verlag für Natur- und Heimtierkunde GmbH, Melle, Alemanya. 1216 p.
* Baensch, H.A. i R. Riehl, 1997: Aquarien Atlas, Band 5. Mergus Verlag, Melle, Alemanya. 1148 p.
* Vreven, E.J., 2005. Mastacembelidae (Teleostei; Synbranchiformes) subfamily division and African generic division: an evaluation. J. Nat. Hist. 39(4):351-370.
* Wu, H.L., K.-T. Shao i C.F. Lai (eds.), 1999. Latin-Chinese dictionary of fishes names. The Sueichan Press, Taiwan.

## Enllaços externs

* AQUATAB
* ITIS (anglès)
# Miguel Pérez Martínez

Miguel Pérez Martínez fou un metge i polític valencià originari de Llíria, diputat a les Corts Espanyoles durant la Segona República.
Militant d'Izquierda Republicana, fou elegit diputat per la província de València a les eleccions generals espanyoles de 1936 dins les llistes del Front Popular. En acabar la guerra civil espanyola va marxar a l'exili.

## Referències

* Fitxa del Congrés dels Diputats
* DEL PAISAJE, ALMA DEL RINCÓN DE ADEMUZ (III). Alfredo Sánchez Garzón, 2009, p.66.
# Maxomys inas

Maxomys inas és una espècie de mamífer rosegador de la família dels múrids. Viu a altituds generalment superiors a 900 msnm a la Malàisia peninsular i, possiblement, el sud de Tailàndia. El seu hàbitat natural són els boscos montans. És una espècie en risc mínim, és a dir, no sembla que hi hagi cap amenaça significativa per a la seva supervivència. El seu nom específic, inas, es refereix a la muntanya de Gunung Inas.

## Referències

* ↑ Aplin, K. Maxomys inas. UICN 2016. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2016, consultada el 26 desembre 2017.
* ↑ Entrada «Maxomys» d'Animalia (en anglès).
# Maxomys inflatus

Maxomys inflatus és una espècie de mamífer rosegador de la família dels múrids. És endèmic de les muntanyes de l'oest de Sumatra (Indonèsia), on viu a altituds d'entre 900 i 1.500 msnm. El seu hàbitat natural són els boscos tropicals perennifolis. Les poblacions que viuen a menor altitud estan amenaçades per la tala d'arbres. El seu nom específic, inflatus, significa 'inflat' en llatí.

## Referències

* ↑ Clayton, E. Maxomys inflatus. UICN 2016. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2016, consultada el 26 desembre 2017.
* ↑ Entrada «Maxomys» d'Animalia (en anglès).
# Maxomys ochraceiventer

Maxomys ochraceiventer és una espècie de mamífer rosegador de la família dels múrids. Viu a altituds d'entre 300 i 1.700 msnm a Indonèsia i Malàisia. Els seus hàbitats naturals són els boscos de dipterocarpàcies, els boscos montans i els boscos molsosos de lauràcies i roures. És una espècie en risc mínim, és a dir, no sembla que hi hagi cap amenaça significativa per a la seva supervivència. El seu nom específic, ochraceiventer, significa 'ventre ocraci' en llatí.

## Referències

* ↑ Gerrie, R.; Kennerley, R. Maxomys ochraceiventer. UICN 2017. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2017, consultada el 26 desembre 2017.
* ↑ Entrada «Maxomys» d'Animalia (en anglès).
# Maxomys baeodon

Maxomys baeodon és una espècie de mamífer rosegador de la família dels múrids. És endèmic de l'illa de Borneo (Malàisia), on viu a altituds d'entre 900 i 1.400 msnm. Es tracta d'un animal terrestre. El seu hàbitat natural són les selves primàries. Es desconeix si hi ha cap amenaça significativa per a la supervivència d'aquesta espècie.

## Referències

* ↑ Gerrie, R.; Kennerley, R. Maxomys baeodon. UICN 2017. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2017, consultada el 26 desembre 2017.
# Micropterix maschukella

Micropterix maschukella és una espècie d'arna de la família Micropterigidae. Va ser descrita per Alphéraky, l'any 1870.
És una espècie endèmica d'Armènia i la Península de Crimea.
Té una envergadura de 6.8-8 mm pels mascles i de 7.3-9.4 mm les femelles.

## Referències

* ↑ Micropterix maschukella at The Global Lepidoptera Names Index.
* ↑ «Species info». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 23 setembre 2012].