# Leopoldo Romeo y Sanz

Leopoldo Romeo y Sanz (Saragossa, 15 de novembre de 1870-Madrid, 26 de març de 1925) va ser un periodista i polític espanyol. També va ser conegut pel seu pseudònim periodístic de Juan de Aragón.

## Biografia

Va néixer a Saragossa el 15 de novembre de 1870. Director del periòdic La Correspondencia de España entre 1902 i 1922, el seu ideari periodístic prioritzava la notícia i la informació, menyspreant la literatura. Va escriure també a El Tiempo i va fundar Informaciones (1922) i El Evangelio. Es va donar a conèixer amb el pseudònim de «Juan de Aragón».
A les eleccions de 1905 va ser elegit diputat a Corts per Santa Cruz de Tenerife. Després de la mort del periodista Juan Pedro Barcelona en 1906, Leopoldo Romeo, que era aficionat al duel, va abandonar aquesta última activitat. En 1909, després d'un viatge a Melilla, Leopoldo Romeo publicaria articles amb al·legats antibèl·lics, pels quals va arribar a ser empresonat en aplicar-se-li la Llei de Jurisdiccions.
Després de les eleccions de 1910, en les quals va obtenir 10.004 vots al districte electoral de Saragossa, es convertiria en diputat per aquest districte. En els comicis de 1914, 1916, 1918, 1919, 1920 i 1923 va obtenir escó pel districte de Belchite.
Va exercir de governador civil de la província de Madrid entre el 14 de desembre de 1918 i el 18 d'abril de 1919.
Va morir a Madrid el 26 de març de 1925..

## Notes

* ↑ Durant el seu mandat, al febrer de 1919, en el context de la vaga i altercats a causa del preu del pa, negociaria al costat de Amalio Gimeno y Cabañas la fi de la problemàtica amb els mediadors dels obrers del pa candeal, els líders socialistes Julián Besteiro, Largo Caballero i Andrés Saborit Colomer.

## Referències

* ↑ «Fallecimiento de Leopoldo Romeo». El Heraldo de Madrid, 12.215, 27-03-1925. ISSN: 2171-0090.
* ↑ Martínez Arnaldos, 2006, p. 64-65.
* ↑ Martínez García, 2011, p. 83.
* ↑ Pizarroso Quintero, 1997, p. 64.
* 1 2 Soldevilla, 1926, p. 129-130.
* ↑ «Romeo y Sanz, Leopoldo. 44. Elecciones 10.9.1905». Archivo histórico de diputados (1810-1977). Congreso de los Diputados.
* ↑ Mateos Fernández, 1998, p. 332-333.
* ↑ Figueres, 2009, p. 388.
* ↑ «Romeo y Sanz, Leopoldo. 46. Elecciones 8.5.1910». Archivo histórico de diputados (1810-1977). Congreso de los Diputados.
* ↑ «Romeo y Sanz, Leopoldo. 47. Elecciones 8.3.1914». Archivo histórico de diputados (1810-1977). Congreso de los Diputados.
* ↑ «Romeo y Sanz, Leopoldo. 48. Elecciones 9.4.1916». Archivo histórico de diputados (1810-1977). Congreso de los Diputados.
* ↑ «Romeo y Sanz, Leopoldo. 49. Elecciones 24.2.1918». Archivo histórico de diputados (1810-1977). Congreso de los Diputados.
* ↑ «Romeo y Sanz, Leopoldo. 50. Elecciones 1.6-1919». Archivo histórico de diputados (1810-1977). Congreso de los Diputados.
* ↑ «Romeo y Sanz, Leopoldo. 51. Elecciones 19.12.1920». Archivo histórico de diputados (1810-1977). Congreso de los Diputados.
* ↑ «Romeo y Sanz, Leopoldo. 52. Elecciones 29.4.1923». Archivo histórico de diputados (1810-1977). Congreso de los Diputados.
* ↑ Blas Zabaleta i Blas Martín-Merás, 2002, p. 177.
* ↑ «Muerte de un periodista. Leopoldo Romeo». El Sol, 27-03-1925. ISSN: 2171-262X.

## Bibliografia

* Blas Zabaleta, Patricio de. Julián Besteiro: nadar contra corriente. Algaba Ediciones, 2002. ISBN 84-96107-02-7.
* Martínez Arnaldos, Manuel «La crónica de guerra: pasado y presente. El argumento de autoridad». Retórica, literatura y periodismo: actas del V Seminario Emilio Castelar. Servicio de Publicaciones de la Universidad de Cádiz [Cádiz], 2006, pàg. 63-80.
* Martínez García, Francisco «Ateca entre 1800 y 1975». Cuadernos de Aragón. Institución Fernando el Católico [Zaragoza], 47, 2011. ISSN: 0590-1626.
* Mateos Fernández, Juan Carlos «Cuestión de honor. Los periodistas se baten en duelo». Historia y Comunicación social. Servicio de Publicaciones de la Universidad Complutense de Madrid [Madrid], 3, 1998, pàg. 323-341. ISSN: 1137-0734.
* Figueres, Josep M. «La recepció de la Setmana Tràgica a la prensa de Madrid. La desactivació de la protesta arreu d'Espanya amb la censura i l'amenaça del separatisme». Analecta sacra tarraconensia: Revista de ciències historicoeclesiàstiques, 82, 2009, pàg. 381-416. ISSN: 0304-4300.
* Pizarroso Quintero, Alejandro «La comunicación de masas en España y EE.UU. (1918-1936): panorama comparado». REDEN: revista española de estudios norteamericanos. Universidad de Alcalá. Centro de Estudios Norteamericanos [Alcalá de Henares], 14, 1997, pàg. 107-137. Arxivat de l'original el 3 de març de 2016. ISSN: 1131-9674. Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine.
* Soldevilla, Fernando. El año político. 1925. Madrid: Imprenta y Encuadernación de Julio Cosano, 1926.