OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Pau Palou de Comasema i Sánchez

Pau Palou de Comasema i Sánchez (Palma, 1820 - 1884) va esser un hisendat i militar carlista mallorquí.
Va néixer a Palma en 1820. Baldament la seva escassa edat, va participar en la primera guerra carlista a les ordes de Ramon Cabrera i, a causa del seu destacat comportament, va esser citat molts de pics a l'Orde del dia. En 1839 no va acceptar el conveni de Vergara i va emigrar a França, des d'on va tornar anys després a Mallorca. Més tard els lliberals ho varen recloure a les presons de Palma, però a causa de la seva popularitat a l'illa, va rebre nombroses visites de persones de totes les classes socials que varen acudir a demostrar-li el seu afecte.
En 1859 va formar part de la comissió que havia de proposar les bases generals per les reformes del plànol geomètric de Palma.
Va esser un dels firmants que l'any 1865 va elevar a n'Isabel II una petició contra el reconeixement per part d'Espanya de l'unificat regne d'Itàlia.
En 1874, durant la tercera guerra carlista, per orde governativa va esser tancat al castell de Bellver amb altres carlistes mallorquins. Després va esser desterrat a Terol i li varen esser embargats els seus béns.
Va morir el 13 de juny de 1884. Va acudir al seu enterrament un gran nombre de persones per les moltes simpaties que tenia a la societat palmesana. A la seva mort va rebre elogis inclús dels seus adversaris polítics. Mantenia estreta amistat amb el dirigent carlista mallorquí Josep Quint Zaforteza i Togores.

## Referències

* ↑ «D. Pablo Palou de Comasema y Sánchez». El Balear, 18-06-1884, pàg. 3.
* 1 2 3 «D. Pablo Palou de Comasema». La Tradición [Palma], 10-03-1899, pàg. 3.
* ↑ «Nombramientos». El Correo de Mallorca, 21-06-1859, pàg. 2.
* ↑ «Firmas de las exposiciones á S. M. contra el reconocimiento del llamado reino de Italia». El Pensamiento Español, 05-09-1865, pàg. 1.
* ↑ «Ha fallecido don Pablo Palou». El bien público, 17-06-1884, pàg. 3.
* ↑ «Ha fallecido en esta ciudad...». La Autonomía, 16-06-1884, pàg. 3.
* ↑ «Noticias». La Unión, 17-06-1884, pàg. 2.
# Pau Orriols i Ramon

Pau Orriols i Ramon (Vilanova i la Geltrú, Garraf, 1958) és un flabiolaire i un lutier d'instruments de vent-fusta especialitzat en instruments de música tradicional i barroca com la gralla, el flabiol, la tenora, el tible, l'oboè barroc o el fagot.
La seva relació amb el món de la música comença a través de la colla castellera dels Bordegassos de Vilanova. Orriols va començar a la colla com a casteller, però al cap d'un temps es va veure atret per la gralla, l'instrument que acompanyava la colla en les diades castelleres. Als anys setanta, el món de la gralla es trobava en un moment de decadència en què ja no en quedaven constructors i la majoria dels grallers ja eren grans. Per aquest motiu, Orriols va haver de començar a tocar amb una dolçaina valenciana en fa amb el forat pel dit petit tapat, canyes de tenora i un tudell fet per un llauner de Vilanova. Per aquest motiu, el seu cosí Xavier Orriols, va començar a fabricar gralles i ell, amb uns quinze anys, va decidir intentar-ho.
Més endavant, per motius de salut va deixar de tocar la gralla i va començar a aprendre a tocar el flabiol i a construir-ne algun model. Va presentar algun dels seus models a Jordi León —una figura molt important dins del món del flabiol— i varen començar a treballar plegats. Després dels flabiols, tornaria a la canya doble amb instruments com l'oboè, el fagot, el tible o la tenora.

## Referències

* 1 2 3 Museu de la Mediterrània. «Projecte "Fer de Músic" - Entrevista a Pau Orriols» (audiovisual). Youtube, 22-07-2019. [Consulta: 26 juliol 2021].
* 1 2 «Pau Orriols: "Per avançar a l'hora de construir cal fer proves, cometre errors, perdre el temps"». Tots els matins del món. CatMúsica, 19-04-2019. [Consulta: 27 juliol 2021].
# Saint-Michel-sur-Orge

Saint-Michel-sur-Orge és un municipi francès, situat al departament de l'Essonne i a la regió de l'Illa de França. L'any 1999 tenia 20.375 habitants.
Forma part del cantó de Brétigny-sur-Orge i del districte de Palaiseau. I des del 2016 de la Comunitat d'aglomeració Cœur d'Essonne.
# Kabakova

Kabakova (en rus: Кабакова) és un poble de l'óblast de Sverdlovsk, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 146 habitants.

## Referències

* ↑ Статья об открывшемся новом ФАПе в посёлке Белоречка
* ↑ «Поселок Басьяновский» (en rus). Информация о Свердловской области. Свердловская областная универсальная научная библиотека им. В. Г. Белинского. [Consulta: 18 agost 2019].
* ↑ «Об отнесении рабочего поселка Басьяновский, расположенного на территории Верхнесалдинского района, к категории сельских населенных пунктов к виду поселок, Закон Свердловской области от 21 июля 2004 года №54-ОЗ». docs.cntd.ru. Arxivat de l'original el 2018-04-23. [Consulta: 22 abril 2018].
# Having Wonderful Time

Having Wonderful Time és una comèdia americana d'Alfred Santell estrenada el 1938.

## Argument

Teddy Shaw, una mecanògrafa cansada de la seva rutinària vida a la ciutat, visita un càmping per desconnectar de tot i descansar-se. Allà coneix Chick, un advocat que treballa temporalment com a cambrer. Els dos iniciaran una relació que acabarà ben embolicada.

## Repartiment

* Ginger Rogers: Thelma 'Teddy' Shaw
* Douglas Fairbanks Jr.: Chick Kirkland
* Peggy Conklin: Fay Coleman
* Lucille Ball: Miriam 'Screwball'
* Lee Bowman: Buzzy Armbruster
* Eve Arden: Henrietta
* Dorothea Kent: Maxine
* Red Skelton: Itchy Faulkner
* Donald Meek: P.U. Rogers
* Jack Carson: Emil Beatty
* Clarence Wilson: M. G
* Allan Lane: Maxwell 'Mac' Pangwell
* Grady Sutton: Gus
* Shimen Ruskin: Shrimpo
* Dorothy Tree: Frances
* Leona Roberts: Sra. Shaw
* Harlan Briggs: M. Shaw
* Inez Courtney: Emma, la germana de Teddy
* Juanita Quigley: Mabel, la filla d'Emma
* Ann Miller: Vivian

## Obra de Broadway

La pel·lícula va ser basada en l'obra del mateix nom. El títol de l'obra al·ludeix una expressió freqüent a les cartes i postals que solien s'escriure per mantenir amics i familiars informats de les seves activitats durant les vacances. Va ser produïda per Marc Connelly, es va estrenar a Broadway al Lyceum Teatre i va estar en cartell del 20 de febrer de 1937 al 8 de gener de 1938.

## Referències

* ↑ «Having Wonderful Time». The New York Times.
* ↑ Sixteen Famous American Plays, New York: Modern Library, 1941. 679-80.
# Prosopeia splendens

Prosopeia splendens és una espècie d'ocell de la família dels psitàcids que habita zones amb arbres, incloent terres de conreu i ciutats, d'Ono i Kadavu, a les illes Fiji.
# Eleccions legislatives belgues de 1987

Les Eleccions legislatives belgues de 1987 es van celebrar el 24 de novembre de 1987 per a renovar els 212 membres de la Cambra de Representants i els 106 del Senat. Es formà un govern de coalició presidit pel socialcristià Wilfried Martens.

## Resultats a la Cambra de Representants

| Partits | Partits | Cambra | Cambra | Cambra | Cambra | Cambra | Cambra |
| Partits | Partits | Vots | +/- | % | +/- | Escons | +/- |
| | Christelijke Volkspartij | 1.195.365 | | 19,5 | | 42 | |
| | Parti Socialiste | 961.361 | | 15,6 | | 40 | |
| | Socialistische Partij | 915.432 | | 14,9 | | 32 | |
| | Partij voor Vrijheid en Vooruitgang | 709.758 | | 11,5 | | 25 | |
| | Parti Réformateur Libéral | 577.959 | | 9,4 | | 23 | |
| | Volksunie | 495.120 | | 8,1 | | 16 | |
| | Partit Social Cristià | 491.908 | | 8,0 | | 19 | |
| | Agalev | 275.437 | | 4,5 | | 6 | |
| | Ecolo | 157.988 | | 2,6 | | 3 | |
| | Vlaams Blok | 116.534 | | 1,9 | | 2 | |
| | Front Democràtic dels Francòfons de Brussel·les | 71.338 | | 1,2 | | 3 | |
| | Partit Comunista de Bèlgica | 51.046 | | 0,8 | | | |
| | Partit dels Treballadors de Bèlgica | 45.218 | | 0,7 | | | |
| | Rassemblement Wallon | 12.391 | | 0,2 | | | |
| | Front National | 7.596 | | 0,1 | | | |
| Total | Total | 6,145,207 | | 100,00% | | 212 | |
| Font: IBZ. ||||||||

## Resultats al Senat

| Partits | Partits | Senat | Senat | Senat | Senat | Senat | Senat |
| Partits | Partits | Vots | +/- | % | +/- | Escons | +/- |
| | Christelijke Volkspartij | 1.169.337 | | 19,2 | | 22 | |
| | Parti Socialiste | 958.686 | | 15,7 | | 20 | |
| | Socialistische Partij | 896.924 | | 14,7 | | 17 | |
| | Partij voor Vrijheid en Vooruitgang | 686.440 | | 11,3 | | 11 | |
| | Parti Réformateur Libéral | 564.367 | | 9,3 | | 12 | |
| | Volksunie | 494.410 | | 8,1 | | 10 | |
| | Partit Social Cristià | 474.370 | | 7,8 | | 8 | |
| | Agalev | 299.049 | | 4,9 | | 3 | |
| | Ecolo | 168.491 | | 2,8 | | 2 | |
| | Vlaams Blok | 122.953 | | 2,0 | | 1 | |
| | Front Democràtic dels Francòfons de Brussel·les | 77.512 | | 1,3 | | 1 | |
| | Partit Comunista de Bèlgica | 52.318 | | 0,9 | | | |
| | Partit dels Treballadors de Bèlgica | 43.386 | | 0,7 | | | |
| | Rassemblement Wallon | 14.333 | | 0,2 | | | |
| Total | Total | 6.092.168 | | 100,00% | | 106 | |

## Referències

* 1 2 3 IBZ
# Joyce Country

Joyce Country (gaèlic irlandès Dúiche Sheoighe) és una regió en els comtats de Galway i Mayo a la República d'Irlanda. Hi ha al voltant de 2.000 persones que viuen a la zona. Al voltant del 25% són parlants nadius d'irlandès.
Joyce Country es troba a l'oest de l'àrea de Lough Mask més enllà de l'istme, una regió muntanyosa al nord del comtat de Galway, que s'estén a la part sud del comtat de Mayo, travessada per valls verdes i camins solitaris que pren el seu nom d'una família gal·lesa que s'hi va assentar en el segle xiii durant el regnat d'Eduard I d'Anglaterra. Moltes persones amb el nom Joyce encara hi viuen. L'escriptor James Joyce porta el nom de la família tot i que va néixer a Dublín el 1882.
Al Joyce Country hi ha els districtes Mountain i Lake District que cobreixen l'àrea sud de Lough Mask, incloses les comunitats de Clonbur a Maam, Cloghbrack i Finney. Algunes fonts inclouen el balanç de l'istme, estenent la regió a Cong, Cross i Neale.

## Vegeu també

* Gaeltacht ciutat de Galway
* Gaeltacht Cois Fharraige
* Illes Aran
* Conamara Theas
* Gaoth Dobhair
* Na Rosa
* Cloch Cheann Fhaola
* Gaeltacht an Láir
* Gaeltacht Corca Dhuibhne
* Gaeltacht Iorrais agus Acaill

## Enllaços externs

* Informació turística sobre el comtat de Joyce
# Paul

* No s'ha de confondre amb Paül.
«Paul» té aquests significats:
# Dugesia annandalei

Dugesia annandalei és una espècie de triclàdide dugèsid que habita Myanmar.
Es tracta d'una espècie dubtosa de Dugesia en tant que a la descripció original feta per Tokio Kaburaki l'any 1918 no s'hi veu diafragma, caràcter que s'ha considerat com a diagnòstic del gènere. Malauradament el material tipus s'ha perdut i ja no és possible reexaminar-lo per tal de confirmar la seva pertinença a Dugesia o reassignar-lo a un altre gènere.

## Referències

* 1 2 3 Kaburaki, T. «Freshwater triclads from the basin of the Inlé Lake» (en anglès). Records of the Indian Museum, 14, 1918, pàg. 187-194.
* ↑ Sluys, Ronald; Kawakatsu, Masaharu; Winsor, Leigh «The genus Dugesia in Australia, with its phylogenetic analysis and historical biogeography (Platyhelminthes, Tricladida, Dugesiidae)» (en anglès). Zoologica Scripta, 27, 4, 1998, pàg. 273-289. DOI: 10.1111/j.1463-6409.1998.tb00461.x.
* ↑ Ball, I.R.: A contribution to the phylogeny and biogeography of the freshwater triclads (Platyhelminthes: Turbellaria). Biology of the Turbellaria (Editat per: Riser NW i Morse MP). New York: McGraw-Hill New York 1974, 339-401.
Espècies de Dugesia :
# Sant Miquel de Casa Cortit

Sant Miquel de Casa Cortit fou una capella romànica del mas Casa Cortit, al poble de Castissent, de l'antic terme municipal Fígols de Tremp, integrat actualment en el de Tremp, de la comarca del Pallars Jussà.
Només es conserven restes, d'aquesta església romànica. Situades a un centenar de metres de la casa, pel costat sud-est, a la vora del camp i prop d'una font, es poden reconèixer la primera filada encastada a la roca que li fa de base. Era una capella petita, però es pot reconèixer perfectament el traçat de l'absis semicircular, a llevant, i de l'arrencada de la nau.
El camp que queda al nord de les restes continua anomenant-se les Feixes de Sant Miquel, per la qual cosa s'ha pogut saber l'advocació d'aquesta capella, de la qual no hi ha documentació.

## Bibliografia

* GAVÍN, Josep M. Pallars Jussà. Barcelona: Arxiu Gavín, 1981 (Inventari d'esglésies,8). ISBN 84-85180-25-9.

## Enllaços externs

* Sant Miquel de Casa Cortit al web de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Kaftari

Kaftari és un nivell arqueològic d'Anshan a Elam, que equival en alguns aspectes a un dels nivells de Susa, i està caracteritzat per la ceràmica pintada de color d'ant i adornada amb fileres d'ocells, que és un tret exclusiu d'Anshan. També destacar gerres i altres objectes pintats de vermell, reminiscència dels usats a Susa. S'han trobat cilindres d'inspiració mesopotàmica i segells característics.

## Referències

* Web sobre les excavacions (anglès)
* Informació sobre la ceràmica a l'Enciclopèdia Irànica (anglès)
# Patagonia (Arizona)

Patagonia és un poble (town) del Comtat de Santa Cruz (Arizona) als Estats Units d'Amèrica.

## Demografia

Segons el cens del 2007 tenia 784 habitants. Segons el cens del 2000, Patagonia tenia 881 habitants, 404 habitatges, i 239 famílies La densitat de població era de 285,8 habitants/km².
Dels 404 habitatges en un 22,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 47% hi vivien parelles casades, en un 8,9% dones solteres, i en un 40,8% no eren unitats familiars. En el 35,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 15,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,18 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,85.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 20,9% tenia menys de 18 anys, un 5,3% entre 18 i 24, un 20,3% entre 25 i 44, un 32,1% de 45 a 60 i un 21,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 47 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 85,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 25.795 $ i la renda mediana per família de 31.000 $. Els homes tenien una renda mediana de 25.625 $ mentre que les dones 24.844 $. La renda per capita de la població era de 15.325 $. Aproximadament el 18% de les famílies i el 25,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions a prop

El següent diagrama mostra les poblacions més a prop.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Patagonia». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 17 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Patagonia». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Hintonia candens

Hintonia candens és una espècie de peix de la família dels mictòfids i de l'ordre dels mictofiformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 13 cm de longitud total.

## Depredadors

A Nova Zelanda és depredat per Macruronus novaezelandiae.

## Hàbitat

És un peix marí i d'aigües profundes.

## Distribució geogràfica

Es troba al sud-oest de l'Atlàntic i a l'Antàrtic.

## Referències

* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Hulley, P.A., 1990. Myctophidae. p. 146-178. A: O. Gon i P.C. Heemstra (eds.) Fishes of the Southern Ocean. J.L.B. Smith Institute of Ichthyology, Grahamstown, Sud-àfrica.
* ↑ FishBase (anglès)
* ↑ Kashkin, N.I., 1989. Mesopelagic ichthyofauna of the southwestern Pacific. J. Ichthyol. 29(3):116-127.
* ↑ Paulin, C., A. Stewart, C. Roberts i P. McMillan, 1989. New Zealand fish: a complete guide. National Museum of New Zealand Miscellaneous Series Núm. 19. xiv+279 p.

## Bibliografia

* Clark, M.R., 1985. The food and feeding of seven fish species from the Campbell Plateau, New Zealand. N. Z. J. Mar. Freshwat. Res. 19(3):339-363.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Hulley, P.A., 1984. Myctophidae. p. 429-483. A P.J.P. Whitehead, M.-L. Bauchot, J.-C. Hureau, J. Nielsen i E. Tortonese (eds.). Fishes of the north-eastern Atlantic and the Mediterranean. UNESCO, París, França. Vol. 1.
* Hulley, P.A., 1990. Myctophidae. p. 398-467. A J.C. Quero, J.C. Hureau, C. Karrer, A. Post i L. Saldanha (eds.) Check-list of the fishes of the eastern tropical Atlantic (CLOFETA). JNICT, Lisboa; SEI; París; i UNESCO, París. Vol. 1.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Paxton, J.R., 1979. Nominal genera and species of lanternfishes (Family Myctophidae). Contrib. Sci. Natur. Hist. Mus. Los Angeles County, 322:1-28.
* Paxton, J.R. i P.A. Hulley, 1999. Myctophidae. Lanternfishes. p. 1957-1964. A K.E. Carpenter i V.H. Niem (eds.) FAO species identification guide for fishery purposes. The living marine resources of the WCP. Vol. 3. Batoid fishes, chimaeras and bony fishes part 1 (Elopidae to Linophrynidae). FAO, Roma, Itàlia.
* Riede, K., 2004. Global register of migratory species - from global to regional scales. Final Report of the R&D-Projekt 808 05 081. Federal Agency for Nature Conservation, Bonn, Alemanya. 329 p.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* «Hintonia candens». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
# Porsche Tennis Grand Prix 2012

El Grand Prix de Stuttgart 2012, oficialment conegut com a Porsche Tennis Grand Prix 2012, és un esdeveniment de tennis femení sobre terra batuda que pertany als Premier tournaments de la WTA. La 35a edició del torneig i es va celebrar entre el 21 i el 29 d'abril de 2012 al Porsche Arena de Stuttgart, Alemanya.

## Quadre individual femení

| 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final |
| 1 | V. Azàrenka | 6 | 4 | |
| | A. Petkovic | 2 | 4 | r | 1 | V. Azàrenka | 6 | 6² | 7 |
| WC | M. Barthel | 6 | 6 | | WC | M. Barthel | 4 | 7 | 5 |
| 7 | M. Bartoli | 3 | 1 | | | | | | | 1 | V. Azàrenka | 6 | 6 |
| 4 | A. Radwańska | 6 | 6 | | | | | | | 4 | A. Radwańska | 1 | 3 |
| Q | G. Arn | 3 | 4 | | 4 | A. Radwańska | 3 | 6 | 6 | | | | |
| LL | A. Amanmuradova | 4 | 4 | | 8 | N. Li | 6 | 2 | 3 | | | | |
| 8 | N. Li | 6 | 6 | | | | | | | | | | | 1 | V. Azàrenka | 1 | 4 |
| 6 | C. Wozniacki | 1 | 2 | | | | | | | | | | | 2 | M. Xaràpova | 6 | 6 |
| | A. Kerber | 6 | 6 | | | A. Kerber | 4 | 4 | | | | | |
| | F. Schiavone | 2 | 2 | | 3 | P. Kvitová | 6 | 6 | | | | | |
| 3 | P. Kvitová | 6 | 6 | | | | | | | 3 | P. Kvitová | 4 | 6$^3$ |
| 5 | S. Stosur | 6 | 2 | 6 | | | | | | 2 | M. Xaràpova | 6 | 7 |
| | J. Görges | 2 | 6 | 3 | 5 | S. Stosur | 7 | 6⁵ | 5 | | | | |
| Q | A. Cornet | 3 | 0 | r | 2 | M. Xaràpova | 6⁵ | 7 | 7 |
| 2 | M. Xaràpova | 6 | 1 | | | | | | |

## Quadre dobles femenins

| Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final |
| 1 | Květa Peschke Katarina Srebotnik | 6 | 6 | |
| | Kristina Barrois Jasmin Wöhr | 2 | 3 | | 1 | Květa Peschke Katarina Srebotnik | 4 | 2 |
| | Julia Görges Anna-Lena Grönefeld | 6 | 7 | | | Julia Görges Anna-Lena Grönefeld | 6 | 6 |
| | Anastassia Pavliutxénkova Lucie Šafářová | 4 | 5 | | | | | | | Julia Görges Anna-Lena Grönefeld | 4 | 5 |
| | Klaudia Jans-Ignacik Zhang Shuai | 4 | 3 | | | | | | 5 | Iveta Benešová B. Záhlavová-Strýcová | 6 | 7 |
| | Gisela Dulko Paola Suárez | 6 | 6 | | | Gisela Dulko Paola Suárez | | |
| | Núria Llagostera Vives Monica Niculescu | 6 | 4 | [8] | 5 | Iveta Benešová B. Záhlavová-Strýcová | w/o | |
| 5 | Iveta Benešová B. Záhlavová-Strýcová | 1 | 6 | [10] | | | | |

## Enllaços externs

* Web oficial (anglès) (alemany)
* Quadre individual femení PDF
* Quadre dobles femenins PDF
Stuttgart :
1978
1979
1980
1981
1982
1983
1984
1985
1986
1987
1988
1989
1990
1991
1992
1993
1994
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
2017
2018
2019
2021
2022
2023
2024 :
Sony Ericsson WTA Tour 2012
< 2011
2013 > :
WTA Tour Championships, Istanbul  · WTA Tournament of Champions, Sofia :
# Sant Cristòfol de Lliçà

Sant Cristòfol de Lliçà és una església al municipi de Lliçà de Vall (Vallès Oriental) catalogada a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Existia un edifici romànic del qual es tenia constància documental des de l'any 1113. A la visita pastoral del 1421 es deia que la capçalera amenaçava ruïna. L'any 1594, el vicari general de Barcelona va donar permís per enderrocar l'edifici. Aquest es va acabar de construir entre els anys 1666-1669. Va ser reformat l'any 1756. Després de la Guerra Civil només van quedar els murs. Amb anteriorment a la Guerra Civil espanyola l'altar era barroc. El 21 de juliol de 1936, un escamot antifeixista de Granollers, va cremar l'Església, de la qual només varen quedar els murs. Es torna a reconstruir i el 31 de març de 1940 s'inaugura oficialment. L'altar actual és tríptic monumental realitzat a l'any 1979 pel pintor Raúl Capitani Blanchart. L'any 1989 va ser restaurat el campanar. La última reforma es va iniciar l'any 2006 per tal de treure el revestiment i restaurar la pedra original de les parets externes.
Edifici de nau única amb absis poligonal sostingut per dos contraforts. La nau té tres trams coberts amb volta de creueria amb claus esculturades. L'absis és cobert amb volta de creueria. El cor també és amb volta de creueria i té una balustrada de ciment. La porta és rectangular, els brancals estan decorats amb motius circulars i l'arquitrau amb motius rectangulars. El campanar quadrat té dos cossos, el primer arrebossat amb ciment i el segon de carreu. Les dimensions del campanar són 18'28 de llargada, 5'47 d'amplada x 8'94 metres alçada.
La pica baptismal presenta planta estrellada amb vuit puntes amb els segments entre arestes còncaus. Està coberta per una tapa metàl·lica. El peu és segmentat i treballat. Hi ha una inscripció il·legible.

## Història

* 1 2 3 «Església de Sant Cristòfol». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 28 agost 2015].
* ↑ Busto Veiga, Anna Maria. Els nostres records: a l'Arxiu Municipal de Lliçà de Vall. Lliçà de Vall: Ajuntament de Lliçà de Vall, 2017, p. 148. ISBN DL B4104-2017.
* ↑ «Inventari de campanes - Parròquia de Sant Cristòfol de Lliçà de Vall». [Consulta: 2019].
# Kagalaska

Kagalaska (en anglès: Kagalaska Island; en aleutià: Qigalaxsix̂) és una illa que forma part del grup de les illes Andreanof, al sud-oest de les illes Aleutianes, Alaska. L'illa fa 14,5 quilòmetres de llarg per 11,3 d'ample, amb un total de 164 km². Es troba separada de l'illa Adak per l'estret de Kagalaska, el qual fa tan sols uns 400 metres d'amplada. A l'est hi ha l'illa Little Tanaga, de la qual es troba separada per l'estret Little Tanaga, d'1,9 quilòmetres d'amplada.
L'illa està coberta per matollar i dunes de sorra, a diferència de moltes altres illes d'Alaska, que acullen pronunciades i escarpades costes. Kagalaska acull a la seva superfície un important nombre de nius d'aus marines i durant l'estiu és un indret càlid i indoni per a l'observació de foques.

## Referències

* ↑ Bergsland, K. Aleut Dictionary. Fairbanks: Alaska Native Language Center, 1994.
* ↑ «Kagalaska Island | Alaska Guide» (en anglès). [Consulta: 12 octubre 2018].
* ↑ NOS carta nàutica #16475