OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Interfície independent de mitjans

La interfície independent de mitjans (amb acrònim anglès MII) es va definir originalment com una interfície estàndard per connectar un bloc de control d'accés a mitjans (MAC) Fast Ethernet (és a dir, 100 Mbit/s) a un xip PHY. El MII està estandarditzat per IEEE 802.3u i connecta diferents tipus de PHY a MAC. Ser independent dels mitjans significa que es poden utilitzar diferents tipus de dispositius PHY per connectar-se a diferents mitjans (per exemple, parell trenat, fibra òptica, etc.) sense redissenyar ni substituir el maquinari MAC. Així, qualsevol MAC es pot utilitzar amb qualsevol PHY, independentment del mitjà de transmissió del senyal de xarxa.
El MII es pot utilitzar per connectar un MAC a un PHY extern mitjançant un connector connectable, o directament a un xip PHY del mateix PCB. En un ordinador, el connector CNR tipus B transporta senyals MII.
Les dades de xarxa a la interfície s'emmarquen mitjançant l'estàndard Ethernet IEEE. Com a tal, consta d'un preàmbul, un delimitador de trama inicial, capçaleres Ethernet, dades específiques del protocol i una comprovació de redundància cíclica (CRC). L'MII original transfereix dades de xarxa mitjançant nibbles de 4 bits en cada direcció (4 bits de dades de transmissió, 4 bits de dades de recepció). Les dades estan marcades a les 25 MHz per aconseguir 100 Rendiment Mbit/s. El disseny MII original s'ha estès per suportar senyals reduïts i augmentar la velocitat. Les variants actuals inclouen:
* Interfície reduïda independent dels mitjans (RMII)
* Interfície Gigabit independent de mitjans (GMII)
* Interfície gigabit reduïda independent dels mitjans (RGMII)
* Interfície independent dels mitjans sèrie (SMII)
* Interfície gigabit sèrie independent dels mitjans (GMII sèrie, SGMII)
* Interfície d'alta sèrie gigabit independent dels mitjans (HSGMII)
* Interfície independent dels mitjans de comunicació gigabit serial quàdruple (QSGMII)
* Interfície independent dels mitjans de 10 gigabits (XGMII)
El bus sèrie d'entrada/sortida de dades de gestió (MDIO) és un subconjunt del MII que s'utilitza per transferir informació de gestió entre MAC i PHY. A l'encesa, utilitzant la negociació automàtica, el PHY normalment s'adapta a qualsevol cosa a la qual estigui connectat, tret que la configuració s'alteri mitjançant la interfície MDIO.

## Referències

* ↑ «Decoding Media Independent Interface (MII) in Ethernet Links» (en anglès). https://resources.altium.com,+21-01-2021.+[Consulta: 12 febrer 2023].
* ↑ «[ntrs.nasa.gov/19880007065.pdf Media Independent Interface Interface Control Document]» (en anglès). nasa. [Consulta: 11 febrer 2023].
* ↑ «MII and RMII Routing Guidelines for Ethernet» (en anglès). https://resources.pcb.cadence.com.+[Consulta: 12 febrer 2023].
* ↑ «Media Independent Interface (MII) vs Media Dependent Interface (MDI) (2 Solutions!!)» (en anglès). https://www.youtube.com.+[Consulta: 12 febrer 2023].
# Carlota d'Orleans

Carlota d'Orleans, nascuda Charlotte-Aglaé d'Orléans i senzillament anomenada Mademoiselle de Valois, (París, Regne de França 1700 - Mòdena, Ducat de Mòdena 1761) fou una princesa francesa de sang reial pertanyent a la Casa dels Orleans amb el tractament d'altesa reial. Es casà amb el duc Francesc III de Mòdena l'any 1720.

## Orígens familiars

Nascuda a París el dia 22 d'octubre de l'any 1700 sent filla del príncep Felip d'Orleans i de la princesa Francesca Maria de Blois. Carlota era neta per via paterna del duc Felip d'Orleans i de la princesa Elisabet Carlota del Palatinat i per via materna del rei Lluís XIV de França i de la marquesa de Montespan.
Fou germana del duc Lluís III d'Orleans; de Lluïsa Elisabet d'Orleans, casada amb el duc de Berry Carles de França; i de Lluïsa Elisabet d'Orleans, casada amb Lluís I d'Espanya.

## Núpcies i descendents

El 20 de febrer de 1720 es realitzà el casament "per poders" al Palau de les Teuleries, a París, i "en persona" el 21 de juny del mateix any a la ciutat de Mòdena amb el duc Francesc III de Mòdena, fill del duc Reinaldo I de Mòdena i de la princesa Carlota Felicitat de Brunsvic-Lüneburg. La parella tingué:
* SA el príncep Alfons de Mòdena, nat el 1723 i mort el 1725 a Mòdena.
* SA la princesa Maria Teresa de Mòdena, nada el 1726 a Mòdena i morta el 1754 a París. Es casà amb el duc Lluís de Borbó, Duc de Penthièvre (1725-1793).
* SA el duc Hèrcules III de Mòdena, nat el 1727 a Mòdena i mort el 1803 a Brisgòvia. Es casà amb la princesa Maria Teresa Cybo Malaspina (1725-1790).
* SA la princesa Matilde de Mòdena, nada a 1729 a Mòdena i morta el 1803 a Brisgòvia.
* SA la princesa Maria Fortunata de Mòdena, nada el 1731 a Mòdena i morta a Venècia el 1803. Es casà amb el príncep Lluís Francesc de Borbó, Príncep de Conti (1734-1814).
* SA la princesa Beatriu de Mòdena, nada el 1734 i morta el 1736 a Mòdena.
* SA la princesa Elisabet de Mòdena, nada el 1741 i morta el 1774 a Mòdena.
* SA el príncep Francesc de Mòdena, comte de Sant Andreu, nat el 1743 i mort el 1821 a Mòdena.
* SA el príncep Frederic de Mòdena, comte de Sant Romà, nat el 1745 a Mòdena i mort el 1820.
Sense interés per la vida al palau ducal de Mòdena, a partir de 1750 es traslladà a viure a la cort del rei Lluís XV de França, aconseguint des d'aquesta posició el casament de diversos fills seus amb nobles francesos.
Morí el 19 de gener de 1761 a la ciutat de Mòdena.

## Referències

* ↑ Altres fonts com aquesta indiquen que morí al Palau de Luxemburg de París.

## Enllaços externs

* (anglès) http://genealogy.euweb.cz/capet/capet43.html
# El Regassol

* Per a altres significats, vegeu «Regassol».
El Regassol és una de les masies històriques del poble de Riells del Fai, en el terme municipal de Bigues i Riells, al Vallès Oriental. És al nord-oest del terme i al sud-oest del poble al qual pertany. És a prop, al costat de ponent, de la carretera de Riells del Fai. Va donar el nom a la urbanització Can Regassol.

## Referències

* ↑ «El Regassol». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Loretta de Braose

Loretta de Braose, Comtessa de Leicester (c. 1185 - c. 1266) va ser una de les filles de William de Braose, senyor de Bramber a Sussex i la seva muller, Maud de St. Valery.

## Matrimoni

Loretta es va casar amb Robert, 4t Earl de Leicester conegut com a "fitz Parnel", fill i hereu de Robert de Beaumont, 3r Earl de Leicester i Petronilla de Grandmesnil, poc després de 1196. Molts dels últims anys del seu curt matrimoni l'Earl Robert va estar al continent lluitant pel Rei Joan d'Anglaterra. El matrimoni no va tenir fills o potser cap fill va sobreviure al Comte, passant a ser les seves dues germanes les hereves de l'Earl.
Quan Loretta va enviudar va rebre una dot que consistia en 100 lliures de terra i les propietats que havia aportat al seu matrimoni. Les circumstàncies polítiques, amb una lluita ferotge a la Marca de Gal·les, i la reclamació per part de la seva sogra d'algunes de les propietats de la seva dot van contribuir a les dificultats financeres de Loretta qui es va veure obligada a demanar un préstec a la corona de 100 marcs l'any 1207.

## Desgràcia familiar

William de Braose havia estat un dels associats més propers al Rei Joan, però poc després que la Comtessa Loretta enviudes, el seu pare va començar ràpidament a perdre el favor del rei. Aviat es va convertir en una venjança contra la família de Braose i els seus socis. El Rei Joan va fer campanya contra William, la seva muller Maud, i el seu gendre Walter de Lacy a Irlanda. Maud i el seu fill gran, William, van ser capturats i empresonats al Castell de Windsor. Quan les negociacions van fracassar, el rei va declarar William de Braose un fugitiu. Joan es va enterar dels rumors d'una trama per deposar-lo i oferir el tron a Simó IV de Montfort, el nebot de Loretta. El Rei Joan va reaccionar confiscant la terra i empresonant als sospitosos i els membres de les seves famílies els anys 1209-11.
Loretta va ser exiliada juntament amb altres membres de la seva família, incloent el seu germà Giles de Braose, bisbe de Hereford. La seva mare i el seu germà gran van morir de gana durant la seva captivitat al Castell de Corfe; la seva germana Annora va estar a la presó fins al 1214 igual que el seu oncle i quatre nebots que també van estar a la presó durant anys. Les terres de Loretta van ser confiscades.

## Últims anys

Loretta va retornar a Anglaterra en algun moment entre la mort del seu pare el 1211 i la seva declaració oficial que havia estat soltera el desembre de 1214. Les seves terres li van ser tornades, i les va mantindre com a mínim quatre anys. L'any 1221, va passar a ser una reclusa o anacoreta a Hackington, al nord de Canterbury a Kent. L'Arquebisbe Stephen Langton va aprovar la seva reclusió. Va viure allà durant uns quaranta-cinc anys i va morir el 4 de març de 1266 o 1267.

## Referències

* ↑ Powicke, F.M.. Loretta, Countess of Leicester (en anglès). Manchester: J. G. Edwards et al., 1933, p. 247-274.
* 1 2 «Briouze, Loretta de, countess of Leicester» (en anglès). Oxford University Press. [Consulta: març 2014].
# Loon op Zand

Loon op Zand és un municipi de la província del Brabant del Nord, al sud dels Països Baixos. L'1 de gener del 2009 tenia 22.971 habitants repartits sobre una superfície de 50,72 km² (dels quals 0,55 km² corresponen a aigua). Limita al nord amb Waalwijk, a l'oest amb Dongen, a l'est amb Heusden i al sud amb Tilburg.

## Centres de població

* De Moer
* Kaatsheuvel
* Loon op Zand

## Ajuntament

* GemeenteBelangen 6 regidors
* PvdA 4 regidors
* CDA 4 regidors
* VVD 2 regidors
* Lijst Loon op Zand 1 regidor
* GroenLinks 1 regidor
* BurgerBelang 1 regidor

## Enllaços externs

* www.loonopzand.nl
# Impecabilitat

La impecabilitat és l'absència de pecat. El cristianisme ensenya que això és un atribut de Déu (lògicament Déu no pot pecar: voldria dir que actuaria contra la seva pròpia voluntat i naturalesa) i, per tant, també s'atribueix a Crist. Es relaciona estretament amb l'omnibenevolència.
# Cases i associats

Cases i associats és un estudi de disseny gràfic especialitzat en disseny editorial amb seu a Barcelona, Buenos Aires i Miami. L'empresa ha fet el disseny editorial i gràfic d'alguns dels diaris més destacats entre finals del segle XX i principis del segle xxi. Té la seu a l'edifici Imagina, a l'avinguda Diagonal de Barcelona, i el seu director és Antoni Cases.

## Referències

* ↑ Satué, Enric. El diseño gráfico en España: historia de una forma comunicativa nueva. Alianza Editorial, 1997. ISBN 978-84-206-7142-0.
* ↑ Mongolia. Papel mojado. Debate, 2013, p. 71. ISBN 978-84-9992-306-2.

## Enllaços externs

* Cases i associats - Lloc web oficial
# E461 (ruta europea)

La ruta europea E461 és una carretera que forma part de la Xarxa de carreteres europees de classe B a la República Txeca i Àustria, connectant les ciutats Svitavy, Brno i Viena.

## Ruta

** Svitavy
** E50, E65, E462 Brno
** E49, E58, E59, E60 Viena

## Enllaços externs

* Xarxa de carreteres europees
# Llista de masies de Miravé

Llista de les masies de Miravé, municipi de Pinell de Solsonès.
| Topònim | Documentada des de | Emplaçament |
| Cabana de la Sort de Cal Ventureta | ? | 41° 56′ 56.72″ N, 1° 27′ 15.99″ E﻿ / ﻿41.9490889°N,1.4544417°E﻿ / 41.9490889; 1.4544417 |
| Caseta de Can Ramon | Segle XVIII | 41° 58′ 30.92″ N, 1° 27′ 3.994″ E﻿ / ﻿41.9752556°N,1.45110944°E﻿ / 41.9752556; 1.45110944 |
| Gispets | Segle XVI | 41° 56′ 50.87″ N, 1° 26′ 13.09″ E﻿ / ﻿41.9474639°N,1.4369694°E﻿ / 41.9474639; 1.4369694 |
| Marrossella | Segle XII | 41° 57′ 58.44″ N, 1° 27′ 47.03″ E﻿ / ﻿41.9662333°N,1.4630639°E﻿ / 41.9662333; 1.4630639 |
| Ramon, Can | 1571 | 41° 57′ 50.64″ N, 1° 27′ 7.663″ E﻿ / ﻿41.9640667°N,1.45212861°E﻿ / 41.9640667; 1.45212861 |
| Rectoria de Miravé | ? | 41° 57′ 39″ N, 1° 27′ 32″ E﻿ / ﻿41.960958°N,1.458763°E﻿ / 41.960958; 1.458763 |
| Sant Iscle | Segle XVIII | 41° 56′ 55.96″ N, 1° 26′ 1.124″ E﻿ / ﻿41.9488778°N,1.43364556°E﻿ / 41.9488778; 1.43364556 |
| Travesset, Cal | Segle XVIII | 41° 56′ 57.06″ N, 1° 27′ 1.124″ E﻿ / ﻿41.9491833°N,1.45031222°E﻿ / 41.9491833; 1.45031222 |
| Vendrell | 1208 | 41° 57′ 48.89″ N, 1° 27′ 4.044″ E﻿ / ﻿41.9635806°N,1.45112333°E﻿ / 41.9635806; 1.45112333 |
| Ventureta, Cal | ? | 41° 57′ 48.92″ N, 1° 27′ 36.14″ E﻿ / ﻿41.9635889°N,1.4600389°E﻿ / 41.9635889; 1.4600389 |
| Xerpell del Pla | Segle XVI | 41° 57′ 38.25″ N, 1° 27′ 14.64″ E﻿ / ﻿41.9606250°N,1.4540667°E﻿ / 41.9606250; 1.4540667 |

## Masies històriques

Aquesta és la relació de les masies de la parròquia de Miravé de les quals se'n té constància documental però de les quals actualment se'n desconeix el seu emplaçament
* Allaguall - Segle XIV
* Caselles - Segle XVI
* Cirera - 1374
* Doldevad - 1208
* Mas de Gonter - 1150
* Jozpert - Segle XI - Potser Gispets ?
* Olzina - ? - Prop de Sant Iscle
* Omonjo - ? - Prop del torrent de Miravé
* Peberella - 1014
* Peirotó - Segle XVII
* La Pera - Segle XII
* Perella - X-XI - A l'extrem nord-oriental del terme.
* Mas Ramon - 1571
* Soler - Segle XII
* Sunier - 1070
* Vila Altela o Vilaltella - 1014
* Vila-roja - 1272

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». www.gencat.cat. Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 01-01-2015.

## Bibliografia

* El Nomenclàtor
* El mapa de l'ICC a escala 1:5000.
* El llibre d'Antoni Bach i Riu Masies del Solsonès - , pàg. 173 a 175, el qual també ha estat la font per a obtenir la primera referència documental de cada edificació.
# Iowa City

Iowa City és una ciutat de l'Estat d'Iowa, als Estats Units. Forma part del comtat de Johnson, del qual és la capital; anteriorment també ho havia estat del Territori d'Iowa (1841–1849). Segons el cens del 2000, té una població de 62.220 habitants.

## Enllaços externs

* Ajuntament d'Iowa City
# Carolina Abril

Carolina Abril (Santa Cruz de Tenerife; 19 de juliol de 1992) és una exactriu pornogràfica i streamer espanyola.
Va començar en la indústria pornogràfica als 18 anys d'edat, quan es va presentar al seu primer càsting. També va treballar per al cineasta porno espanyol Torbe en la seva pàgina Putalocura. En 2013 va guanyar el xou en línia eròtic de La Mansión de Nacho, que dirigia l'actor i director Nacho Vidal.
Des dels seus començaments, ha treballat per a estudis del sector com Evil Angel, Girlfriends Films, Brazzers, Lust Films o Private. En 2014 i 2016 va rebre sengles nominacions en els Premis XBIZ en la categoria d'Artista femenina estrangera de l'any. Al desembre de l'any 2015, Carolina va ser portada de la revista Interviú en el seu número 2069.
Sobre la seva sexualitat, en diverses entrevistes Carolina Abril s'autodenomina com pansexual. Al novembre de 2020 va anunciar a través de la plataforma Twitch, i posteriorment per les seves xarxes socials, que es retirava de la indústria del cinema per a adults. Fins a aquest anunci, Abril havia participat en més de 130 pel·lícules com a actriu.

## Referències

* 1 2 Carolina Abril a Internet Adult Film Database (anglès)
* 1 2 «Así es Carolina Abril, la tinerfeña elegida mejor actriz porno de 2015». Diario Sur. [Consulta: 21 novembre 2016].
* 1 2 «Fruta, verdura y agua: las claves de la estrella del porno Carolina Abril para rendir más en la cama». El Mundo. [Consulta: 21 novembre 2016].
* ↑ «Nominados en los Premios XBIZ 2014». XBIZ. Arxivat de l'original el 23 de novembre de 2013. [Consulta: 21 novembre 2016].
* ↑ «Nominados en los Premios XBIZ 2016». XBIZ. Arxivat de l'original el 2013-01-01. [Consulta: 21 novembre 2016].
* ↑ «La actriz Carolina Abril, portada de Interviú». Interviú. Arxivat de l'original el 9 de maig de 2017. [Consulta: 21 novembre 2016].
* ↑ «La actriz porno tinerfeña, Carolina Abril, se retira». El Día. [Consulta: 11 novembre 2020].

## Enllaços externs

* Carolina Abril a Internet Adult Film Database (anglès)
* Carolina Abril a Adult Film Database (anglès)
# Armando Lucas Contreras

José Armando Lucas Contreras (Madrid, 20 d'octubre de 1966) és un exfutbolista espanyol, que ocupava la posició de defensa.

## Trajectòria

Sorgeix del planter de l'Atlètic de Madrid. A la campanya 87/88 hi debuta amb els matalassers a la màxima categoria, tot jugant onze partits eixe any. Durant les dues següents temporades formaria part del primer planter madrileny, i encara que sent suplent, va gaudir de força minuts. L'estiu de 1990 recala al RCD Mallorca, amb qui també alterna la titularitat amb la suplència durant dues campanyes. Després del descens a Segona Divisió dels balears el 1992, fitxa per Marbella on és titular durant dues temporades. Posteriorment milita a Segona Divisió amb el CD Badajoz (94/95) i el Getafe CF (95/96). En total, va sumar 185 partits i un gol entre Primera i Segona Divisió.

## Enllaços externs

* Fitxa del jugador
* Noticia fitxatge pel Mallorca al diari El Mundo Deportivo (castellà)
# El bruto

El bruto és una pel·lícula mexicana de Luis Buñuel Portolés, estrenada el 1953.

## Argument

Cabrera, ric propietari, busca vendre el seu immoble que té llogat. Ha de procedir a fer-los fora, però els arrendataris, amb condicions de vida precàries, es revolten. Cabrera crida llavors a Pedro, anomenat "La Bèstia", home groller i fort, encarregat d'espantar-los. Cabrera li demana que deixi el seu treball i l'instal·la a casa seva. La jove dona de Cabrera no triga a caure sota l'encant viril de Pedro. Un vespre, Pedro pega un dels arrendataris, que, ja malalt, mor poc després. Localitzat, Pedro és empaitat pels arrendataris furiosos. Es refugia a casa d'una noia, Meche.

## Repartiment

* Pedro Armendáriz: Pedro, anomenat "La Bèstia"
* Katy Jurado: Paloma
* Rosa Arenas: Meche
* Andrés Soler: Andrés Cabrera
* Roberto Meyer: Carmelo González
* Beatriz Ramos: Doña Marta
* Paco Martínez: Don Pepe
* Gloria Mestre: María
* Paz Villegas: La mare de María
* José Muñoz: Lencho Ruíz
* Diana Ochoa: La dona de Lencho
* Ignacio Villalbazo: El germà de María
* Jaime Fernández: Julián García
* Raquel García: Doña Enriqueta
* Lupe Carriles: La dona de fer feines
* Guillermo Bravo Sosa: El Cojo
# 4D Cinema Experience London Eye

L'Experiència de Cinema 4D del London Eye, en anglès The London Eye 4D Cinema Experience és una activitat que s'ha creat com una "experiència en viu" per viure en primera persona la ciutat de Londres com a tal. Inclou una atracció on es passa la primera pel·lícula en 4D produïda en el Regne Unit, la qual inclou la primera fotografia aèria en 3D de la ciutat de Londres.
La pel·lícula, la qual dura aproximadament quatre minuts, es considera una revolucionària pel·lícula en 4D que aporta una nova dimensió a l'experiència "Londres", proporcionant una visió completament nova de la ciutat que es a la vegada emocionant, entretinguda i impactant. D'aquesta manera es converteix en el passatemps perfecte que antecedeix la pujada l'icònic London Eye. Dins la pròpia entrada a l'atracció s'inclou el curtmetratge, i la projecció es dur a terme dins de la pròpia oficina de venda de tiquets.
Tot i que, els propis responsables de l'atracció ho recomanen molt, aquest curtmetratge no és una visita obligatòria pels qui volen visitar la nòria més emblemàtica de Londres, però sempre ajuda a completar una visita que tot i ser curta és impressionant.

## Efectes 4D

L'experiència 4D inclou, a part de les imatges en 3D de la ciutat, altres efectes especials que fan molt més completa la pel·lícula i que són els que hi donen aquesta quarta dimensió:
* Llums
* Vent
* Sorolls envoltants
* Neu
* Aigua
* Bombolles
Tots aquests factors s'ajunten i fan que l'espectador visqui una experiència sensorial total. Com a consumidor d'aquest servei 4D, sents com si estiguessis dins l'escena, ja que l'objectiu és que sentis, amb tots els sentits, allò que en cinema tradicional només sents amb la vista i la oïda.
Els efectes lluminosos que s'utilitzen en aquest espectacle són aptes per clients amb epilèpsia fotosensible.

## Experiència

Podràs viure l'experiència de pujar a l'atracció més emblemàtica de Londres i gaudir de la panoràmica més cotitzada de tota la capital. Una atracció que, en un ambient creat per la comoditat dels visitants, amb cabines climatitzades, i completament fetes de vidre per no perdre ni un detall del paisatge, no deixa de girar a una velocitat d'allò més agradable. Com a innovació tecnològica, ara les cabines disposen de pantalles tàctils on consultar els principals monuments que s'observen des de les altures com Les Cases del Parlament, el Buckingham Palace, la Catedral de Sant Pau, etc.
Totes les entrades inclouen l'experiència 4D on podran sentir la força del vent, la neu caient sobre la cara i fins i tot sentir un terratrèmol però això si, tot des de la comoditat d'una butaca de cinema.

## Referències

* ↑ «What is the 4D Cinema Experience?» (en anglès). Arxivat de l'original el 2018-12-02. [Consulta: 2 desembre 2018].
* 1 2 «What effects are included in the 4D Cinema experience?» (en anglès). Arxivat de l'original el 2018-12-02. [Consulta: 2 desembre 2018].
* ↑ «Entradas para el London Eye con experiencia de cine en 4D | musement». [Consulta: 2 desembre 2018].
# Llista de masies de Lladurs

La llista de masies de Lladurs ordena alfabèticament els topònims de diversos edificis de l'actual terme del poble de Lladurs, al municipi de Lladurs, a la comarca catalana del Solsonès.

## Masies històriques

Llista ordenada alfabèticament de les masies del poble de Lladurs de les quals se'n té constància documental però s'ignora on estaven emplaçades:
    ⊙ Araniola - (1072)
    ⊙ Comella - (segle xiii)
    ⊙ Edera - (1037)
    ⊙ Estany - (1056)
    ⊙ Gradelles - (1056)
    ⊙ Hostalet -(?) - Prop de Llera
    ⊙ Roca, la - (segle xii)
    ⊙ Sonayles - (1034)
    ⊙ Villa Càndida - (1010)
    ⊙ Villa Olmosa - (segle xi) - Potser es tracta de Om, l'

## Bibliografia

Aquesta llista s'ha confeccionat emprant les següents fonts:
* «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». www.gencat.cat. Departament de Política Territorial i Obres Públiques, Generalitat de Catalunya. Arxivat de l'original el 30 de juliol 2011. [Consulta: 8 octubre 2010].
* «www.icc.es». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 28 juny 2013]. de l'ICC a escala 1:50.000
* El “Masies del Solsonès” ha estat la font per a obtenir la primera referència documental de cada edificació Bach i Riu, Antoni. Masies del Solsonès, pàgs. 75 a 77.
* «4.1 CATÀLEG DE MASIES I CASES RURALS 000 – MASIES DE LLADURS». PLA D'ORDENACIÓ URBANÍSTICA MUNICIPAL Pla d'ordenació urbanística municipal (POUM)) Document per aprovació provisional. AJUNTAMENT DE LLADURS. [Consulta: 19 octubre 2010].