OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Gabinet de govern d'Àustria 1996-1997

El cinquè govern de Franz Vranitzky va començar el 12 de març de 1996, i va acabar el 28 de gener de 1997, després de la seva dimissió. Fou un govern de coalició del Partit Socialdemòcrata d'Àustria (SPÖ) i del Partit Popular d'Àustria (ÖVP).
* XX Legislatura (12-03-1996/04-02-2000)
* Canceller: Franz Vranitzky (SPÖ)
| Ministeri Federal | Titulars | Titulars | Titulars |
| Ministeri Federal | 12 de març de 1996 | 16 de juny de 1996 | 16 de juny de 1996 |
| Vicecanceller i Afers Exteriors | Wolfgang Schüssel (ÖVP) | Wolfgang Schüssel (ÖVP) |
| Treball i Afers Socials | Franz Hums (SPÖ) | Franz Hums (SPÖ) |
| Finances | Viktor Klima (SPÖ) | Viktor Klima (SPÖ) |
| Afers de la Dona | Helga Konrad (SPÖ) | Helga Konrad (SPÖ) |
| Salut i Protecció del Consumidor | Christa Krammer (SPÖ) | Christa Krammer (SPÖ) |
| Interior | Caspar Einem (SPÖ) | Caspar Einem (SPÖ) |
| Justícia | Nikolaus Michalek (Cap, Independent) | Nikolaus Michalek (Cap, Independent) |
| Agricultura i Silvicultura | Wilhelm Molterer (ÖVP) | Wilhelm Molterer (ÖVP) |
| Defensa | Werner Fasslabend (ÖVP) | Werner Fasslabend (ÖVP) |
| Medi Ambient, Joventut i Família | Martin Bartenstein (ÖVP) | Martin Bartenstein (ÖVP) |
| Educació i Assumptes Culturals | Elisabeth Gehrer (ÖVP) | Elisabeth Gehrer (ÖVP) |
| Afers Econòmics | Johannes Ditz (ÖVP) fins al 16.06.96 | Johann Farnleitner (ÖVP) des del 16.06.96 |
| Ciència, Transport i Arts | Rudolf Scholten (SPÖ) | Rudolf Scholten (SPÖ) |
| Secretaris d'Estat | Titulars | Titulars |
| Secretaris d'Estat | 12 de març de 1996 |
| Cancelleria | Karl Schlögl (SPÖ) |
| Vicecancelleria i Afers Exteriors | Benita Ferrero-Waldner (ÖVP) | Benita Ferrero-Waldner (ÖVP) |
| Finances | Wolfgang Ruttenstorfer (SPÖ) | Wolfgang Ruttenstorfer (SPÖ) |
# Frantz Gilles

Frantz Gilles (Léogâne, 1 de novembre de 1977) és un futbolista haitià de la dècada de 2000.
Fou internacional amb la selecció d'Haití.
Pel que fa a clubs, destacà a Cavaly AS.

## Referències

* ↑ CONCACAF Championship, Gold Cup 2002 - Full Details Arxivat 2009-10-03 a Wayback Machine. - RSSSF
* ↑ CONCACAF Championship, Gold Cup 2007 - Full Details - RSSSF
* ↑ FIFA matches Arxivat 2013-07-01 a Wayback Machine. - FIFA.com
* ↑ Frantz Gilles a National-Football-Teams.com (anglès)
# Fresquel

El Fresquel és un riu del sud de França que esdevé un alfuent del riu Aude per la riba esquerra. La gran part del recorregut el fa al departament de l'Aude, a la regió d'Occitània, tot i que fa un petit recorregur per l'Alta Garona.

## Geografia

És un riu del Lauraguès, que té el naixement al nord-oest del departament de l'Aude, al costat del municipi de Varanha. Es dirigeix cap a l'oest, fins al departament de l'Alta Garona, després de nou cap al nord per tornar a entrar a l'Aude al costat del Pas de Naurosa i després d'un recorregut de 63 km, desemboca al riu Aude, a la riba esquerra prop de Carcassona.
En el curs baix, les aigües d'aquest riu s'usen per alimentar el Canal del Migdia.

## Principals municipis que atravessa

El Fresquel travessa dos departaments i 24 municipis que són:
* Aude (11): Baraigne, Labastide-d'Anjou, Ricaud, Solhanèls, Castellnou d'Arri, Sant Martin la Landa, Las Bòrdas, Vilapinta, Alzona, Pesens, Ventenac de Cabardés, Puègnautièr, Carcassona
* Alta Garona (31) : Avinhonet de Lauragués

## Principals afluents

El Fresquel té 25 afluents, que són:
Riba esquerra, que baixen de la Muntanya Negra :
* els torrents de Puginier i de Glande.
* l'Argentouire.
* el Lampy: 29,3 km
* la Vernassonne.
* la Rougeanne o l'Alzeau: 33,6 km
Riba dreta :
* el Tréboul: 22,6 km
* La Preuilhe.
* el Rebenty del Razès.

## Notes i referències

* 1 2 3 SANDRE. «Fiche rivière le fresquel (Y13-0400)». [Consulta: 21 setembre 2008].
# Gazelle (Califòrnia)

Gazelle és una població dels Estats Units a l'estat de Califòrnia. Segons el cens del 2009 tenia 134 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Gazelle tenia 136 habitants, 57 habitatges, i 38 famílies. La densitat de població era de 87,5 habitants/km².
Dels 57 habitatges en un 24,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 49,1% hi vivien parelles casades, en un 10,5% dones solteres, i en un 31,6% no eren unitats familiars. En el 24,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 10,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,39 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,77.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 21,3% tenia menys de 18 anys, un 6,6% entre 18 i 24, un 27,9% entre 25 i 44, un 23,5% de 45 a 60 i un 20,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 42 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 101,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 30.625 $ i la renda mediana per família de 31.042 $. Els homes tenien una renda mediana de 36.250 $ mentre que les dones 21.250 $. La renda per capita de la població era de 12.194 $. Entorn del 28,2% de les famílies i el 28,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Gazelle». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 17 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Gazelle». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 17 juliol 2010].
# Gazeta Vigatana

La Gazeta vigatana va ser una publicació setmanal de Vic. Fou creada el 1904 i dirigida per Lluís Bertran Nadal i Canudas. Perdurà només fins a l'any 1905. Tenia un caràcter primordialment local. Marcadament regionalista es va plantejar com una eina de combat polític municipal.
# Frínic (general)

Frínic (en llatí Phrynicus, en grec antic Φρύνιχος) fou un estrateg atenenc, fill d'Estratònides.
L'any 412 aC el van enviar amb altres dos generals, amb una flota de 40 vaixells, a la costa de l'Àsia Menor. Les tropes van acampar al territori de Milet i en la batalla que va seguir els atenencs en van sortir victoriosos. Poc després va arribar una flota espartana i dos dels generals atenencs volien arriscar-se en un enfrontament, però Frínic (sàviament, segons pensa Tucídides) els va dissuadir.
El 411 aC Alcibíades va oferir a Samos la protecció contra els perses si s'establia a l'illa un govern oligàrquic en lloc de la democràcia. Frínic va intentar convèncer els illencs de no escoltar a Alcibíades, però el partit oligàrquic dirigit per Pisandre d'Acarnes va enviar una ambaixada a Atenes. Frínic, que temia per la seva seguretat en cas que Alcibíades tornés al poder, va escriure a Astíoc, informant-lo de les maquinacions d'Alcibíades; Astíoc va advertir a Alcibíades i a Tisafernes, i aquest va informar a Atenes de la traïció de Frínic i va demanar la seva execució. Abans d'això Frínic havia escrit a Astíoc per segona vegada i li oferia entregar totes les seves forces a l'espartà, el que va reforçar llavors els càrrecs; però Frínic va advertir que els enemics es preparaven per atacar el seu campament i que tota l'operació era un muntatge. Finalment Pisandre es va aliar a Frínic i aquest va entrar després en aliança també amb Antifont i Teràmenes i va prendre part activa en la revolució que va portar a l'establiment del govern oligàrquic dels Quatre-cents a l'illa.
Frínic, Antífon i altres van ser enviats a Esparta per negociar un tractat. Al seu retorn Frínic va morir assassinat a l'àgora per un jove atenenc ajudat per un argiu; el primer es va escapar però l'argiu no va poder i va ser detingut. Sota tortura va revelar que l'assassinat era una conspiració democràtica.

## Referències

* ↑ Phrynichus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. III Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 359
# Frío sol de invierno

Frío sol de invierno és una pel·lícula espanyola de l'any 2004 dirigida per Pablo Malo.

## Sinopsi

Un jove anomenat Adrián (Unax Ugalde) surt d'un psiquiàtric després de romandre uns anys. Torna a la seva casa familiar on coneix a una prostituta, Raquel (Marisa Paredes), i al seu fill Gonzalo (Javier Pereira) que viuen sota condicions vitals paupèrrimes...

## Repartiment

* Unax Ugalde: Adrián
* Javier Pereira: Gonzalo
* Marisa Paredes: Raquel
* Marta Etura: Mimo
* Raquel Pérez: Carmen
* Andrés Gertrúdix: Lehengusua
* Iñake Irastorza: Amelia
* José Manuel Cervino: Txatar-biltzailea
* María Jesús Valdés: Amama
* Jorge Carrero: Abokatua
* Ramon Agirre
* Francisco Larrañaga

## Comentari

El debut en la realització de Pablo Malo al·ludeix a un sol que mai acaba d'escalfar la vida d'aquells que reben els seus raigs... La cinta descriu un món deprimit poblat per ferrovellers del mal caràcter que exploten als seus empleats, prostitutes contagiades de sida que decideixen avortar i amagar el fetus en l'excusat, famílies que sota la seva idíl·lica aparença romanen desunides, joves violents amb brots esquizofrènics...
En efecte, Pablo Malo opta per l'hiperrealisme per a narrar la seva història, pinzellant un panorama humà sòrdid, en el qual s'atreveix a oferir un indici d'esperança en la seva conclusió.

## Premis
### Premis Goya

* Goya al millor director novell (Pablo Malo).
* Candidata al Goya al millor muntatge per Antonio Pérez Reina.

### Unión de Actores y Actrices

* Candidata al premi de millor actriu de repartiment (Marta Etura, Raquel Pérez).

### Festival de Cinema Independent d'Ourense.

Millor actor (Unax Ugalde)

### Festival Internacional de Cinema de Viña del Mar

* Millor actor (Unax Ugalde)
* Millor actriu de repartiment (Marisa Paredes)
* Millor fotografia

## Referències

* ↑ Frío sol de invierno a Fotogramas
* ↑ Frío sol de invierno, Auñamendi Eusko Entziklopedia
* ↑ Pablo Malo retrata a gente sola y herida en 'Frío sol de invierno', El País, 12 de novembre de 2004
* ↑ Frío sol de invierno al web dels Goya
* ↑ La gala presentada por la actriz Concha Velasco y el grupo de teatro Quésquíspás, se celebró en el Palacio de Congresos de Madrid., El Confidencial, 21 de juny de 2006
* ↑ Malo: "Frío sol de invierno´ se acerca a los márgenes de la vida", EL Periódico de Aragón, 16 de novembre de 2004
* ↑ Pablo Malo logra tres premios en el Festival Viña del Mar para 'Frío sol de invierno', El País, 19 d'octubre de 2005
# Fulqueri de Chartres

Fulqueri de Chartres (* Chartres, 1059) va ser un cronista de la Primera Croada.
El seu nomenament com a capellà de Balduí de Boulogne el 1097 suggereix que tenia formació de clergue, possiblement a l'escola de Chartres. Encara que, segurament no era membre del capítol de la catedral, perquè no apareix en els llistats d'aquesta.
Els detalls que dona en la seva història sobre el concili de Clermont suggereixen que va estar present en el mateix, o potser algú a qui coneixia, com el bisbe Ivo de Chartres. Fulqueri va formar part de l'expedició del comte Esteve de Blois i Robert de Normandia, que va viatjar pel sud de França i Itàlia el 1096, passant a l'Imperi Romà d'Orient des de Bari. Van arribar a Constantinoble el 1097, on es van unir als altres exèrcits de la Primera Croada. Va viatjar per Àsia Menor fins Marash, poc abans de l'arribada de l'exèrcit a Antioquia en 1097, on va ser nomenat capellà de Balduí de Boulogne. Va seguir al seu nou senyor quan aquest es va separar del cos principal camí d'Edessa, on Balduí va fundar el comtat d'Edessa.
Després del lloc i presa de Jerusalem el 1099, Fulqueri i Balduí van viatjar a la ciutat per complir el seu vot de peregrinació. Quan Balduí va passar a ser rei de Jerusalem el 1100, Folquer es va traslladar amb ell a la capital i va seguir sent el seu capellà fins a 1115. Després d'aquesta data, va ser canonge de l'església del Sant Sepulcre i probablement responsable de les relíquies allà conservades. Va morir possiblement a la primavera de 1127.
Com molt aviat, va començar la seva crònica cap a la fi de la tardor de 1100, però no més tard de la primavera de 1101, en una versió que no ens ha arribat, però que va passar a Europa durant la seva vida. Aquesta versió la va acabar cap al 1106 i és la font de Gilbert de Nogent. Entre les seves fonts es compten la Història Francorum de Ramon de Aguilers i la Gesta Francorum , per a aquells assumptes dels que no va ser testimoni presencial.
Va dividir la seva crònica en tres llibres: El primer descriu des de la preparació de la Primera Croada a Clermont el 1095 fins a la presa de Jerusalem i l'establiment del regne per Jofré de Bouillon. El segon (escrit h. 1109-1115), els fets de Balduí I I el tercer (escrit h. 1118-1127), la vida de Balduí II fins a 1127, quan va tenir lloc una pesta a la ciutat, en què aparentment va morir el proie Folquer.
La seva obra va ser molt utilitzada per altres cronistes posterirs. Guillem de Tir i Guillem de Malmesbury la van fer servir com a font. Ha estat publicada al Recueil des historiens des Croisades i en la patrologia Llatina. Hi ha una edició crítica de la versió llatina publicada per Heinrich Hagenmeyer el 1913.
# Iaazzanene

Iaazzanene (àrab: إعزانن, Iʿazzānan) és una comuna rural de la província de Nador de la regió de L'Oriental. Segons el cens de 2014, tenia una població total de 11.131 persones. Inclou el nucli de Bni Boughafer.

## Referències

* ↑ «Population légale d'après les résultats du RGPH 2014 sur le Bulletin officiel N° 6354». Arxivat de l'original el 26 de desembre 2018. [Consulta: 19 novembre 2015].
# Draps molls

La tècnica dels draps molls, utilitzada en escultura, consisteix a representar el cos humà a través de transparències, com quan està cobert de roba (en general una sola capa i en principi bastant ampla, com, per exemple, una túnica) mullada, que s'enganxa al cos però de tant en tant produeix plecs decoratius.
Sembla que aquesta tècnica va crear-la Fídies, que ja la va usar al Partenó. Nascuda a l'antiga Grècia, la tècnica dels draps molls ha estat posteriorment imitada, tant en pintura com en escultura, per les diferents escoles classicistes al llarg del temps.

## Vegeu també

* Tècnica de l'emmotllatge

## Referències

* ↑ Diccionario de Arte II (en castellà). Barcelona: Biblioteca de Consulta Larousse. Spes Editorial SL (RBA), 2003, p.149. DL M-50.522-2002. ISBN 84-8332-391-5 [Consulta: 6 desembre 2014].
* ↑ «TECNICISMES». MITES DE PEDRA, 13-12-2015.
* ↑ «High Classical Greek Sculpture». [Consulta: 10 novembre 2018].
* ↑ «Greek Art & Architecture: High Classical Architecture Sculpture». [Consulta: 10 novembre 2018].
* ↑ Flipy, Pedro. «Història de l'art - FEDAC AMÍLCAR: Tècnica dels draps molls», dijous, 30 octubre 2014. [Consulta: 10 novembre 2018].
* ↑ «Fidias - Por el Amor del Art-E», 25-04-2013. [Consulta: 10 novembre 2018].
# Ludovic Assemoassa

Ludovic Assemoassa (3r districte de Lió, 18 de setembre de 1980) és un exfutbolista togolès de la dècada de 2000.
Fou internacional amb la selecció de futbol de Togo amb la qual participà a la Copa del Món de futbol de 2006. Pel que fa a clubs, destacà a Ciudad Murcia.

## Referències

* ↑ Ludovic Assemoassa a National-Football-Teams.com (anglès)
* ↑ Ludovic Assemoassa a BDFutbol
# Jerada (cràter)

Jerada és un cràter de l'asteroide del cinturó principal (253) Mathilde, situat amb el sistema de coordenades planetocèntriques a 42.1 ° de latitud nord i 177.3 ° de longitud est. Fa un diàmetre de 2.5 km. El nom va ser fet oficial per la UAI l'any 2000 i fa referència a Ishikari, conca de carbó del Japó.

## Referències

* ↑ "Jerada (cràter)". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ International Energy Agency. Concise Guide to World Coalfields, compiled by World Coal Resources and Reserves Data Bank Services, 1983.
# Roman Abt

Carl Roman Abt (Bünzen, Suïssa, 16 de juliol de 1850 - Llucana, Suïssa, 1 de maig de 1933) va ser un enginyer industrial, inventor i empresari suís.
Carl Abt era fill d'un fabricant de trenat de palla i va assistir a l'escola primària a Muri i a l'institut de segon ensenyament a Frauenfeld. Durant la seva joventut s'havia ocupat de construir i millorar les màquines de trenar, per la qual cosa va estudiar construcció de màquines a l'Escola Politècnica Federal (ETH) de 1869 a 1872. Després va treballar com a constructor en els tallers centrals del Ferrocarril Central Suís a Olten, i seguidament fins a 1879 a la fàbrica de la Societat internacional de ferrocarrils de muntanya a Aarau dirigida per Niklaus Riggenbach i Olivier Zschokke. Després va ser enginyer de control en el departament federal de ferrocarrils i el 1881 es va establir pel seu compte.
Abt va fer invents revolucionaris, com l'anomenat sistema Abt per a ferrocarrils de cremallera per a la combinació de locomotores d'adhesió i cremallera, així com el desviament Abt sense peces mòbils per a funiculars. Va dirigir personalment la construcció de 72 ferrocarrils de muntanya en tots els continents, entre ells a Suïssa els de Zermatt, Gornergrat, Furka-Oberalp, Muntanya Generoso, etc., i el de la Muntanya Snowdon en el Regne Unit.
Abt va rebre en vida molts homenatges, com el de Doctor honoris causa per l'escola tècnica de Hannover.
Així mateix es va distingir com a expert en art i mecenes.

## Bibliografia

Walter Hefti. Zahnradbahnen der Welt. Birkhäuser Verlag, Basel i Stuttgart, 1971, pàg. 16
# Macoraba

Macoraba (grec antic: Μακοράβα) és el nom clàssic de la Meca. És derivat de la paraula Mecharab i vol dir ‘Ciutat guerrera’ o ‘Ciutat de Harb’. La tradició jueva la fa centre del regne de Jorham (dels jorhamites, descendents del patriarca joktanita Jèrah, del Gènesi).

## Referències

* ↑ «Dictionary of Greek and Roman Geography (1854), MAACAH, MAACAH, MACORABA». [Consulta: 11 novembre 2021].
# Mac App Store

Mac App Store és el nom amb què es coneix la botiga virtual d'Apple per a Mac, que permet a l'usuari comprar o descarregar gratuïtament Apps dissenyades per a Mac OS X.

## Història

La seva primera aparició va ser en la versió de l'OS X 10.6 Snow Leopard, per introduir la compra virtual de la llavors següent actualització major de l'OS X, la 10.7 "Lion". (Suprimint així els discs d'instal·lació i les capses)

## Posició dins d'Apple

La Mac App Store va entrar a formar a part de la gran família de botigues que gestiona iTunes s.à.r.l (una filial d'Apple). Amb aquesta ja són 4 les botigues virtuals que Apple ha obert : App Store, Mac App Store, iTunes Store, i iBookstore.

## Mountain Lion

En la versió 10.8 de Mac OS X, la Mac App Store va adquirir funcionalitat, ja que Apple va suprimir l'aplicació que fins ara actualitzava el Software, passant a ser l'apartat d'actualitzacions de l'App Store (inicialment reservat per a Apps) l'encarregat d'actualitzar el sistema.

## Funcionament

L'App Store de Mac funciona de la següent manera : Dins de la finestra principal es troben diferents botons que condueixen cap a apartats diferents, l'apartat que apareix per defecte és :

### Destacats

Apartat on es troben diferents tipus de classificacions d'Apps. A dalt de tot es troba una gran imatge que condueix cap a una app en concret o cap a una altra classificació d'Apps. Aquesta imatge va rotant mostrant altres apps. Aquestes apps acostumen a ser o bé apps acabades d'afegir, o bé apps catalogades com a Editor's Choice : Apps que, al passar pel procés de verificació i acceptació són classificades com a sorprenents o bé innovadores per part dels revisors d'Apple.

### Els Primers

Apartat basat en 3 classificacions o rànquings que es basa en les compres de l'audiència:
* Top pagades : El rànquing de les apps més baixades que tenen un preu de cost.
* Top gratuïtes : El rànquing de les apps més baixades que tenen un preu de cost nul (gratis).
* Top per ingressos : El rànquing de les apps que han produït o produeixen més ingressos a Apple (és evident que les apps que hi seran catalogades seran de pagament o bé gratuïtes però amb el sistema de compra intern de l'aplicació (In-app purchases) activat)

### Categories

Apartat basat en grans grups o classificacions, aquestes descriuen la funció, al mercat el qual va dirigit, el públic. Per exemple, podem trobar classificades les apps en apartats com a jocs, mèdiques, per negocis, utilitàries... Cal dir que, en algunes categories, com a jocs, dins d'ella es troba una altra llista, classificant el tipus de Jocs (Bèl·lics, de Simulació, d'Acció...)

### Comprat

Aquest apartat és de configuració obligatòria, és a dir, que requereix l'Apple ID amb la que compres per tal que funcioni, aquest apartat, està integrat amb iCloud per tal d'emmagatzemar les apps comprades o descarregades perquè si mai les vols instal·lar en altres Mac puguis. També quan instal·les o actualitzes una app es mostra una barra d'estat que es va emplenant i a sota d'aquesta, els GB o MB que ja estan instal·lats i el Total de GB o MB que conté l'App.
# Ludà de Nordhouse

Ludà o Ludè, en francès Ludan o Loudain (Escòcia, s. XII - Nordhouse, Alsàcia, 1202), fou un pelegrí escocès que va morir mentre feia camí. És venerat com a sant per l'Església catòlica.

## Vida i llegenda

Fill d'un noble d'Escòcia, va fer el pelegrinatge vers Jerusalem, on volia visitar els llocs sants. Al camí de retorn, va morir de fred a Nordhouse (Alsàcia), on el seu cadàver va ésser trobat sota un arbre el 12 de febrer de 1202. La tradició diu que s'hi trobà un escrit a la seva bossa que deia: "Sóc el fill del noble Hildebob, duc d'Escòcia, i m'he fet pelegrí per l'amor de Déu".

## Veneració

El seu nom és invocat a Alsàcia per evitar o guarir el mal de cames. A Hipsheim s'edificà una capella en honor seu, on hi ha una tomba que es diu del sant, de 1492. La seva festivitat litúrgica és el 12 de febrer.