OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Acròpolis

Una acròpolis o acròpoli és la part alta i generalment fortificada de les ciutats gregues. El terme prové del grec ἀκρόπολις (akrópolis), que significa, literalment, 'ciutat alta', i està format pels mots ἄκρος (akros 'elevat') i πόλις (polis 'ciutat').
Gairebé totes les ciutats gregues i d'altres civilitzacions se situaven al punt més alt d'un turó o un cim rocós, on es construïen edificacions emblemàtiques com ara temples o places de reunió, i en què es reunien personalitats importants de la ciutat, per a actes també importants. Al punt més encimbellat hi acostumava a haver una mena de torre, un castell o una ciutadella, que prenia el nom d'acròpolis. En són exemples l'acròpolis d'Atenes, l'acròpolis de Corint (Acrocorint), l'acròpolis de Tebes (Cadmea) i l'acròpolis d'Argos (Larisa).
Amb propòsits defensius, els primers habitants van escollir per establir-se un terreny elevat, sovint un turó o muntanyeta amb faldes costerudes, i aquestes antigues ciutadelles es van convertir, en moltes parts del món, en el nucli de grans ciutats que es van estendre al peu de l'elevació.
El mot acròpolis, tot i ser d'origen grec i estar associat des dels inicis amb les ciutats gregues, es pot aplicar genèricament a totes les ciutadelles d'aquesta mena (Roma, Jerusalem, la Bratislava cèltica, moltes de l'Àsia Menor o, fins i tot, Castle Hill, el turó del Castell d'Edimburg). El Capitoli de Roma tenia el mateix propòsit que l'acròpolis de les ciutats gregues.
L'exemple més famós d'acròpolis és la d'Atenes, que, per motius històrics i artístics i pels famosos edificis que s'hi van erigir, és coneguda generalment com «l'Acròpolis», ras i curt, sense cap mena de qualificació posterior.
A causa del seu estil clàssic grecoromà, les ruïnes de la Gran Església de Pedra de la Missió de San Juan de Capistrano (a Califòrnia) han estat anomenades «l'Acròpolis d'Amèrica».
En altres parts del món s'han desenvolupat altres noms per a les ciutadelles o alcàssers alts, que sovint reforçava el seu sentit de lloc fortificat. A la Itàlia central, molts petits municipis rurals encara s'apinyen a la base d'una fortificació anomenada la Rocca.

## Referències

* ↑ «Acròpolis». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Acròpolis». Diccionari de la llengua catalana de l'IEC. Institut d'Estudis Catalans.
* ↑ «Acròpoli». Diccionari de la llengua catalana de l'IEC. Institut d'Estudis Catalans.
* ↑ Alberich i Mariné, Joan (dir.); Cuartero i Iborra, Francesc J. (dir.). Diccionari Grec-Català. D'Homer al segle ii dC. Enciclopèdia Catalana - Fundació Institut Cambó, 2015, p. 188. ISBN 9788441224223.
* ↑ Smith, William (ed.). «Acropolis». A Dictionary of Greek and Roman Antiquities (1890). [Consulta: 27 gener 2023].
* ↑ Lezama, José Luis. Teoría social, espacio y ciudad. Mèxic D. F.: El Colegio de Mexico, Centro de Estudios Demograficos y de Desarrollo, 1998, p. 223, 250. ISBN 9789681205744.
# Acró d'Acragant

Acró (grec antic: Ἄκρων), fill de Xenó, fou un metge grec natural d'Acragant i contemporani d'Empèdocles (segle v aC).
D'Acragant va anar a Atenes i va obrir una escola filosòfica; es diu que era a Atenes durant la gran plaga (430 aC) i els focs purificadors subseqüents, però sembla poc probable. Més tard va tornar a Acragant, va construir una tomba familiar i va demanar entrar al senat, cosa a la qual Empèdocles es va oposar. Va escriure diverses obres en dialecte dòric, però no s'han conservat, si bé els títols ens han arribat a través de la Suda i Eudòxia Macrembolitissa, i parlaven de temes mèdics i físics. Els empírics, per demostrar més antiguitat que els dogmàtics (l'escola dogmàtica fou fundada per Tèssal i Polibi, fill i gendre d'Hipòcrates, vers el 400 aC), van atribuir la fundació de la seva escola a Acró.

## Referències

* ↑ Thomas, Joseph. The Universal Dictionary of Biography and Mythology. Cosimo, Inc., 1 de gener de 2010, p. 188. ISBN 978-1-61640-069-9.
* ↑ Codorniu y Nieto, Antonio; Rubia, José María de la. Compendio de la historia de la medicina. Imprenta de Ignacio Boix, 1839, p. 51.
* ↑ Smith, William «Acron». A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. By various writers. Ed. by William Smith. Illustrated by numerous engravings on wood, 1867, pàg. 14-15 [Consulta: 3 agost 2016].
# Ala (desambiguació)

«Ala o ALA» té aquests significats:
* Ala és un element que permet mantenir el vol als avions o ocells
* Aeronàutica: Ala (aeronàutica), part d'una aeronau.
* Anatomia: Ala (anatomia), extremitat d'alguns animals que permet el vol.
* Història:, Ala romana
* Militar:, Ala (militar), unitat d'aviació militar.
* Mitologia:, Ala (mitologia), déu de la mort africà.
* Arquitectura: Ala (arquitectura), cos separat lateralment de l'edifici principal
* Botànica: Ala (botànica), en la família de les fabàcies, pètal lateral que forma part de la corol·la típica papilionada
* Acrònims:
** Agrupación Liberal de Andratx, partit polític d'àmbit municipal creat el 1993.
** American Library Association, agrupació professional de bibliotecaris fundada l'any 1876 als Estats Units d'Amèrica.
* Altres:
** Alanina, aminoàcid que forma les proteïnes.
* Geografia:
** Ala (Daguestan), localitat de la república del Daguestan, a Rússia
** Ala (Macedo de Cavaleiros), freguesia portuguesa
* Esport: Ala (futbol sala), posició que ocupa un jugador dins del camp.
# Ala (arquitectura)

Una ala és en arquitectura cadascuna de les parts subordinades a l'estructura principal i central d'un edifici. Les ales individuals poden adjuntar-se directament a l'edifici principal o es poden construir per separat i unir-se amb una estructura de connexió com una columnata o pèrgola. Els edificis nous poden incorporar ales des del principi o les poden afegir posteriorment com a part d'una expansió o remodelació. Per extensió, el terme s'aplica a cadascuna de les crugies organitzades al voltant d'un espai de distribució -com un pati, un vestíbul o un corredor- i, fins i tot, a cadascuna de les parts en què es consideri dividit un espai qualsevol. En el cas d'un convent, les galeries que envolten el claustre es denominen colla.

## Història

En els edificis clàssics i pal·ladians, les ales són edificis més petits a banda i banda del cos de logis i s'uneixen a ell per quadrants o porticons, que es projecten parcialment cap endavant per formar un tribunal o un honorari. A l'època medieval i moderna, els reis, els prínceps i els nobles van millorar els seus palaus, cases senyorials i vil·les per millorar la seva aparença exterior. Com més gran sigui el complex de l'edifici, els propietaris més rics i poderosos semblaran a l'espectador. El palau de Versalles, el palau de Laterà a Roma o el palau Sanssouci de Potsdam són exemples ben coneguts d'un gran nombre de palaus o cases senyorials.
En l'arquitectura moderna, les ales es troben sovint en edificis públics i locals comercials. Les ales poden tenir funcions especials. Per exemple, els hospitals solen ales amb funcions separades. Les ales es poden anomenar segons la seva funció (per exemple, l'ala cardíaca del Great Ormond Street Hospital), la seva orientació (per exemple, l'Ala est del Somerset House, King's College de Londres.) o una persona notable (per exemple, el Cavendish Wing del St Mary's Hospice, Ulverston.). Les ales permeten tenir una superfície de finestres més gran, el que habitualment permet una il·luminació més natural i per a edificis crítics amb la seguretat, com ara laboratoris, escurcen les rutes d'evacuació, a diferència de les estructures monolítiques de la mateixa superfície.

## Referències

* ↑ «Definició d'ala, significat d'ala en català». [Consulta: 15 maig 2019].
* ↑ «ala - Diccionari Català - WordReference.com». [Consulta: 15 maig 2019].
* 1 2 Curl, James Stevens (2006). Oxford Dictionary of Architecture and Landscape Architecture, 2nd ed., OUP, Oxford i Nova York, p. 853,
* ↑ The Cardiac Wing Arxivat 2014-01-30 a Wayback Machine. a www.gosh.org. Consultat 22 setembre 2014.
* ↑ Facilities at Somerset House East Wing a www.kingsvenues.com. Consultat el 22 setembre 2014.
* ↑ New Cavendish Wing at St Mary’s Hospice given the Royal seal of approval Arxivat 2016-08-03 a Wayback Machine. at www.cumbriacrack.com. Retrieved 22 September 2014.

## Bibliografia

* Pevsner, Honor, Fleming: Lexikon der Weltarchitektur, 2a edn., 1987, Prestel-Verlag, ISBN 3-7913-0652-9
# Ala-Too kirguís

El Ala-Too kirguís (en kirguís: Кыргыз Ала-Тоосу, Kırgız Ala-Toosü, [kərˈɣəs ɑlɑˈtoːsu]; en kazakh: Қырғыз Алатауы, Qyrǵyz Alataýy) també Kyrgyz Alatau, Muntanyes Alexandre, és una serralada que s'estén per una longitud total de 454 km des de l'extrem oest d'Issyk-Kul fins a la ciutat de Taraz, al Kazakhstan. Discorre en direcció est-oest, separant la vall de Txui de la vall de Kochkor, la vall de Suusamyr i la vall de Talas. El Talas Ala-Too es troba al costat del Kyrgyz Ala-Too als voltants del Pas de Töö Ashuu. La part occidental del Kirguiz Ala-Too serveix de frontera natural entre el Kirguizstan i el Kazakhstan.

## Referències

* ↑ Чүй облусу:Энциклопедия (en kyrgyz, russian). Bishkek: Chief Editorial Board of Kyrgyz Encyclopedia, 1994, p. 718. ISBN 5-89750-083-5.
# Alain Oyarzun Aguilar

Alain Oyarzun Aguilar (Sant Sebastià, Guipúscoa, 27 de setembre de 1993, és un futbolista professional basc que juga com a migcampista pel CD Mirandés, cedit per la Reial Societat.

## Carrera esportiva

Oyarzun va ingressar al planter de la Reial Societat el 2005, a 12 anys, després d'haver començat a l'AS Les Eglantins d'Hendaye, un club d'Hendaia, al País Basc. El 18 de juny de 2012 va signar el seu primer contracte professional, fins al 2014, per jugar a la Reial Societat B.
Oyarzun va debutar com a sènior la temporada 2012–13, i va jugar diversos partits a segona B. El 30 de novembre de 2013 fou convocat per un partit de La Liga contra el RCD Espanyol, tot i que va restar a la banqueta en un partit que acabà en victòria 2–1 fora de casa.
Oyarzun va ampliar el contracte amb els Txuri-urdin el 21 de gener de 2014, fins al 2018. El 4 de desembre va debutar amb el primer equip, entrant com a substitut de David Zurutuza en un empat 0–0 fora de casa contra el Reial Oviedo, a la Copa del Rei.
El 20 d'agost de 2015 Oyarzun fou promocionat definitivament al primer equip, i se li assignà el dorsal número 12.

## Referències

* ↑ «Alain Oyarzun renueva hasta 2014» (en castellà). Web de la Real Sociedad, 18-06-2012. [Consulta: 5 desembre 2014].
* ↑ «Carlos Martínez vuelve a la convocatoria» (en castellà). Diario Vasco, 30-11-2013. Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 5 desembre 2014].
* ↑ «Un día menos para volver a Europa» (en castellà). Marca, 30-11-2013. [Consulta: 5 desembre 2014].
* ↑ «Alain Oyarzun renueva hasta 2018» (en castellà). Diario Vasco, 21-01-2014. Arxivat de l'original el 2019-02-10. [Consulta: 5 desembre 2014].
* ↑ «El Tartiere resiste» (en castellà). Marca, 04-12-2014. [Consulta: 5 desembre 2014].
* ↑ «Héctor y Oiartzun ya son del primer equipo» (en castellà). Real Sociedad, 20-08-2015. [Consulta: 20 agost 2015].

## Enllaços externs

* Fitxa a la Reial Societat (castellà)
* Alain Oyarzun Aguilar a BDFutbol
* Alain Oyarzun Aguilar, Fitxa a Soccerway
# Agustín de Carlos Elduayen

Agustín de Carlos Elduayen (Sant Sebastià, 4 d'agost de 1964) és un exfutbolista basc. Jugava de porter i sempre ho va fer en la Lliga espanyola.

## Biografia

Es va iniciar en la Reial Societat i fou el primer que va substituir el mític Luis Miguel Arconada. A causa de la prometedora carrera que se li preveia va ser fitxat per l'Atlètic de Madrid on no va acabar de triomfar, i va haver d'emigrar al Real Burgos.
Va viure els seus millors anys amb el Reial Burgos CF, ajudant el conjunt de Castella i Lleó a tres temporades consecutives a la primera divisió. En 1991–92, quan van acabar en la millor novena posició de la història, va jugar en els 38 partits (3.338 minuts) i només va concedir 43 gols, guanyant el premi Don Balón al millor jugador espanyol en el procés.
Després del descens del Real Burgos a Segona l'any 19923 va ser traspassat al Deportivo de La Coruña on a causa de l'alta competitivitat entre els porters no va tenir massa continuïtat. Va finalitzar la seva carrera esportiva en el Reial Valladolid on tot just va jugar.

## Referències

* 1 2 3 «Elduayen». Base de Dades Històrica de Futbol.. [Consulta: 16 octubre 2022].
* ↑ Spain – Footballer of the Year; at RSSSF
# Agustín de Hinojosa y Montalvo

Fra Agustín de Hinojosa y Montalvo, O.F.M. (Madrid, 1575-Villanueva de la Serena, 3 de juliol de 1631) va ser un franciscà que va ser nomenat bisbe de Nicaragua el 1630, però no va arribar a la diòcesi per mort sobtada el 1631.
Nascut a la parròquia de San Martín de Madrid, fill del llicenciat Gedeón de Hinojosa, personalitat que va ser cavaller de l'orde de Sant Jaume, col·legial major de Cuenca a Salamanca, membre del Consell de les Ordes, del de Castella i la seva Cambra, i de la dama Catalina de Montalvo.
Va prendre l'hàbit franciscà al convent de San Francisco de Sevilla, on va ser guardià, lector jubilat, definidor i predicador de fama. Pels seus mèrits, Felip IV el va presentar al bisbat de Nicaragua el 22 de març de 1630. Va ser consagrat per l'arquebisbe de Tarragona Juan de Guzmán al Convent de les Descalzas Reales a la capital, i mentre anava de camí a prendre possessió del bisbat va morir el 3 de juliol de 1631 a Villanueva de la Serena quan va aturar-se a donar ordes i confirmacions, sense arribar a trepitjar mai Nicaragua. Com havia demanat, va ser enterrat al convent de San Francisco de Descalzos de Illescas, on hi havia els seus pares i successors de la família.

## Referències

* ↑ Álvarez y Baena, 1789, p. 4.
* 1 2 Álvarez y Baena, 1789, p. 5.
* ↑ Cheney, David M. «Fitxa de Agustín de Hinojosa y Montalvo» (en anglès). Catholic Hierarchy.

## Bibliografia

* Álvarez y Baena, José Antonio. Hijos de Madrid, ilustres en santidad, dignidades, armas, ciencias y artes (en castellà). Tom I. Madrid: Oficina de D. Benito Cano, 1789.
# Agència de Protecció Ambiental dels Estats Units

L'Agència de Protecció Ambiental dels Estats Units (United States Environmental Protection Agency, EPA o USEPA) és una agència governamental del govern federal dels Estats Units que va ser creada amb el propòsit de protegir la salut humana i el medi ambient escrivint fent complir els reglaments basats en les lleis aprovades pel Congrés. L'EPA va ser proposada pel president Richard Nixon i va començar a funcionar el 2 de desembre de 1970, després que Nixon presentés un pla de reorganització davant el Congrés que va ser ratificat per audiències de comitès a la Cambra de Representants i al Senat dels Estats Units. L'agència és dirigida per un administrador, que és nomenat pel president i aprovat pel Congrés dels Estats Units. Aquest càrrec l'ocupa Lisa P. Jackson.
L'EPA té la seu a Washington DC, amb oficines regionals a cadascuna de les deu regions de l'agència, i 27 laboratoris. L'agència duu a terme l'avaluació, la investigació i l'educació en el medi ambient. Té la responsabilitat de mantenir i fer complir les normes nacionals sota una varietat de lleis ambientals, en consens amb els governs estatals i locals. Deleguen algunes de permisos, supervisió, compliment i responsabilitats als EUA i a la NAT. L'abast de seguretat de l'EPA inclou multes, sancions i altres mesures. L'agència també treballa amb les indústries i tots els nivells de govern en una àmplia varietat de programes voluntaris de prevenció de la contaminació i els esforços de conservació d'energia.
L'agència compta amb aproximadament 17.000 empleats a temps complet, i involucra a moltes més persones sobre una base contractual. Més de la meitat dels recursos humans de l'EPA són enginyers, científics i especialistes en protecció del medi ambient, altres grups inclouen els assumptes legals, públics, financers i tecnològics de la informació.

## Referències

* ↑ «Agència de Protecció Ambiental dels Estats Units». Diccionari General DCT. [Consulta: 20 octubre 2020].
* ↑ «Our Mission and What We Do». US EPA.
* ↑ «Public Access—When and how was the EPA Created?». U.S. EPA. Arxivat de l'original el 2012-04-24.
* ↑ Joseph Kahn and Jim Yardley «As China Roars, Pollution Reaches Deadly Extremes». The New York Times, 26-08-2007. Also see U.S. Census Bureau spreadsheet

## Enllaços externs

* Agència de Protecció Ambiental dels Estats Units - Lloc web oficial
* Environmental Protection Agency al Registre Federal d'Agències dels Estats Units
# Albordj

Alborj, en avèstic, és la muntanya primitiva, fonament i base de tota la terra. Totes les altres muntanyes no són més que ramificacions d'«Alborj» i al cim d'aquesta muntanya hi ha Ahura Mazda, el déu creador, amb els 30 Amschaspandas i Izedes.

## Notes

* ↑ El contingut d'aquest article incorpora material del tom 4 de l'Enciclopèdia Universal Il·lustrada Europeu-Americana (Espasa), amb copyright anterior a 1931, el qual es troba en el domini públic

## Enllaços externs

* Eden Fausset's Bible Dictionary
# Allentown (Pennsilvània)

Allentown és una població dels Estats Units a l'estat de Pennsilvània. Segons el cens del 2000 tenia 106.632 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Allentown tenia 106.632 habitants, 42.032 habitatges, i 25.135 famílies. La densitat de població era de 2.320,8 habitants per quilòmetre quadrat.
Dels 42.032 habitatges en un 28,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 39,4% hi vivien parelles casades, en un 15,1% dones solteres, i en un 40,2% no eren unitats familiars. En el 33,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 12,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,42 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,09.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,8% tenia menys de 18 anys, un 11,2% entre 18 i 24, un 29,8% entre 25 i 44, un 19,1% de 45 a 60 i un 15,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 87,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 32.016 $ i la renda mediana per família de 37.356 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.426 $ mentre que les dones 23.882 $. La renda per capita de la població era de 16.282 $. Entorn del 14,6% de les famílies i el 18,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Persones il·lustres

* Amanda Seyfried. Actriu, cantant i model.
* Lil peep. Cantant.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Allentown». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 31 gener 2021].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Allentown». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Akaganeïta

L'akaganeïta (en anglès i francès:akaganéite) és un mineral de la classe dels òxids.

## Característiques

L'akaganeïta és un òxid de fórmula química (Fe$^{3+}$,Ni$^{2+}$)₈(OH,O)$_{16}$Cl$_{1.25}$·nH₂O. Cristal·litza en el sistema monoclínic.
Segons la classificació de Nickel-Strunz pertany a «04.DK: Òxids amb proporció Metall:Oxigen = 1:2 i similars, amb cations grans (+- mida mitjana); estructures de túnel» juntament amb els següents minerals: coronadita, criptomelana, hol·landita, manjiroïta, mannardita, priderita, redledgeïta, henrymeyerita, estronciomelana, romanechita i todorokita.

## Formació i jaciments

Es forma per la meteorització de la pirrotita (Fe$_{1-x}$S). També s'ha trobat níquel en la seva estructura que és monoclínica. Rep el nom de les mines Akagane d'Iwate al Japó, on es va descobrir. També es troba en altres llocs del món i en roques lunars i en meteorits.

## Referències

* ↑ «Akaganeite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 2 març 2023].

## Enllaços externs

* Webmineral
* Weisstein
# Alexander Fleming (escultura)

L'escultura urbana coneguda pel nom Alexander Fleming, ubicada a l'entrada a l'aldea de Vallín, en la parròquia de Limanes, a la ciutat d'Oviedo, Principat d'Astúries, Espanya, és una de les més d'un centenar que adornen els carrers de l'esmentada ciutat espanyola.
El paisatge urbà d'aquesta ciutat, es veu adornat per obres escultòriques, generalment monuments commemoratius dedicats a personatges d'especial rellevància en un primer moment, i més purament artístiques des de finals del segle xx.
L'escultura, feta de pedra, és obra de Félix Alonso Arena, i està datada 1972.
Aquesta escultura es va realitzar en honor del metge Alexander Fleming, descobridor de la penicil·lina. Es tracta d'un conjunt format per un muret de maó que es tanca amb una reixa de ferro colat, presidit pel bust llaurat en pedra d'aquest important metge investigador. Als costats del conjunt hi ha relleus dels escuts d'Oviedo i Limanes.

## Referències

* 1 2 «Limanes recuperará su vínculo histórico con Alexander Fleming» (en castellà). El Comercio, 19-10-2017.
* 1 2 «Escultura pública en Oviedo». Arxivat de l'original el 2014-07-17. [Consulta: 14 novembre 2018].
* ↑ «Ruta por el Oviedo más escultural... 32 figuras que te dejarán de piedra :) ¿TE ATREVES CON UN "SELFIE" DIFERENTE EN TODAS? - GUÍA TURISMO ASTURIAS» (en castellà). GUÍA TURISMO ASTURIAS.
* ↑ «Escultura de Alexander Fleming - Enciclopedia de Oviedo» (en castellà). [Consulta: 19 novembre 2018].
# Albert Alins i Abad

Albert Alins i Abad (Pont de Suert, Alta Ribagorça 1967) és un polític català, fou delegat del govern a l'Alt Pirineu i Aran, a destacar que fou alcalde de Pont de Suert (Alta Ribagorça) entre 1999 i 2015, i Delegat del govern a l'Alt Pirineu i Aran des de l'any 2011 fins al 2016. Està diplomat en Empresarials, i actualment propietari d'una gestoria.

## Referències

* ↑ «Salutació de l'Alcalde». Ajuntament del Pont de Suert. [Consulta: 11 juliol 2013].
* 1 2 «Albert Alins, alcalde del Pont de Suert, serà el nou delegat del govern a l'Alt Pirineu i Aran». Bondia.cat, 08-01-2011. Arxivat de l'original el 13 de setembre 2011. [Consulta: 11 juliol 2013].
* ↑ «“Vull consolidar el Pont de Suert com a capital de serveis”». El Punt Avui, 05-05-2011. [Consulta: 11 juliol 2013].
* ↑ «L'alcalde del Pont de Suert serà el delegat del Govern al Pirineu». Nació Digital, 10-01-2011. [Consulta: 11 juliol 2013].
* ↑ ACN «Maria Rosa Amorós, delegada del govern a l'Alt Pirineu i Aran». El Punt Avui.
# Alexia Muffat

Alexia Muffat (15 de novembre de 1992]) és una ciclista francesa, professional del 2011 al 2013.

## Palmarès

* 2012
** 1a al Gran Premi de Chambéry

## Referències

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
* Fitxa a procyclingstats.com
# Ambliara

Ambliara fou un principat de la presidència de Bombai, fundat per una branca dels chahuans rajputs de Sambhar (Ajmer). La seva superfície era de 207 km². Podria ser el mateix que apareix a la Imperial Gazetteer of India com Amliyara.
El 1908 va pujar al tron el thakhur Sahib Keshar Singh, nascut el 1887. El va succeir Sahib Jamal Singh sota el que l'estat va ingressar a la Unió Índia.

## Referències

Llista de governants i genealogia de Henry Soszynski, Brisbane (AUS)
# Ambaixada romana (Sènons, 283 aC)

El Llegat romà va enviar una ambaixada romana a l'Epir el 279 aC.
Les ambaixades estaven formades per un grup d'ambaixadors i tenien per missió portar missatges del Senat a estats estrangers. El seu nomenament era considerat un gran honor i només es concedia a homes il·lustres.
El Senat romà va enviar una ambaixada amb el pretor Marc Curi Dentat el 283 aC als sènons per negociar l'alliberament dels presoners romans, que va ser rebuda hostilment i els seus membres assassinats pels sènons.

## Referències

* ↑ Livi Epitome, 12. (llatí)