# Dolomita

* Aquest article tracta sobre el mineral. Si cerqueu les muntanyes, vegeu «Dolomites».
La dolomita és un mineral de carbonat de calci i magnesi que pertany i dona nom al grup de la dolomita. Va ser anomenat així l'any 1791 per Nicolas-Théodore de Saussure en honor del mineralogista i geòleg francès Dolomieu (1750-1801). És isostructural amb la nordenskiöldina. Forma una sèrie de solució sòlida amb l'ankerita.

## Característiques

La dolomita és un mineral compost de carbonat de calci i magnesi, amb fórmula CaMg(CO₃)₂. Cristal·litza en el sistema trigonal, i es pot trobar en cristalls tabulars, sovint amb cares corbes. El seu hàbit cristal·lí també inclou el columnar, l'estalactític, el granular i el massiu. La dolomita pot ser fluorescent en blanc i rosa sota la llum ultravioleta.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la dolomita pertany a «05.AB: Carbonats sense anions addicionals, sense H₂O, alcalinoterris (i altres M$^{2+}$)» juntament amb els següents minerals: calcita, gaspeita, magnesita, otavita, rodocrosita, siderita, smithsonita, esferocobaltita, ankerita, kutnohorita, minrecordita, aragonita, cerussita, estroncianita, witherita, vaterita, huntita, norsethita, alstonita, olekminskita, paralstonita, baritocalcita, carbocernaita, benstonita i juangodoyita.

## Formació i roques

És un important mineral de roques sedimentàries i metamòrfiques, trobat com mineral principal de les roques anomenades dolomies i metadolomies, així com un mineral important en limolites i marbres on la calcita és el principal mineral present. També apareixen dipòsits de dolomita en vetes hidrotermals, formant cristalls que omplen cavitats. S'ha trobat també en serpentinites i roques similars.
La dissociació natural de la dolomita per l'acció de l'aigua carbònica en roques sedimentàries (dolomies) dona lloc a nombroses formacions càrstiques, per donar calcita i magnesita pura, segons la reacció reversible:
CaMg(CO₃)₂ + 2H₂O + 2CO₂ ←→ 4CO₃H$^-$ + Ca$^{2+}$ + Mg$^{2+}$ ←→ CaCO₃ + MgCO₃ + 2H₂O + 2CO₂
Es sol trobar acompanyada de siderita, quars, guix, fluorita, celestina, calcita o barita.

## Usos

Abunda en la naturalesa en forma de roques dolomítiques i s'utilitza com a font de magnesi i per a la fabricació de materials refractaris (és una roca sedimentària química). També s'utilitza com a fonent en metal·lúrgia, manufactura de ceràmica, pintures i càrregues blanques i com a component per fabricar el vidre. Està totalment proscrita com mineral al clínquer del formigó pel contingut en MgO, ja que dona una alta expansivitat. En canvi com a àrid de formigó valdria, sempre que s'analitzi la seva reacció amb el ciment.

## Grup de la dolomita

Els membres d'aquest grup tenen una estructura cristal·lina semblant a la de la calcita. En la dolomita, posicions alternes de Ca estan ocupades per Mg, esdevenint estructures no equivalents, reduint el punt de simetria del cristall de 32/m a 3.
El grup està compost per cinc espècies minerals: ankerita, dolomita, kutnohorita, minrecordita i norsethita.

## Varietats

* Brossita, una varietat férrica de dolomita amb fins a un 10% de FeCO₃. Trobada originàriament a la mina Brosso, Calea, Província de Torí, Itàlia, d'on rep el seu nom.
* Cobaltodolomita, una varietat cobaltífera provinent de Pribram, República Txeca, que conté 5,17% de CoO. Es representa amb la fórmula (Ca,Mg,Co)CO₃.
* Conita, també anomenada dolomita rica en magnesi, és una dolomita amb Mg > Ca en una quantitat significativa, amb fórmula (Ca,Mg)Mg(CO₃)₂.
* Dolomita fèrrica, una varietat relativament comuna de dolomita que conté ferro. Es pot distingir de l'ankerita només per mitjans analítics.
* Dolomita manganesífera, una varietat que conté manganès.
* Dolomita zíncica, una varietat que conté zinc.
* Greinerita, una varietat manganesífera de dolomita, però probablement només una dolomita amb un contingut de manganès feble. El material tipus, provinent de la muntanya Greiner, al Tirol, es va perdre.
* Gurhofian, també anomenada geldolomita, una varietat microcristal·lina de dolomita que inicialment es creia que es tractava d'un gel. Originàriament reportada de Gurhof, Baixa Àustria. Pot ser de color blanc o groguenc.
* Plumbodolomita, una varietat que conté plom.
* Taraspita, una dolomita sinteritzada verda i bandejada, que deu el seu color a continguts menors de níquel (0,1-0,3% NiO) i de ferro (0,75-6% FeO). El material s'utilitza per tallar. Rep el seu nom de la localitat de Tarasp, Grischun, Suïssa.
* Teruelita, una dolomita negre originalment descrita a Terol, Aragó.
* Cobaltodolomita de Katanga, República Democràtica del Congo
* Dolomita fèrrica, de Touissit, Marroc
* Dolomita manganesífera, del Cerro Warihuyn, Perú
* Taraspita, de Tarasp, Suïssa
* Teruelita, del Salobral, Terol, Aragó
* Dolomita zíncica, de Tsumeb, Namíbia

## Referències

* ↑ «Dolomite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 22 juny 2014].
* ↑ «Dolomite» (en anglès). Handbook of Mineralogy. [Consulta: 22 juny 2014].
* ↑ «Dolomite Mineral Data» (en anglès). Webmineral. [Consulta: 22 juny 2014].
* 1 2 «Dolomite Group» (en anglès). Mindat. [Consulta: 22 juny 2014].
* ↑ «Ankerite-Dolomite Series» (en anglès). Mindat. [Consulta: 22 juny 2014].
* ↑ Deer, W. A., R. A. Howie and J. Zussman (1966) An Introduction to the Rock Forming Minerals, Longman, pp. 489–493. ISBN 0-582-44210-9
* ↑ «Brossite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 22 juny 2014].
* ↑ «Cobaltoan Dolomite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 22 juny 2014].
* ↑ «Mg-rich Dolomite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 22 juny 2014].
* ↑ «Ferroan Dolomite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 22 juny 2014].
* ↑ «Manganoan Dolomite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 22 juny 2014].
* ↑ «Zincian Dolomite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 22 juny 2014].
* ↑ «Greinerite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 22 juny 2014].
* ↑ «Gurhofian» (en anglès). Mindat. [Consulta: 22 juny 2014].
* ↑ «Plumbodolomit» (en anglès). Mindat. [Consulta: 22 juny 2014].
* ↑ «Taraspite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 22 juny 2014].
* ↑ «Teruelite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 22 juny 2014].