OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Viatxeslav Djavanian

Viatxeslav Iúrievitx Djavanian (en rus Вячеслав Юрьевич Джаванян) (Leninakan, República Socialista Soviètica d'Armènia, 5 d'abril de 1969) va ser un ciclista rus que fou professional entre 1992 i 1998.
Nascut a l'actual Armènia, durant la seva carrera esportiva representà en primer moment els colors de l'URSS i a partir de la seva dissolució els de Rússia. Els seus èxits més importants han estat les vistòries finals a la Volta a l'Uruguai, a la Volta a Polònia i a la Regio-Tour.

## Palmarès

* 1991
** 1r al Duo Normand (amb Andrei Teteriuk)
* 1993
** Vencedor d'una etapa al Giro de les Regions
* 1994
** 1r a la Volta a l'Uruguai i vencedor de 4 etapes
* 1995
** 1r all Quatre dies de l'Aisne i vencedor d'una etapa
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Baviera
* 1996
** 1r a la Volta a Polònia i vencedor de 2 etapes
* 1997
** 1r a la Regio-Tour i vencedor de 2 etapes

### Resultats al Tour de França

* 1997. Abandona (16a etapa)
* 1998. 81è de la classificació general. Vencedor d'una etapa

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 1996. 69è de la classificació general
* 1997. 80è de la classificació general

### Resultats a la Volta a Espanya

* 1992. 114è de la classificació general. Vencedor d'una etapa

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
# Urburschenschaft

Urburschenschaft (alemany: Fraternitat estudiantil originària) és el nom sota el qual es coneix la primera Burschenschaft o organització d'estudiants universitaris d'Alemanya. Al segle xix eren associacions d'individus d'idees relacionades amb el nacionalisme i el liberalisme. De la mateixa manera que es volia superar la condició fragmentària de les associacions d'estudiants (Studentenverbindungen), pretenien sobrepassar la divisió en estats petits (Kleinstaaterei) del territori nacional alemany. Aquesta primera fraternitat va ser fundada el 12 de juny de 1815 a la taverna "Grüne Tanne" de Jena (Turíngia). Amb 859 membres actius, englobava el 60 per cent dels estudiants de la Universitat de Jena de 1815 a 1820. Un dels seus primers integrants va ser Henrich von Gagern, president del Parlament de Frankfurt de 1848 a 1849. La roba que portaven els estudiants seguia la moda anti-francesa coneguda com a "altdeutsche Tracht", com a mostra de la seva diferenciació i oposició a l'ordre napoleònic d'Europa. Les insígnies que duien també remetien a la simbologia germànica. La seva bandera, que durien també els membres del Lützowsche Freikorps a les Guerres Napoleòniques, va arribar a ser coneguda com a Wartburgfahne. Els seus colors eren el negre, el vermell i el daurat, que més tard esdevindrien els colors de la bandera nacional del país.

## Referències

* ↑ http://www.faust.fr.bw.schule.de/geschichte/dtfarben.htm Arxivat 2011-09-08 a Wayback Machine.

## Vegeu també

* Vormärz
* Festival de Wartburg
* Decrets de Karlsbad
# Stilfs

Stilfs (italià Stelvio) és un municipi italià, dins de la província autònoma de Tirol del Sud. És un dels municipis del districte i de Vinschgau. L'any 2007 tenia 1.266 habitants. Limita amb els municipis de Bormio (SO), Laas, Martell, Müstair (Grisons), Prad am Stilfserjoch, Santa Maria Val Müstair (Grisons), Taufers im Münstertal i Valfurva (SO).

## Situació lingüística

| Pertinença lingüística (cens 2001) | 97,66% alemany |
| Pertinença lingüística (cens 2001) | 2,26% italià |
| Pertinença lingüística (cens 2001) | 0,08% ladí |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2004- | Josef Hofer | SVP |
# Ricardo Albisbeascoechea Pertica

Ricardo Raúl Albisbeascoechea Pertica, o Albis, (Mar del Plata, 18 d'agost de 1960) és un exfutbolista hispanoargentí, que ocupava la posició de migcampista.

## Trajectòria

Va iniciar la seua carrera en diversos equips argentins, com l'Independiente de Avellaneda o el Racing de Avellaneda. El 1982, després de formar al San Lorenzo, dona el salt a la primera divisió espanyola en fitxar pel CD Málaga.
Fins a la seua retirada el 1993, el migcampista militaria en diversos equips de les competicions espanyoles, tant de la màxima categoria com de Segona i Segona Divisió B.

### Equips

* 78/79 Independiente de Avellaneda
* 79/80 Atlético Kimberley
* 80/81 Racing de Avellaneda
* 81/82 San Lorenzo de Mar del Plata
* 82/85 CD Málaga
* 85/88 CD Logroñés
* 88/90 Reial Valladolid
* 90/91 Deportivo de La Corunya
* 91/92 CD Málaga
* 92/93 Balompédica Linense

## Enllaços externs

* Fitxa del jugador
# Platyops sterreri

Platyops sterreri és una espècie de crustaci malacostraci de l'ordre Mysida, l'única espècie del gènere Platyops.

## Hàbitat

Viu a l'aigua dolça.

## Distribució geogràfica

És un endemisme de Bermuda.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Iliffe, T.M. (1996). "Platyops sterreri." 1996 Llista Vermella de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, edició 1996. [Consulta: 12 abril 2023]
* ↑ Encyclopedia of Life (anglès)

## Bibliografia

* Bacescu, M., & Iliffe, T.M., 1986. Bermudamysis g.n., Platyops g.n. and other mysids from Bermudian caves. Stygologia, 2: 93–104.
* Baillie, J. i Groombridge, B., 1996. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 1996. UICN, Gland, Suïssa.
* Muller, H.G., (1993). World catalogue and bibliography of the recent Mysidacea. 238 pàgines.

## Enllaços externs

* World Groundwater Mysids (anglès)
# Navales

Navales és un municipi de la província de Salamanca, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 420 | 416 | 379 | 364 |

## Enllaços externs

* Enllaç a Wikisalamanca Arxivat 2007-11-14 a Wayback Machine.
# Las Guareñas

Las Guareñas és una comarca de la província de Salamanca (Castella i Lleó). Els seus límits no es corresponen amb una divisió administrativa, sinó amb una denominació històric-tradicional. Comprèn sis municipis: Cantalapiedra, Cantalpino, Palaciosrubios, Poveda, Tarazona i Villaflores.

## Referències

* ↑ Llorente Maldonado, Antonio. Centro de Estudios Salmantinos. Las comarcas históricas y actuales de la provincia de Salamanca (en español), 1976, p. 157 [Consulta: 23 novembre 2014]. «Las Guareñas o Tierra de Cantalapiedra: yo incluiría en esta comarca, tan semejante a la Tierra de Peñaranda, pero con ciertas características distintivas, entre ellas la relativa abundancia de terrenos de regadío dedicados a las hortalizas, El Pedroso de la Armuña (a pesar del nombre), Cantalapiedra, Tarazona de Guareña, Cantalpino, Palacios Rubios, Poveda de las Cintas y Villaflores (página 99) Queda fuera de La Armuña, por lo tanto, El Pedroso, que a pesar de llamarse «de Armuña», apellido reciente, no perteneció nunca al Cuarto de Armuña, sino al de Valdevilloria (página 129)»
* ↑ García González, Francisco. La Armuña: algo más que trigo y lentejas (en español), 2002.

## Enllaços externs

* Fitxa de Las Guareñas a la web del Turisme del Regne de Lleó
# Urbisaglia

Urbisaglia és un municipi (comune) d'Itàlia dins la província de Macerata. Té 2.779 habitants.

## Història

Urbisaglia (derivat d'Urbs Salvia) es trobava al sud del Picè, a la riba del riu Chienti. El nom de la població sembla relacionat amb el culte a la deessa Salus.
L'emperador Trajà la va convertir en colònia.
Hi ha les restes d'un amfiteatre de l'època flàvia.

## Referències

* ↑ VV. AA:. Los grandes descubrimientos de la arqueología, tomo VII, 1990, p. 256. ISBN 84-395-0690-2.

## Bibliografia

* VV. AA:. Los grandes descubrimientos de la arqueología, tomo VII, 1990, p. 256. ISBN 84-395-0690-2.

## Enllaços externs

* Página web oficial de Urbisaglia Arxivat 2010-01-13 a Wayback Machine. (en italià)
# Universitat de París I Panteó-Sorbona

La Universitat de París I Panteó-Sorbona és una universitat de París. La universitat és una institució multidisciplinària de l'ensenyament superior francès, especialitzada en els camps de l'economia i la gestió, les arts i les humanitats, el dret i les ciències polítiques.

## Graduats notables

* Jean-Michel Blanquer, jurista, polític i professor de francès
* Pauline Schmitt-Pantel, historiadora i hel·lenista francesa
* Boutros Boutros-Ghali, diplomàtic egipci
* Cristovam Buarque, polític brasiler

## Enllaços externs

* Universitat de París I Panteó-Sorbona - Lloc web oficial
# Doraops zuloagai

Doraops zuloagai és una espècie de peix de la família dels doràdids i de l'ordre dels siluriformes que es troba a Sud-amèrica: conques del llac Maracaibo i dels rius Apon, Santa Ana, Catatumbo i Escalante.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 50 cm de longitud total.

## Biologia

Menja insectes, cucs, crancs petits i caragols.

## Hàbitat

És un peix d'aigua dolça i de clima tropical.

## Referències

* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Galvis, G., J.I. Mojica i M. Camargo, 1997. Peces del Catatumbo. Asociación Cravo Norte, Santafé de Bogotá, D.C., 188 p.
* ↑ Galvis, G., J.I. Mojica i M. Camargo, 1997.
# Still

Still (en alsacià Stíll) és un municipi francès, situat a la regió del Gran Est, al departament del Baix Rin. L'any 2005 tenia 1.760 habitants. Forma part del cantó de Mutzig, del districte de Molsheim i de la Comunitat de comunes de la Regió de Molsheim-Mutzig.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 1.104 | 1.150 | 1.147 | 1.289 | 1.314 | 1.514 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001-2008 | François Widloecher | |
| 2008- | Maurice Boehler | |
# Robert Schaab

Robert Schaab (Rötha, 28 de febrer de 1817 - Leipzig, 18 de març de 1887) fou un musicòleg i organista alemany.
Va ser deixeble de Becker i de Mendelssohn, en el Conservatori de Leipzig (fundat pocs anys abans), i des de 1853 fou professor en el mateix centre i des de 1878 ocupà el càrrec d'organista de l'església de Sant Joan.
Deixà composicions per a orgue, que es distingeixen per la seva correcció, i Zwei Tafeln zur Musikgeschichte (1878).

## Bibliografia

* Enciclopèdia Espasa, vol. 54, pàg. 904. (ISBN-84-239-4554-5)
# Platges de Cartavio i Torbas

Les platges de Cartavio i Torbas es troben en el concejo asturià de Cuaña, i molt prop de la localitat de Cartavio. Són dues cales seguides formant ambdues una petita dabia. Formen part de la Costa Occidental d'Astúries, i, almenys, la de Torbas presenta vegetació a la platja i protecció mediambiental per estar catalogada com ZEPA i LIC.

## Descripció

La platja de Cartavio té una longitud d'uns 100-110 metres i una amplària mitjana d'uns 20 a 25 metres. La platja de Torbas, que és la continuació de la de Cartavio cap a l'orient, és molt més deixa anar doncs té aproximadament uns 730 metres de longitud i una amplària mitjana de 20 metres. El seu jaç és de sorres grises i palets, tenen un baix grau d'ocupació, els seus entorns són rurals i, per tant, de baix grau d'urbanització. Ambdues platges estan separades per uns promontoris durant la pleamar. A la platja de Tobas, que és la major, s'accedeix des del nucli urbà de Loza per una carretera còmoda i fàcil que acaba en un aparcament. Des d'aquí a la platja hi ha unes escales fins a la platja.
Per accedir sense necessitat de navegador o GPS cal arribar fins al poble de Cartavio i prendre una carretera en direcció est que part des d'una escultura. Es pren la primera desviació cap a l'esquerra i, ja per un camí, s'arriba a una petita església on cal aparcar l'automòbil. A partir d'aquí i mitjançant una pista de terra descendent i curta, s'arriba a la platja. Aquest enclavament de dues platges està limitat a l'est per la «punta del Palo» i per l'oest per la platja del Barco. En la plata de Torbas desemboca un rierol. Les activitats recomanades com a òptimes són la pesca submarina i la recreativa. Aquesta és una platja considerada com a apta per a tota la família.

## Referències

* 1 2 Ministerio de Agricultura, Alimentación y Medio Ambiente (en castellà). Arxivat 2015-04-18 a Wayback Machine.
* ↑ Del Río, Alejandro. Nobel. Guía total de las playas de Asturias. Asturias: Nobel, 2013, p. 30. ISBN 978-84-8459-669-1.
# Navaleno

Navaleno és un municipi de la província de Sòria, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó. Pertany a la comarca de Pinares.
S'hi va rodar una escena de la pel·lícula Doctor Zhivago de David Lean, a l'estació de ferrocarril, i aquest any van haver d'improvisar neu artificial perquè no nevava quan van voler rodar les escenes.

## Referències

* ↑ «Provincia de Soria (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 12 març 2021].
* ↑ «Navaleno (Est.) :: © EuroFerroviarios ® :: El Punto de Encuentro de los Trabajadores Ferroviarios». [Consulta: 30 gener 2020].
# Urbs

El terme llatí urbs (-is, femení, del que deriva la paraula "urbs") designa pròpiament a la ciutat llatina per antonomàsia, és a dir, l'espai construït o conjunt d'edificis, carrers i infraestructures; la civitas en sentit estricte, constituïda pels ciutadans que viuen en ella, amb el seu propi límit sagrat, el pomerium, i per tant, consagrada als déus.
La presència d'aquest recinte sagrat, la distingeix del oppidum, és a dir, la simple ciutat fortificada, desproveïda de les prerrogatives religioses i polítiques de la urbs. El recinte, originat a partir de la fundació del centre, acompanyada per cerimònies religioses mitjançant les quals es traçava un solc sagrat (pomerium), entorn del qual s'erigien les muralles, delimitava així una àrea interna destinat a la vida civil i una àrea externa, destinada a funcions militars. Dins del pomerium, el ciutadà era realment un cives, amb tots els seus drets i prerrogatives, però amb la prohibició de portar armes, mentre que fora, podia convertir-se en miles, guerrer al servei de la ciutat, amb subjecció a normes més restrictives. La part sacralizada de la ciutat era assignada com a espai per a funcions religioses i polítiques, i per a habitatge.
Tampoc s'ha de confondre amb la polis, que designa a una ciutat en sentit ampli, és a dir, la vila i el territori o àrea metropolitana que li està associat.
En el sistema de ciutats llatines, les urbs eren ciutats estat amb funcions polítiques i religioses entorn del qual giraven els oppida. Després, amb l'expansió de l'estat romà, va ser Roma la que va assumir el paper de urbs per excel·lència, quant a ciutat primordial de l'Imperi romà. Així, quan s'utilitza amb majúscula, la "Urbs" designa «la ciutat de les ciutats», és a dir, Roma.
La Roma antiga comptava amb l'àrea urbana estrictament definida, la Urbs Roma i les àrees rurals adscrites, les Ager Romanus. Amb l'augment de la població de Roma, els seus habitants desbordarien la muralla i el pomerium, per establir-se als voltants. Seria Augusto quan l'any 8 a. C. dividiria la Urbs Roma en catorze regions, que es conservarien durant tot l'Imperi.

## Vegeu també

* Umbilicus urbis
* Urbi et orbi
* Habitatge (Roma Antiga)

## Referències

* ↑ Carcopino, Jérôme. La vida cotidiana en Roma en el apogeo del imperio. Madrid: Temas de hoy, S.A., 1998, p. 31-34. ISBN 84-7880-917-1.
Viccionari
# Vicemariscal de l'Aire

Vicemariscal de l'Aire (anglès: Air Vice-Marshal) (AVM) és un rang d'oficial de la RAF, així com a diverses forces aèries més de països de la Commonwealth. Normalment se'ls anomena simplement Mariscal de l'Aire (Air Marshal).
El rang equivalent al Cos Auxiliar Femení de l'Aire (WAAF), al Cos Femení de l'Aire (WRAF) i al Servei d'Infermeria de la Reial Força Aèria Princesa Maria (PMRAFNS) era Comandant en Cap de l'Aire (Air Chief Commandant)

## Preeminència

Vicemariscal de l'Aire és un rang de 2 estrelles i té el codi OF-7 a l'OTAN. És equivalent a Contraalmirall a la Royal Navy o a Major General l'Exèrcit britànic o als Marines Reials.
El rang és immediatament superior al de Comodor de l'Aire, i immediatament subordinat al de Mariscal de l'Aire.

## Orígens

L'1 d'abril de 1918, la recentment creada RAF adoptà els seus títols de rang d'oficial dels de l'Exèrcit britànic, i els oficials que avui són Vicemariscals de l'Aire eren Major Generals. En resposta a la proposició que la RAF podria fer servir els seus propis títols, se suggerí que podria fer servir els de la Royal Navy, amb el mot "Aire" davant del títol naval. Per exemple, el rang que esdevindria el Vicemariscal de l'Aire hagués quedat com Contraalmirall de l'Aire. L'Almirallat objectà per qualsevol ús que es fes dels seus rangs (fins i tot amb la forma modificada), i proposà que els rangs aeris es derivessin del mot Ardian, que derivava de la combinació dels mots gaèlics per cap (ard) i ocell (eun), amb el terme Squadron Ardian seria l'equivalent a Contraalmirall i a Major General. Això no obstant, es preferí la fórmula Vicemariscal de l'Aire, adoptant-se l'1 d'agost de 1919.

## Insígnia

La insígnia de rang consisteix en 1 barra blau cel (amb una franja negra als costats), al damunt d'una franja blau cel amb els costats negres més gruixuda. Es llueix a les bocamànigues o a les espatlles de l'uniforme de vol.
L'estendard d'un Mariscal en Cap de l'Aire són dues bandes horitzontals primes en vermell, sobre un fons blau gris i una banda blau fosc a les puntes.
El distintiu per un vehicle mostra 2 estrelles blanques sobre un fons blau.
* Estendard de Vicemariscal de l'Aire de la RAF
* Distintiu de vehicle de Vicemariscal de l'Aire de la RAF
* Insígnia de Vicemariscal de l'Aire de la Reial Força Aèria Tailandesa
# Dorami-chan: Mini-Dora SOS!!

Dorami-chan: Mini-Dora SOS!! (ドラミちゃん ミニドラSOS!!!) és un migmetratge del 1989 de la sèrie Doraemon, protagonitzat per Dorami. Dirigit per Makoto Moriwaki, va ser emés per À Punt en dos episodis, amb el nom Dorami i el Minidora.

## Trama

El film està ambientat l'any 2011, quan els personatges principals de Doraemon estan casats i tenen fills. A causa d'un esdeveniment inesperat, una de les Mini-Dora arriba del passat, però de seguida fa amistat amb Nobisuke, Giachibi i Suneki (respectivament els fills de Nobita, Gegant i Suneo) i els mostra tot el que té en les butxaques quadri-dimensional. La Dorami ha de trobar la Mini-Dora, però els xicons intentaran evitar tot això per quedar-se amb el seu amic.

## Distribució

El curt es va projectar als cinemes japonesos l'11 de març de 1989, juntament amb Doraemon: Nobita no Nippon tanjō.

## Referències

* ↑ 石岡良治. 現代アニメ「超」講義 (en japonès). 株式会社planets, 2019-06-21. ISBN 978-4-905325-13-0.
* ↑ «Dorami i el minidora (Part 1ª)», 05-05-2019. [Consulta: 28 agost 2023].
* ↑ «Dorami i el minidora (Part 2ª)», 02-07-2020. [Consulta: 28 agost 2023].
* ↑ «映画ドラミちゃん ミニドラＳＯＳ！！！ | 電子書籍» (en japonès).
* ↑ 映画年鑑 (en japonès). 時事通信社, 1990.
# Roland Sandberg

Roland Sandberg (Karlskrona, 16 de desembre de 1946) és un exfutbolista suec de la dècada de 1970.

## Trajectòria esportiva

Començà la seva carrera a l'Åtvidabergs FF suec, d'on passà al club alemany 1. FC Kaiserslautern el 1973. Hi romangué quatre temporades, disputant 118 partits i marcant 61 gols. Amb la selecció sueca jugà 37 partits i marcà 15 gols entre 1969 i 1976. Marcà dos gols al Mundial de 1974.

## Referències

* ↑ «Sweden national football team stats» (en suec). passagen.se. Arxivat de l'original el 2001-06-09. [Consulta: 7 agost 2012].

## Enllaços externs

* Perfil
Roland Sandberg - Plantilles de navegació :
Selecció de futbol de Suècia – Copa del Món de futbol de 1974
1 Hellström •
2 Olsson •
3 Karlsson •
4 Nordqvist (c) •
5 Andersson •
6 Grahn •
7 B. Larsson •
8 Torstensson •
9 Kindvall •
10 Edström •
11 Sandberg •
12 S. Larsson •
13 Grip •
14 Tapper •
15 Magnusson •
16 Ejderstedt •
17 Hagberg •
18 Augustsson •
19 Cronqvist •
20 Lindman •
21 Persson •
22 Ahlström •
Entrenador: Ericson :
# Pieterpad

El Pieterpad és una ruta d'excursionisme de distància llarga que recorre els Països Baixos. El recorregut té 492 quilòmetres des de Pieterburen, a la part del nord de Província de Groningen, per acabar just al sud de Maastricht, en la part superior de Mont Sant Peter (St Pietersberg), a una alçada de 109 metres. El Pieterpad és un dels camins oficials de llarga distància en els Països Baixos (Lange Afstand Wandelpad Nummer 9) i el més popular de les seves rutes d'excursionisme de llarga distància. És possible caminar la ruta en qualsevol direcció, i per tot l'any. Es troba ben senyalada i disposa d'allotjament i transport públic al llarg del seu recorregut. El llibre guia oficial té dos volums: Pieterburen-Vorden i Vorden-Maastricht. Una pàgina web dedicada (en neerlandès) també dona detalls d'allotjament actualitzat.

## Història

El recorregut fou una idea de Toos Goorhuis-Tjalsma, resident a Tilburg, en el sud del Països Baixos, i el seu amic Bertje Jens resident a Groningen, en el nord dels Països Baixos. Van pensar la idea de dissenyar una ruta laberíntica entre els seus llocs de residència, més tard reorganitzada entre el nord llunyà i el sud llunyà. La ruta fou oficialment oberta des de 1983.

## Etapes

La ruta del Pieterpad té les etapes següents:
| 1 | Pieterburen | Winsum | 11 km |
| 2 | Winsum | Groningen | 18 km |
| 3 | Groningen | Zuidlaren | 21 km |
| 4 | Zuidlaren | Rolde | 16 km |
| 5 | Rolde | Schoonloo | 19 km |
| 6 | Schoonloo | Sleen | 22 km |
| 7 | Sleen | Coevorden | 19 km |
| 8 | Coevorden | Hardenberg | 20 km |
| 9 | Hardenberg | Ommen | 22 km |
| 10 | Ommen | Hellendoorn | 20 km |
| 11 | Hellendoorn | Holten | 15 km |
| 12 | Holten | Laren | 15 km |
| 13 | Laren | Vorden | 14 km |
| 14 | Vorden | Doetinchem | 26 km |
| 15 | Doetinchem | Hoch-Elten (Alemanya) | 19 km |
| 16 | Hoch Elten | Millingen aan de Rijn | 12 km |
| 17 | Millingen | Groesbeek | 20 km |
| 18 | Groesbeek | Gennep | 15 km |
| 19 | Gennep | Vierlingsbeek | 17 km |
| 20 | Vierlingsbeek | Swolgen | 21 km |
| 21 | Swolgen | Venlo | 22 km |
| 22 | Venlo | Roermond | 31 km |
| 23 | Roermond | Pey (Echt) | 21 km |
| 24 | Pey | Sittard | 18 km |
| 25 | Sittard | Strabeek (Valkenburg aan de Geul) | 21 km |
| 26 | Strabeek | Maastricht | 11 km |
| 27 | Maastricht | Sint-Pietersberg | 4 km |
El Pieterpad connecta amb els camins internacionals E9 a la seva part final del nord a Pieterburen i amb el GR5 al seu tram final del sud i travessa el E11 a Oldenzaal i el E8 a Nijmegen. Segueix el GR5 europeu d'excursionisme, el qual és també part del recorregut E2. El GR5, que travessa la Regió de les Ardenes a Niça i els Alps, és un dels camins internacionals més populars per excursionistes.

## Galeria

* Hunebedden Proper Rolde
* Hellendoorn A Laren
* Proper Laren
* Proper Doetinchem
* Groesbeek A Gennep
* Maas A Grubbenvorst

## Referències

* ↑ Pieterpad, Nivon Publishing http://www.nivon.nl (see Wandelen/Gidsen en Kaarten)
* ↑ Pieterpad www site: http://www.pieterpad.nl/
# Navalla

«Navalla» té aquests significats:
* Biologia:
** Navalla o Ensis ensis, mol·lusc molt apreciat en gastronomia
** Navalla o canyut (Solen marginatus), mol·lusc molt apreciat en gastronomia
** Navalla recta (Ensis siliqua)
* Estris:
** Navalla (estri), ganivet plegable de butxaca, eina per a tallar i punxar
** Navalla d'afaitar, fulla d'acer molt trempat que serveix per afaitar
** Navalla papallona, arma blanca un tipus concret de punyal
** Navalla d'empeltar, eina que es fa servir per a certs tipus d'empelt
* Miscel·lània:
** Navalla d'Occam, principi lògic atribuït al frare franciscà Guillem d'Occam
** Navalla de Hanlon, aforisme corol·lari de la llei de Finagle
# Lekenik

Lekenik és un municipi de Croàcia que es troba al comtat de Sisak-Moslavina.

## Referències

* ↑ «Popis gradova i općina» (Microsoft Excel) (en croat). uprava.hr. Ministeri d'Administració Pública de Croàcia, 10-06-2013. [Consulta: 2 desembre 2015].
# Universitat de Panteó-Assas

La Universitat de Panteó-Assas (en francès: Université Paris-Panthéon-Assas), també anomenada Paris-II, Panthéon-Assas o Assas, és una universitat de París. Hereva de la Facultat de Dret de la Universitat de París, va ser fundada el 1970, a conseqüència dels esdeveniments del maig francès el 1968.
Es reivindica com a «primera universitat jurídica de França»

## Enllaços externs

* Universitat de Panteó-Assas - Lloc web oficial