OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Vintondale

Vintondale és una població dels Estats Units a l'estat de Pennsilvània. Segons el cens del 2000 tenia 528 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Vintondale tenia 528 habitants, 210 habitatges, i 145 famílies. La densitat de població era de 443,2 habitants/km².
Dels 210 habitatges en un 29% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 54,8% hi vivien parelles casades, en un 11% dones solteres, i en un 30,5% no eren unitats familiars. En el 26,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 21% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,51 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,04.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22,3% tenia menys de 18 anys, un 7% entre 18 i 24, un 24,8% entre 25 i 44, un 24,1% de 45 a 60 i un 21,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 42 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 96,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 22.386$ i la renda mediana per família de 34.688$. Els homes tenien una renda mediana de 25.000$ mentre que les dones 11.908$. La renda per capita de la població era de 11.689$. Entorn del 9,4% de les famílies i el 8,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Vintondale». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Vintondale». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Vinya Gran (Vilamolat de Mur)

La Vinya Gran és una antiga vinya, ara convertida en camps de conreu, del municipi de Castell de Mur, al Pallars Jussà, a l'antic terme de Mur, en terres del poble de Vilamolat de Mur.
Està situada a la dreta del barranc de Sant Gregori, a llevant de l'ermita de Sant Gregori i del Tros de Sant Gregori i també a llevant de la Vinya del Serrat. Queda al nord-est de Vilamolat de Mur, entre la llau de la Vinya del Serrat -ponent- i la llau de Sant Miquel -llevant. El Camí de les Vinyes discorre pel costat més elevat i meridional de la vinya.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya; cal fer dos passos d'aproximació
# Vivica Genaux

Vivica Genaux (Fairbanks, Alaska, 1969), és una mezzosoprano estatunidenca.
Nascuda a Alaska, començà a estudiar música a Fairbanks, on començà a formar-se com a cantant i on també estudià piano i violí. Posteriorment estudià a Indiana amb Virginia Zeani. Els seus primers papers d'importància foren en òperes de Rossini (Il barbiere di Siviglia, La Cenerentola i L'italiana in Algeri), a partir dels quals aconseguí fer-se un nom a nivell internacional i actuar arreu d'Europa, on actualment viu. A partir dels papers rossinians ha diversificat les seves interpretacions i s'ha decantat cada vegada més cap a la música barroca, amb un estil destacable per la seva coloratura i amb un interès especial per compositors com Händel i Johann Adolf Hasse. Les seves interpretacions a l'òpera Bajazet de Vivaldi i a l'oratori La Santissima Trinità d'Alessandro Scarlatti han rebut crítiques excel·lents.
Debutà al Gran Teatre del Liceu de Barcelona el 19 de març de 2006, amb un recital dedicat a Händel, i al Teatre Principal de Maó el 2 de juny de 2006, amb l'òpera La Cenerentola de Rossini.

## Discografia seleccionada

* An Evening of Arias and Songs (àries de Rossini). Vivica Genaux - Martin Dubé (EPCASO, 1999)
* Arminio (G. F. Haendel). Vivica Genaux (com a Arminio), Geraldine McGreevy, Dominique Labelle et al. - Il Complesso Barocco - Alan Curtis (Virgin veritas, 2001).
* Arias for Farinelli (diversos autors barrocs). Vivica Genaux - Akademie für Alte Musik - René Jacobs (Harmonia Mundi, 2002).
* Bel Canto Arias (àries de Rossini i Donizetti). Vivica genaux - Ensemble Orchestral de Paris - John Nelson (Virgin Classics, 2003).
* Bajazet (A. Vivaldi). Vivica Genaux (com a Irene), David Daniels, Patrizia Ciofi et al. - Europa Galante - Fabio Biondi (Virgin Classics, 2004)
* La Santissima Trinità (A. Scarlatti). Vivica Genaux (com a Teologia), Roberta Invernizzi et al. - Europa Galante - Fabio Biondi (Virgin Veritas, 2005)
* Handel & Hasse Arias & Cantatas (àries de Haendel i Hasse). Vivica Genaux - Les Violons du Roy - Bernard Labadie (Virgin Classics, 2006)
* Atenaide (A. Vivaldi). Vivica Genaux (com a Teodosio), Sandrine Piau, Romina Basso et al. - Modo Antiquo - Federico Maria Sardelli (Naïve, 2007)
* DVD: A voice out of the cold. Reportatge sobre Vivica Genaux.

## Referències

* ↑ Patricia, Godes «Vivica Genaux, la 'mezzosoprano' superdotada». El País, 13-03-2010 [Consulta: 5 abril 2017].

## Enllaços externs

* Pàgina web de Vivica Genaux Arxivat 2019-09-16 a Wayback Machine.. (anglès)
# Villaconejos

Villaconejos és un municipi de la Comunitat Autònoma de Madrid. Està situat a la comarca de Las Vegas, entre els municipis de Chinchón i Colmenar de Oreja.

## Demografia

Evolució demogràfica de Villaconejos :
| 1991 | 1996 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| 2898 | 2909 | 2870 | 2945 | 2972 | 3039 | 3018 | 2979 | 3070 | 3092 |

## Economia

L'activitat principal en la història del poble és l'agricultura. És mediterrània, conreant oliveres, vinyes i cereals. La qualitat de l'oli és excel·lent i els bons vins fan honor de la fama dels vinyers de la zona. De gran fama mundial són també els melons, la criança dels quals va ocupar al poble durant segles com principal labor. La ramaderia i la caça també han estat importants, encara que no és superada per l'activitat agrícola. Actualment, els corrals és el que més destaca en la criatura d'animals.

## Els melons de Villaconejos

Sobre com van arribar els famosos melons a aquestes terres, corre pel poble una llegenda. Es diu que va ser un soldat qui va portar, de tornada des de terres africanes, les primeres llavors embolicades en una tela. Certa o no, els melons de Villaconejos duen conreant-se moltíssim temps i són famosos des de fa segles (ja eren coneguts per la seva fama a la fi del segle xvi i principis del xvii, com s'esmenta en el llibre Historia de Madrid, de Federico Bravo Morata.
# Villaciervos

Villaciervos és un municipi de la província de Sòria, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó.

## Referències

* ↑ «Provincia de Soria (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 5 març 2021].
# Volta a Bèlgica 2022

La Volta a Bèlgica 2022, 91a edició de la Volta a Bèlgica, es disputà entre el 15 i el 19 de juny de 2022 sobre un recorregut de 717,9 km repartits entre cinc etapes. La cursa formava part del calendari de l'UCI ProSeries 2022, amb una categoria 2.Pro.
El vencedor final fou el suís Mauro Schmid (Quick-Step Alpha Vinyl). Tim Wellens (Lotto-Soudal) i Quinten Hermans (Intermarché-Wanty-Gobert Matériaux) completaren el podi.

## Equips participants

L'organització convidà a 22 equips a prendre part en aquesta edició.

## Etapes

| Etapa | Data | Ciutats d'etapa | type | Distància (km) | Desnivell (m) | Vencedor de l'etapa | Líder de la general |
| 1a etapa | 15 de juny | Merelbeke – Maarkedal | etapa plana | 169,9 | 1.798 m | Mads Pedersen | Mads Pedersen |
| 2a etapa | 16 de juny | Beveren – Knokke-Heist | etapa plana | 178,9 | 181 m | Jasper Philipsen | Mads Pedersen |
| 3a etapa | 17 de juny | Scherpenheuvel – Zichem | contrarellotge individual | 11,8 | 49 m | Yves Lampaert | Mads Pedersen |
| 4a etapa | 18 de juny | Durbuy – Durbuy | etapa accidentada | 175,2 | 3.326 m | Quinten Hermans | Mauro Schmid |
| 5a etapa | 19 de juny | Gingelom – Beringen | etapa plana | 182,1 | 685 m | Fabio Jakobsen | Mauro Schmid |

### Etapa 1

Font: ProCyclingStats :
Font: ProCyclingStats :

### Etapa 2

Font: ProCyclingStats :
Font: ProCyclingStats :

### Etapa 3

Font: ProCyclingStats :
Font: ProCyclingStats :

### Etapa 4

Font: ProCyclingStats :
Font: ProCyclingStats :

### Etapa 5

Font: ProCyclingStats :

## Classificació final

Font: ProCyclingStats :

## Evolució de les classificacions

| Etapa | Vencedor | Classificació general | Classificació per punts | Classificació dels joves |
| 1 | Mads Pedersen | Mads Pedersen | Mads Pedersen | Thibau Nys |
| 2 | Jasper Philipsen | Mads Pedersen | Mads Pedersen | Thibau Nys |
| 3 | Yves Lampaert | Mads Pedersen | Mads Pedersen | Kévin Vauquelin |
| 4 | Quinten Hermans | Mauro Schmid | Mads Pedersen | Kévin Vauquelin |
| 5 | Fabio Jakobsen | Mauro Schmid | Mads Pedersen | Kévin Vauquelin |
| Classificacions finals | Classificacions finals | Mauro Schmid | Mads Pedersen | Kévin Vauquelin |

## Referències

* 1 2 «Mauro Schmid firma en la Vuelta a Bélgica su primer gran triunfo» (en castellà), 19-06-2022. [Consulta: 6 juliol 2022].
* ↑ «2022»92th Baloise Belgium Tour(2.Pro)». procyclingstats.com [Consulta: 6 juliol 2022].
* ↑ «Mads Pedersen primer líder de la Vuelta a Bélgica» (en castellà), 15-06-2022. [Consulta: 6 juliol 2022].
* ↑ «Philipsen gana la segunda etapa de la Vuelta a Bélgica y Pedersen sigue líder» (en castellà), 16-06-2022. [Consulta: 6 juliol 2022].
* ↑ «Lampaert se lleva la contrarreloj de la tercera etapa en Bélgica» (en castellà), 17-06-2022. [Consulta: 6 juliol 2022].
* ↑ «El "baño de masas" de Hermans tras ganar en Bélgica: ¡Al agua en una piscina llena de gente!» (en castellà), 18-06-2022. [Consulta: 6 juliol 2022].

## Enllaços externs

* Volta a Bèlgica. Pàgina oficial (neerlandès) (francès)
# Vàndal

«Vàndal» té aquests significats:
* Vàndal, membre del poble dels vàndals, originari del centre d'Europa
* Vàndal o llengua vàndala, llengua originària dels vàndals
* Vàndal, persona amb tendència al vandalisme, tendència a destruir
* Regne Vàndal
# Volta a Llombardia 1925

La Volta a Llombardia 1925 fou la 21a edició de la Volta a Llombardia. Aquesta cursa ciclista organitzada per La Gazzetta dello Sport es va disputar el 4 de novembre de 1925 amb sortida i arribada a Milà després d'un recorregut de 251 km.
La competició fou guanyada per l'italià Alfredo Binda (Legnano-Pirelli) per davant dels seus compatriotes Battista Giuntelli i Ermano Vallazza (Legnano-Pirelli).
Costante Girardengo creuà la línia en segona posició però fou desqualificat.

## Classificació general

| | Ciclista | Equip | Temps |
| 1 | Alfredo Binda | Legnano-Pirelli | 8h 43' 40" |
| 2 | Battista Giuntelli | Individual | + 8' 20" |
| 3 | Ermanno Vallazza | Legnano-Pirelli | + 10' 30" |
| 4 | Adriano Zanaga | La Française-Diamant-Dunlop | + 15' 00" |
| 5 | Giovanni Brunero | Legnano-Pirelli | m. t. |
| 6 | Bartolomeo Aimo | Alcyon-Dunlop | + 15' 01" |
| 7 | Egidio Picchiottino | Maino | m. t. |
| 8 | Marco Giuntelli | Individual | + 16' 30" |
| 9 | Giuseppe Pancera | Legnano-Pirelli | + 17' 40" |
| 10 | Michele Robotti | Individual | m. t. |

## Referències

* Resultats a Les-Sports.info
* El Sitio de Ciclismo

## Enllaços externs

* Web oficial de la cursa (italià)
# Volta a Llombardia 1928

La Volta a Llombardia 1928 fou la 24a edició de la Volta a Llombardia. Aquesta cursa ciclista organitzada per La Gazzetta dello Sport es va disputar el 3 de novembre de 1928 amb sortida i arribada a Milà després d'un recorregut de 248 km.
La competició fou guanyada per tercera vegada per l'italià Gaetano Belloni (Wolsit-Pirelli). La seva anterior victòria fou 10 anys abans, el 1918.
Belloni superà en l'esprint final als seus compatriotes Allegro Grandi (Bianchi-Pirelli) i Pietro Fossati (Maino-Dunlop).
Binda arriba segon però és desclassificat per canviar una roda sense motiu.

## Classificació general

| | Ciclista | Equip | Temps |
| 1 | Gaetano Belloni | Wolsit-Pirelli | 8h 59' 00" |
| 2 | Allegro Grandi | Bianchi-Pirelli | m. t. |
| 3 | Pietro Fossati | Maino-Dunlop | m. t. |
| 4 | Ambrogio Beretta | Legnano-Torpedo | m. t. |
| 5 | Alessandro Catalani | Wolsit-Pirelli | + 1' 10" |
| 6 | Leonida Frascarelli | Individual | + 2' 05" |
| 7 | Mario Bianchi | Individual | + 6' 00" |
| 8 | Alfonso Piccin | Bianchi-Pirelli | m. t. |
| 9 | Angelo Rinaldi | Maino-Dunlop | + 11' 00" |
| 9 | Francesco Oliveri | Individual | m. t. |

## Referències

* Resultats a Les-Sports.info
* El Sitio de Ciclismo
* ↑ «Binda ha sido desclasificado de la Vuelta a Lombardia». Mundo deportivo, 07-11-1928.

## Enllaços externs

* Web oficial de la cursa (italià)
# Voropàievski

Voropàievski (en rus: Воропаевский) és un poble (un possiólok) de l'óblast de Tula, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 265 habitants.

## Referències

* ↑ «Закон Тульской области от 14 марта 2005 года № 555-ЗТО «О переименовании муниципального образования „город Богородицк и Богородицкий район“ Тульской области, установлении границ, наделении статусом и определении административных центров муниципальных образований на территории Богородицкого района Тульской области»». Arxivat de l'original el 2021-11-23.
* ↑ «Закон Тульской области от 27 декабря 2007 года N 954-ЗТО «Об административно-территориальном устройстве Тульской области»». Arxivat de l'original el 2017-04-27.
* ↑ ОКАТО Plantilla:ОКАТО
* ↑ «Церковь Параскевы Пятницы (1834г.) в Балахне». Arxivat de l'original el 2015-04-02.
# Vulgarisme

Un vulgarisme (del llatí vulgus, la "població humil"), també dit grolleria, és un col·loquialisme de l'acció d'un personatge desagradable o sense refinar, que substitueix a una paraula grossera i indecorosa la qual en el context pot portar el lector a esperar una expressió més refinada o delicada. Els vulgarismes se suposa que estan relacionats amb motivacions baixes i gruixudes que se suposava de forma estereotipada que havien de ser naturalment endèmiques de les 'classes humils', que no estaven motivades per motius "transcendents" com la fama per a la posteritat i l'honor entre els seus iguals-motius que s'al·legaven per moure a les classes cultes. Així, el concepte de vulgarisme porta càrregues culturals des del principi, i des d'algunes perspectives socials i religioses aquest concepte no existeix realment, o—i potser això ve a ser el mateix—no hauria d'existir.

## Bibliografia

* PÀMIES i RIUDOR, Víctor. Vocabulari de paremiologia -en línia-. Vallromanes: Wordpress, 2008

## Vegeu també

* Eufemisme
* Disfemisme
* Cos grotesc
* Escatologia (fisiologia)
* Blasfèmia o flastomia
* Insult o penjament
* Paraulota, obscenitat o renec
* Interjecció, renec
* Brama dels llauradors (Jaume Gassull)
# Villars (Loira)

Villars és un municipi francès al departament del Loira (regió d'Alvèrnia-Roine-Alps). El 2021 tenia 7.783 habitants.

## Referències

* ↑ «Populations légales 2021» (en francès). INSEE, 28-12-2023. [Consulta: 28 gener 2024].
# Villas (Florida)

Villas és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Florida. Segons el cens del 2000 tenia 11.346 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Villas tenia 11.346 habitants, 5.682 habitatges, i 2.909 famílies. La densitat de població era de 934,1 habitants/km².
Dels 5.682 habitatges en un 15,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 40,4% hi vivien parelles casades, en un 8,1% dones solteres, i en un 48,8% no eren unitats familiars. En el 38,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 17,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era d'1,94 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,56.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 13,6% tenia menys de 18 anys, un 7,7% entre 18 i 24, un 28,2% entre 25 i 44, un 21,2% de 45 a 60 i un 29,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 45 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 84,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 40.483 $ i la renda mediana per família de 49.975 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.517 $ mentre que les dones 25.782 $. La renda per capita de la població era de 25.880 $. Entorn del 3,5% de les famílies i el 6,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Villas». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 2 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Villas». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
Viccionari
# Adbeel

Adbeel (en hebreu עַבְדִיאֵל בן-יִשְׁמָעֵאל Avdiel ben Yišmāêl) és un nom esmentat a la Bíblia hebrea i l'Antic Testament, com a un dels fills d'Ismael, fill d'Abraham, i el nom d'una tribu al desert esmentat al Llibre del Gènesi, capítol 25:13. El nom significa servent de Déu. El Llibre de Jasher citava el nom dels seus dos fills; Xamad i Jabí. Antigament hi havia una tribu del nord-est d'Aràbia que s'anomenava Adbil.

## Referències

* ↑ «Gènesis 25:12». A: Bíblia, traducció pels Monjos de Montserrat. Andorra: Casal i Vall, 1992.
* ↑ Staff, B&H Español Editorial. Diccionario Bíblico Ilustrado Holman Revisado y Aumentado (en castellà). B&H Publishing Group, 2014-05-01, p. 6. ISBN 978-0-8054-9780-9.
# Els Aquilinos

Els Aquilinos va ser un grup titellaire català en actiu durant de dècada de 1980 i de 1990. Es tracta d'un dels grups titellaires que, en el context de la història recent del teatre català, ha aconseguit més projecció internacional. És reconegut per l'excel·lència del seu treball, de gran sensibilitat i amb tendència al miniaturisme, algunes de les seves propostes van tenir, més enllà de Catalunya, una gran difusió a molts altres llocs repartits per tot el món. D'altra banda, com a grup, a més de la gravació dels seus espectacles per a diversos programes de televisió, també va desenvolupar un interès pel llenguatge audiovisual, amb produccions que incorporaven criteris innovadors en l'àmbit dels programes adreçats al públic infantil. Del 1984 al 1987 va treballar a Planeta imaginari de TVE; també va participar en els programes Alfabet (TVE, 1988) i Basura (Canal+, 1994-1998).

## Història

El seu nucli fundacional estava integrat per Esther Prim, Miquel Álvarez i Irene Montcada; però també van formar part de la companyia Linus Puchal, Miquel Gelabert, Mercè Framis i, de forma circumstancial, David Laín. Va produir sis espectacles adreçats majoritàriament al públic infantil i familiar. El primer, Aquilino Maggi Circus (1981), combinava actors i petits titelles de vareta en un joc ple d'humor i amb gran implicació dels espectadors. L'escenografia recreava en miniatura la carpa i la pista d'un circ, amb tots els seus elements. El segon espectacle, estrenat el 1986 al 7è Festival Internacional de Teatre de Titelles de Barcelona, es va dir Sopa de lletres i estava basat en contes de Gianni Rodari. Seguint amb la mateixa línia de treball, combinava l'actuació d'actors i titelles, que eren manipulats amb tiges i fils a la vista del públic, en una àmplia escenografia i amb un llenguatge a diversos plans, proper al cinematogràfic. Aquest muntatge també incorporava música original de Xavier Maristany. Després van venir dos espectacles més: Diari d'una confusió, un complex espectacle de titelles per a adults que el 1993 va rebre el Premi Josep M. Carbonell, i El príncep feliç, versió teatral del conte d'Oscar Wilde, amb titelles manipulats a vista per dues actrius, que fou mereixedor del Premi Festival d'Albaida el 1997. Els darrers treballs de la formació foren Cleques, inspirat en la novel·la Vols una cleca ben donada? de Maite Carranza i representat amb actors, i Teatre de mitjanit, a partir del llibre del mateix nom de Květa Pacovská, un combinat de titelles i ninots gegants en una escenografia que seguia l'estètica de l'autora txeca.

## Referències

* 1 2 Auseller i Roquet, Jordi. «Els Aquilinos». Enciclopèdia de les Arts Escèniques Catalanes. Institut del Teatre (reconeixement). [Consulta: 2 març 2022].
# Az-Zubayr ibn al-Awwam

Abu-Abd-Al·lah az-Zubayr ibn al-Awwam ibn Khuwàylid al-Quraixí al-Assadí (àrab: ابو عبد الله الزُّبَيْرُ بن العَوَّام بن خويلد القرشي الأسدي, Abū ʿAbd Allāh az-Zubayr b. al-ʿAwwām b. Ḫuwaylid al-Quraxī al-Asadī) o, més senzillament az-Zubayr ibn al-Awwam, també conegut com a Hawarí Rassul Al·lah (àrab: حواري رسول الله, Ḥawārī Rasūl Allāh, ‘Apòstol del Missatger de Déu’), fou un dels més notables companys del profeta Mahoma.
La seva mare Safiyya bint Abd-al-Múttalib era tia del Profeta del que era cosí. Es diu que fou el quart o cinquè home a convertir-se i el va seguir quan tenia uns setze anys. Va participar en la primera hègira. Va participar després a les batalles de Badr el 624, la massacre dels Bani Qurayza que seguí la batalla del Fossat o al-Khandak el 627, Khaybar el 628 i a la conquesta de la Meca el 630. Després de la mort de Mahoma va participar en la batalla del Yarmuk 636 i després fou enviat a Egipte amb 4.000 soldats per ajudar a Amr ibn al-As en la conquesta del país.
Fou contrari al califa Uthman i va encoratjar en secret l'agitació contra ell però per raons particulars. Mort Uthman va col·laborar amb Talha i Àixa contra Alí ibn Abi-Tàlib i van declarar que Uthman havia estat mort injustament. Alí els va combatre i en la batalla del Camell el novembre del 656 es diu que va fugir però les versions no s'acaben de definir. Es diu que hi va morir i fou enterrat a uadi al-Siba prop de Bàssora amb una edat entre 54 i 64 anys. Va estar casat amb Asma, filla d'Abu-Bakr (i germanastre d'Àïxa). Fou el pare d'Abd-Al·lah ibn az-Zubayr i de Mussab ibn az-Zubayr, entre altres fills i filles.

## Referències

* ↑ Al Mubarakpuri, Safi ur Rahman. Ar-Raheeq Al-Makhtūm (en anglès). Darussalam, 2002, p.257. ISBN 9960899551.
* ↑ Kister, M. J.. The Massacre of the Banu Qurayza: A Re-examination of a Tradition (en anglès), 1986, p.93f.
* ↑ Falk, Avner. A Psychoanalytic History of the Jews (en anglès). Fairleigh Dickinson Univ Press, 1996, p.374. ISBN 0838636608.
* ↑ Phillips, Rodney J. The Muslim Empire and the Land of Gold (en anglès). Rodney J. Phillips, 2009, p.332. ISBN Rodney J. Phillips.
* 1 2 Mikaberidze, Alexander. Conflict and Conquest in the Islamic World: A Historical Encyclopedia (en anglès). ABC-CLIO, 2011, p.8. ISBN 1598843370.
* ↑ Jaques, Tony. Dictionary of Battles and Sieges: A-E (en anglès). Greenwood Publishing Group, 2007, p.190. ISBN 0313335370.

## Bibliografia

* Enciclopèdia de l'Islam, XI, 593 a 595
# Azab

Azab eren uns contingents militars turcs reclutats entre nois solters, i que tenien prohibit casar-se abans de ser llicenciats. Van existir entre el segle xiii i el segle xix. Els primers coneguts van ser reclutats pels Aydin-oghlu al final del segle xiii o començament del XIV i feien servei a la mar i van seguir així entre els seljúcides de Rum i els petits emirats turcmans d'Anatòlia. Al segle xiv els otomans disposaven d'azabs com a guarnició de fortaleses (coneguts com a kale azablari). També s'anomenava azabs a uns arquers reclutats per cada campanya. Al segle xvi es feien servir a Egipte com a sapadors. Després a l'Imperi Otomà es va tornar a la tradició i foren utilitzats com a mariners i van desaparèixer al segle xix.

## Bibliografia

* Gibb i H. Bowen, Islamic Society and the West
# Badiu (desambiguació)

«Badiu» té aquests significats:
* Badiu: cobert o pati d'una casa rural.
* Fossa nasal: forat del nas.
Viccionari
# Barranc de Salze

El barranc de Salze és un barranc del Pallars Jussà del terme de Castell de Mur (antic terme de Mur), en terres de Vilamolat de Mur.
Es forma en un ampli circ de petites llaus del vessant nord-oest de la Serreta, a llevant del Tossal Gros, i davalla cap al nord-nord-est; passa a llevant de les Planes i de les Costes del Barranc del Ruc, i s'aboca en el barranc de Sant Gregori al sud-oest de la Solana de Corrals.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya; cal fer dos passos d'aproximació
# Barranc de Sant Antoni

El barranc de Sant Antoni és un barranc del Baix Ebre, que desemboca a l'Ebre.
El barranc neix de la junta del barranc de Covalta, Caramella i Lloret.

## Referències

* Institut Cartogràfic de Catalunya. Edició digital del mapa de Catalunya de l'Institut Cartogràfic de Catalunya.