OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Gens Císpia

La gens Císpia va ser una gens romana plebea originària d'Anagnia, ciutat dels hèrnics. Segons una antiga tradició, Cispi Leu (Cispius Laevus) d'Anagnia va anar a Roma a protegir la ciutat mentre Tul·li Hostili estava ocupat al setge de Veïs, i les seves forces van ocupar un dels dos turons de l'Esquilí que es va dir turó Cispi o Cispius mons.
No es coneix cap persona notable d'aquesta gens abans del final de la república. L'únic cognomen conegut va ser Laevus.
Alguns personatges destacats de la família van ser:
* Marc Cispi, tribú de la plebs l'any 57 aC
* Luci Cispi, oficial de Juli Cèsar a la guerra a l'Àfrica.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Londres: Walton and Maberly, 1841, p. 757-758.
# Gens Cúria

La Gens Cúria (en llatí Curia Gens) va ser una família d'origen plebeu a l'antiga Roma, mencionada per primer cop al començament del segle iii aC. El seu personatge més destacat va ser Mani Curi Dentat. Dentat és l'únic cognomen que utilitzà aquesta gens.

## Referències

* ↑ Lemprière, John. Bibliotheca Classica; Or, A Classical Dictionary: Containing a Full Account of All the Proper Names Mentioned in Ancient Authors. With Tables of Coins, Weights, and Measures, in Use Among the Greeks and Romans. To which is Now Prefixed a Chronological Table (en anglès). T. Cadell, 1792.
* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Londres: Walton and Maberly, 1841, p. 901.
# Dommel

El Dommel és un riu de Bèlgica i dels Països Baixos de la conca del Mosa. Neix al llogaret de Wauberg al municipi de Peer a una altitud de 77 metres. Travessa la frontera al nord de Neerpelt. En confluir a una altitud 47 metres amb l'Aa a 's-Hertogenbosch esdevé el Dieze. Té una llargada de 138 quilòmetres, dels quals 33 a Bèlgica i 105 als Països Baixos. És administrat per la watering «De Dommelvallei» a Bèlgica i al tram neerlandès, pel «Waterschap De Dommel».
Per la indústria química a ambdós costats de la frontera, al segle passat el riu va patir una important pol·lució de zinc i cadmi. Al segle xx el riu va ser rectificat i canalitzat, el que va accelerar el desguàs i agreujar els problemes d'aigua alta i aleshores reduir els hàbitats i la biodiversitat. A poc a poc s'executa un projecte de renaturalització. Un primer gran projecte de set quilòmetres va ser realitzat el 2013 a la travessa del municipi de Boxtel. A Eindhoven es van obrir catorze meandres. A Pelt a Bèlgica, on forma la frontera entre els antics municipis de Neerpelt i Overpelt hi ha un projecte per reobrir una part del riu que va ser entubada al segle xx, quan era més aviat una claveguera oberta.

## Referències

* ↑ «Werkgebied» (en neerlandès). Waterschap De Dommel, s.d. [Consulta: 25 juliol 2021].
* ↑ «Feiten en cijfers: Waterschap De Dommel en het gebied» (pdf) (en neerlandès) p. 5.
* ↑ «Ontdek de Dommelvallei» (en neerlandès). Watering De Dommelvallei, s.d. [Consulta: 25 juliol 2021].
* 1 2 «De Dommel door Eindhoven». A: Waterschap De Dommel. Samenwerken omdat 't loont (en neerlandès), 2013, p. 17.
* ↑ «De Dommel stroomt weer door Boxtel». A: Waterschap De Dommel. Samenwerken omdat 't loont (en neerlandès), 2013, p. 16.
* ↑ Bex, Jan «Water mag weer bovengronds» (en neerlandès). Het Nieuwsblad, 04-10-2019.

## Bibliografia

* Buskens, Ronald; et alii. Ecologische Kring Midden-Brabant. De Dommel : stroom door tijd, natuur en landschap (en neerlandès). Wijk en Aalburg: Pictures Publishers, 2011, p. 296. ISBN 978-90-73187-74-0.
* Coppens, Martien. Het landschap van de Dommel (en neerlandès). Eindhoven: Lecturis, 1977, p. 105. ISBN 90-70108-09-7.
# Wetherby

Wetherby és una ciutat dins la ciutat de Leeds a West Yorkshire, Anglaterra. La ciutat té una població de 22.000 habitants i és coneguda per les seves carreres.

## Ubicació

La ciutat està situada a la A1 (M) aproximadament equidistant entre Londres i Edimburg, la proximitat a la carretera ha mantingut Wetherby de molts bars i tavernes de l'activitat comercial de molts segles.
* High Street
* Horsefair Centre
* Market Place
* The Shambles
# Catalpa comuna

* Aquest article tracta sobre l'espècie Catalpa bignonioides. Si cerqueu el gènere d'arbres, vegeu «Catalpa».
La catalpa comuna (Catalpa bignonioides) és una espècie d'arbre caducifoli originari del sud-est dels Estats Units. "Catalpa" és el nom en llengua cherokee d'aquest arbre. S'utilitza molt com a arbre ornamental. Prefereix un sòl humit i a ple sol. És fàcil la reproducció per llavors. No és afectat per gaires malalties i plagues.

## Taxonomia

L'espècie va ser descrita per Thomas Walter i publicada a Flora Caroliniana, secundum, 64 en 1788; és un sinònim que substitueix el tàxon descrit per Carl von Linné, a Species Plantarum, vol. 2, p. 622, el 1753 sota el nom de Bignonia catalpa

## Descripció

Arriba a fer 15 a 18 m d'alt amb un tronc d'1 m de diàmetre i de capçada irregular. Les fulles són grosses i amb forma de cor, fan de 20-30 cm de llarg i 15-20 cm d'ample. Les fulles secreten nèctar. Les flors són en forma de trompeta de 2.5-4 cm, blanques amb taques grogues, creixen en panícula de 20 a 40. El fruit és un llarg llegum de 20-40 cm de llarg i de 8-10 mm de diàmetre; sovint romanen a l'arbre tot l'hivern. Contenen moltes llavors aplanades amb ales.

## Referències

* ↑ «Catalpa comuna | Verd urbà». [Consulta: 7 setembre 2022].
* ↑ Árboles: guía de campo; Johnson, Owen y More, David; traductor: Pijoan Rotger, Manuel, ed. Omega, 2006. ISBN 978-84-282-1400-1. Versión en español de la Collins Tree Guide.
* ↑ «Catalpa bignonioides». Tropicos.org. Missouri Botanical Garden. [Consulta: 4 setembre 2013].
* 1 2 Bignoniaceae en Flora Ibérica, RJB/CSIC, Madrid
* ↑ Catalpa en Flora of China, vol. 18, p. 215–216, 1998
* ↑ Keeler, H.L. - Our Native Trees and How to Identify Them; a popular study of their habits and their peculiarities, pp. 225–228 - Charles Scriber's Sons, New York, 1900
# Obafemi Martins

Obafemi Martins (Lagos, 28 d'octubre de 1984) és un exfutbolista nigerià de la dècada de 2000.
Fou internacional amb la selecció de futbol de Nigèria.
Pel que fa a clubs, destacà a Inter de Milà, Newcastle, VfL Wolfsburg i Llevant UE.

## Referències

* ↑ «FIFA World Cup South Africa 2010 List of Players» (PDF) p. 22. FIFA, 04-06-2010. Arxivat de l'original el 17 de maig 2020. [Consulta: 2 maig 2016].
* ↑ «Martins delighted with debut». BBC Sport, 30-05-2004 [Consulta: 24 abril 2019].
* ↑ Obafemi Martins a National-Football-Teams.com (anglès)
* ↑ «Obafemi Martins». Archive. Inter Milan. [Consulta: 6 febrer 2011].
* ↑ «Obafemi Martins». ESPN Soccernet. Arxivat de l'original el 18 d’octubre 2012. [Consulta: 25 maig 2011].
# Distribució de probabilitat condicional

En teoria de probabilitats i estadística, donades dues variables aleatòries distribuïdes conjuntament $X$ i $Y$, la distribució de probabilitat condicional de $Y$ donat $X$ és la distribució de probabilitat de $Y$ quan $X$ és coneguda en un valor particular; en alguns casos, les probabilitats condicionals es poden expressar com a funcions que contenen el valor no especificat $x$ de $X$ com a paràmetre. Quan tots dos $X$ i $Y$ són variables categòriques, normalment s'utilitza una taula de probabilitats condicionals per representar la probabilitat condicional. La distribució condicional contrasta amb la distribució marginal d'una variable aleatòria, que és la seva distribució sense referència al valor de l'altra variable. Si la distribució condicional de $Y$ donat $X$ és una distribució contínua, llavors la seva funció de densitat de probabilitat es coneix com a funció de densitat condicional. Sovint es fa referència a les propietats d'una distribució condicional, com ara els moments, amb els noms corresponents, com ara la mitjana condicional i la variància condicional.
De manera més general, es pot referir a la distribució condicional d'un subconjunt d'un conjunt de més de dues variables; aquesta distribució condicional depèn dels valors de totes les variables restants, i si s'inclou més d'una variable al subconjunt, aquesta distribució condicional és la distribució conjunta condicional de les variables incloses.
Per a variables aleatòries discretes, la funció de massa de probabilitat condicional de $Y$ donat $X=x$ es pot escriure segons la seva definició com:
Exemple:
Es considera el llançament d'un dau just i $X=1$ si el nombre és parell (és a dir, 2, 4 o 6) i $X=0$ d'una altra manera. A més, $Y=1$ si el nombre és primer (és a dir, 2, 3 o 5) i $Y=0$ d'una altra manera:
| D | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| X | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | 1 |
| Y | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 0 |
Aleshores la probabilitat incondicional que $X=1$ és 3/6 = 1/2 (ja que hi ha sis possibles tirades de daus, dels quals tres són parells), mentre que la probabilitat que $X=1$ condicionat a $Y=1$ és 1/3 (ja que hi ha tres possibles tirades de nombres primers —2, 3 i 5— dels quals un és parell).
Distribucions contínues condicionals:
on $f_{X,Y}(x,y)$ dona la densitat conjunta de $X$ i $Y$, mentre $f_{X}(x)$ dona la densitat marginal per $X$. També en aquest cas és necessari que $f_{X}(x)>0$ .

## Referències

* ↑ «Conditional Probability» (en anglès). https://corporatefinanceinstitute.com.+[Consulta: 31 octubre 2022].
* ↑ Ross, Sheldon M. Introduction to Probability Models. Fifth. San Diego: Academic Press, 1993, p. 88–91. ISBN 0-12-598455-3.
* ↑ «Conditional Probability - Definition, Formula, Examples» (en anglès). https://www.cuemath.com.+[Consulta: 31 octubre 2022].
* ↑ «5.3: Conditional Probability Distributions» (en anglès). https://stats.libretexts.org,+20-12-2019.+[Consulta: 31 octubre 2022].
# Gabriel Rasch

Gabriel Rasch (Ringerike, Buskerud, 8 d'abril de 1976) és un ciclista noruec que fou professional del 2005 al 2014. Un cop retirat, passa a la direcció esportiva.

## Palmarès

* 1994
** Campionat de Noruega júnior en contrarellotge
* 2001
** Campionat de Noruega en contrarellotge per equips
* 2003
** Campió de Noruega en ruta
* 2005
** 1r a la Roserittet
* 2006
** 1r al Gran Premi Ringerike
** 1r al Gran Premi Möbel Alvisse
* 2007
** 1r a la Roine-Alps Isera Tour i vencedor d'una etapa
* 2011
** 1r al Gran Premi Ringerike

### Resultats a la Volta a Espanya

* 2008. 86è de la classificació general
* 2009. 101è de la classificació general
* 2012. 118è de la classificació general

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 2010. Abandona (20a etapa)
* 2012. 151è de la classificació general

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
# Gens Cossútia

La Gens Cossútia (en llatí Cossutii o Cossutia gens) va ser una família romana de rang eqüestre d'importància secundària.
Per una cita de Ciceró se suposa que la família era originària de la regió de Caesena a la Gàl·lia Cisalpina. A les monedes consta que van portar els cognoms Maridianus i Sabula.

## Referències

* ↑ [https://quod.lib.umich.edu/m/moa/acl3129.0001.001/881?rgn=full+text;view=image;q1=CossutiaSmith,+William+(ed.).+Dictionary+of+Greek+and+Roman+Biography+and+Mythology.+Vol.+I.++Boston:+Little,+Brown,+&+Comp.,+1867,+p. 866. ]
# Gens Durònia

La gens Durònia (en llatí Duronia gens) va ser una gens romana plebea d'origen obscur, de la qual només quatre membres són coneguts, i, encara, un d'ells, Gai Duroni, només és un nom en una carta de Ciceró en què es diu que era amic de Miló.
Els altres tres són:
* Durònia, dama romana
* Luci Duroni, pretor l'any 181 aC i després propretor a la Pulla
* Marc Duroni, tribú de la plebs el 98 aC i senador romà

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Londres: Walton and Maberly, 1841, p. 1093.
# X-Raided

Anerae Veshaughn Brown, més conegut com a X-Raided, és un raper estatunidenc i un membre de la banda Garden Blocc Crip. Actualment es troba empresonat per un homicidi de bandes, i ha complert 20 anys de la pena.

## Discografia
### Àlbums d'estudi

* 1991: Niggas In Blacc EP
* 1992: Psycho Active
* 1995: Xorcist
* 1999: Unforgiven
* 2000: Vengeance Is Mine
* 2000: Speak of Da Devil (com Nefarious)
* 2001: The Initiation
* 2001: And He Shall Appear
* 2002: Deadly Game
* 2002: These Walls Can Talk
* 2002: City of Kings (amb Kingpen)
* 2007: Ignition (amb Loki)
* 2009: Eternally Unforgiven Project EP
* 2009: The Unforgiven Vol. 1: In The Beginning [Collectors Edition]
* 2009: The Unforgiven Vol. 2: Assisted Suicide
* 2010: Bloc Bizniz
* 2010: The Unforgiven Vol. 2.5: Assisted Suicide [Collector's Edition]
* 2011: The Unforgiven Vol. 3: Vindication
* 2012: Sacrifice
* 2012: Sacramentally Disturbed

## Referències

* ↑ Tied by music and murder, LA Times, 17 de novembre de 2002
* ↑ Jam, Billy «Jailhouse Rap». Vibe, 6, 01-08-1998, pàg. 41. ISSN: 1070-4701.
* ↑ Rapper X-Raided Granted Possible Parole?, 18 de març de 2016
# Cristina Ungo de Velasco i Bou

Cristina Ungo de Velasco Bou (Barcelona, 17 de gener de 1976) ha estat una jugadora de waterpolo catalana.
Formada com a nedadora, i després, com a portera de waterpolo al CN Barcelona, el 1994 va passar al CN Catalunya. Al final de la temporada 1997-98 va fitxar pel club italià AS Lerici Sport, convertint-se en una de les primeres waterpolistes catalanes que jugava en una lliga professional. Internacional en 123 ocasions amb la selecció espanyola de waterpolo entre 1992 i 2003, va participar en sis Campionats d'Europa (1993, 1995, 1997, 1999, 2001, 2003) i dos Campionats del Món (1998, 2003). A causa d'un problema de salut, va retirar-se el 2003. Posteriorment, va exercir com a entrenadora de waterpolo del CN Rubí i va tornar a la competició amb el CN Badia a la primera divisió del waterpolo femení. Entre altres reconeixements, va rebre les medalles de serveis distingits de bronze (1996), d'argent (1997) i d'or (1998) de la Reial Federació Espanyola de Natació.

## Referències

* ↑ «Cristina Ungo de Velasco i Bou». Enciclopèdia de l'esport català. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ García-Planas, Yolanda. «Igual que Estiarte, les noies també revolucionen Itàlia». Mundo Deportivo, 11-12-1998. [Consulta: 7 abril 2020].
* ↑ «Reportatge: Cristina Ungo, una pionera en el món del waterpolo». La Xarxa. [Consulta: 7 abril 2020].
# Noah (pel·lícula)

Noah és una pel·lícula estatunidenca èpica del 2014 basada en l'Antic Testament. Està dirigida per Darren Aronofsky, escrita per Aronofsky i Ari Handel i basada lliurement en la història bíblica de l'Arca de Noè del llibre del Gènesi. Protagonitzada per Russell Crowe, Anthony Hopkins, Jennifer Connelly, Douglas Booth, Logan Lerman, Emma Watson i Ray Winstone. Ha estat subtitulada al català.

## Producció

Des dels tretze anys Aronofsky, que és d'origen jueu, es va sentir atret per aquesta narració del Gènesi on veu Noè com un personatge fosc i un supervivent culpable del diluvi. En paraules del director:
| « | Noè fou el primer ecologista. La primera persona a plantar vinyes, a beure vi i a emborratxar-se. Em vaig quedar de pedra en retrocedir i veure com de brutes són algunes d'aquelles històries. No són per a tots els públics de cap manera. Són totes sobre allitar-se amb la germana del teu germà que et dona un fill que no coneixes. Aquesta mena de material censurat amb la nostra educació religiosa. | » |
Va ser durant la preproducció de The Fountain que va començar a treballar en el guió.
El projecte començà a gestar-se després de l'estrena de Black Swan quan es tenia la idea de crear una novel·la gràfica del que ja es va presentar amb alguns dibuixos. El març del 2012 es confirmà la realització de la pel·lícula.
En la producció hi predominen els efectes especials sobretot per donar vida als animals que són computaritzats. Aronofsky assenyalà que per a això "Vam recórrer tot el regne animal i vam trobar les figures que volíem: paquiderms, alguns rosegadors, rèptils i aus. Vam seleccionar les espècies, a les quals vam donar vida i color. Desitjàvem plasmar una cosa que no fos fàcil però que tampoc no semblés absurd o irreal."

## Repartiment

* Russell Crowe
* Jennifer Connelly
* Douglas Booth
* Logan Lerman
* Emma Watson
* Anthony Hopkins
* Ray Winstone
* Leo McHugh Carroll
* Kevin Durand
* Dakota Goyo
* Martno Csokas
* Madison Davenport
* Nick Nolte
* Mark Margolis
* Frank Langella
* Adam Griffiths
* Ariane Rinehart
* Gavin Casalegno
* Skylar Burke

## Referències

* ↑ «Noah». Goita què fan, ara!. [Consulta: 24 desembre 2022].

## Enllaços externs

* Noah - Lloc web oficial
# Distribució de probabilitat circular

En probabilitat i estadístiques, una distribució circular o distribució polar és una distribució de probabilitat d'una variable aleatòria els valors de la qual són angles, normalment considerats en el rang Plantilla:Not a typo. Una distribució circular és sovint una distribució de probabilitat contínua i, per tant, té una densitat de probabilitat, però aquestes distribucions també poden ser discretes, en aquest cas s'anomenen distribucions de gelosia circular. Les distribucions circulars es poden utilitzar fins i tot quan les variables en qüestió no són explícitament angles: la consideració principal és que normalment no hi ha cap distinció real entre els esdeveniments que ocorren a l'extrem inferior o superior de l'interval, i la divisió de l'interval es podria fer tecionalment. en qualsevol moment.

## Representació gràfica

Si una distribució circular té una densitat
$p(\phi )\qquad \qquad (0\leq \phi <2\pi ),\,$
es pot representar gràficament com una corba tancada
$[x(\phi ),y(\phi )]=[r(\phi )\cos \phi ,\,r(\phi )\sin \phi ],\,$
on el radi $r(\phi )\,$ s'estableix igual a
$r(\phi )=a+bp(\phi ),\,$
i on a i b s'escullen en funció de l'aparença.

## Exemples

En calcular la distribució de probabilitat dels angles al llarg d'una traça de tinta manuscrita, sorgeix una distribució polar en forma de lòbul. La direcció principal del lòbul en el primer quadrant correspon a la inclinació de l'escriptura (vegeu: grafonòmica).
Un exemple de distribució de gelosia circular seria la probabilitat de néixer en un mes determinat de l'any, i cada mes natural es considera disposat al voltant d'un cercle, de manera que "gener" està al costat de "desembre".

## Referències

* 1 2 Dodge, Y. The Oxford Dictionary of Statistical Terms (en anglès). OUP, 2006. ISBN 0-19-920613-9.
* ↑ «Circular Statistics (Directional) & Circular Scatter Plot» (en anglès). https://www.statisticshowto.com.+[Consulta: 23 juliol 2009].
* ↑ Circular Probability Distributions (en anglès). Volume 5. WORLD SCIENTIFIC, 4-2001, p. 25–64. DOI 10.1142/9789812779267_0002. ISBN 978-981-02-3778-3.
* ↑ Wang, Zhi-wei; Zhang, Wen-ming; Zhang, Yu-feng; Liu, Zhao «Circular-linear-linear probabilistic model based on vine copulas: An application to the joint distribution of wind direction, wind speed, and air temperature» (en anglès). Journal of Wind Engineering and Industrial Aerodynamics, 215, 01-08-2021, pàg. 104704. DOI: 10.1016/j.jweia.2021.104704. ISSN: 0167-6105.
# Funció analítica

Una funció analítica és una funció que pot ser expressada localment com una sèrie de potències enteres convergent. En anàlisi complexa, les funcions holomorfes són analítiques.

## Definició

Formalment, la funció f és analítica sobre un conjunt obert D en la línia real si per cada x$_0$ a D es pot escriure f (x) com
    $f(x)\,$ $=\sum _{n=0}^{\infty }a_{n}\left(x-x_{0}\right)^{n}$ $=a_{0}+a_{1}(x-x_{0})+a_{2}(x-x_{0})^{2}+a_{3}(x-x_{0})^{3}+\cdots$
on els coeficients a$_0$, a$_1$, ... són nombres reals i la sèrie és convergent en un veïnat de x$_0$.
Alternativament, una funció analítica és una funció contínuament diferenciable (smooth function), és a dir, una funció infinitament derivable com la sèrie de Taylor, que en cada punt x$_0$ pertanyent al domini
    $T(x)=\sum _{n=0}^{\infty }{\frac {f^{(n)}(x_{0})}{n!}}(x-x_{0})^{n}$
convergeix a ƒ(x) per x en un veïnat de x$_0$. El conjunt de totes les funcions analítiques reals pertanyents a un conjunt donat D es denota generalment com C$^ω$(D).
Una funció ƒ definida en un subconjunt qualsevol de la recta real, serà analítica real al punt x si existeix un veïnat D de x al que ƒ és analítica real.
La definició de funció analítica complexa es pot obtenir substituint real amb complexa. Les funcions analítiques complexes es tracten a l'article dedicat a les funcions holomorfes.

## Referències

* John B. Conway, John B. Functions of One Complex Variable I (Graduate Texts in Mathematics 11). Springer-Verlag, 1978. ISBN 0-387-90328-3.

## Vegeu també

* Equacions de Cauchy-Riemann
* Funció holomorfa
# Gens Cíncia

La gens Cíncia (en llatí Cincia gens) va ser una gens romana d'origen plebeu, de caràcter secundari a la història de Roma. Cap dels seus membres va arribar a cònsol romà. El primer Cincius que va guanyar una magistratura curul va ser Luci Cinci Aliment, pretor l'any 209 aC. L'únic cognomen que van utilitzar va ser Alimentus.
Altres membres d'aquesta gens van ser:
* Marc Cinci Aliment, tribú de la plebs l'any 204 aC.
* Marc Cinci, pretor urbà de Pisa l'any 194 aC.
* Luci Cinci, procurator de Tit Pomponi Àtic mencionat amb freqüència per Ciceró.
* Cinci, a qui es va confiar el govern de Síria l'any 63 durant el govern de Gneu Domici Corbuló.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Londres: Walton and Maberly, 1841, p. 131.
* ↑ Ciceró. Epistulae ad Atticum I 1,7,8,16,20; IV 4; VI 2,
* ↑ Tàcit Annals XV,25
# Escacs Catalònia Club

L'Escacs Catalònia Club és una entitat esportiva del districte de Manresa.
Fou fundat el 1947 al Casino de Manresa gràcies a la gran activitat que hi havien portat a terme altres clubs durant els anys trenta. Durant la dècada de 1970 organitzà per primera vegada el Torneig Open Internacional d'Escacs. Organitza el Memorial Gregori Lavilla, una de les proves del Circuit d'Escacs de la Catalunya Central. L'any 2011 organitzà el Campionat d'Espanya d'escacs. El Gran Mestre Jordi Magem es formà a les seves files.
Participa en el Campionat de Catalunya per equips i el 2015 aconseguí l'ascens a la Divisió d'Honor després de guanyar al Club Escacs Gerunda en el play-off. Formaven part d'aquest equip: Joan Mellado, Lluís Coll, Juli Pérez, Miguel Herreros, Ramon Menac, Jordi Rodríguez, Salvador Armengol, Lluís Bohigas, Joan Carles Sanpera, David Armengol, Francesc Garriga, Ferran Gràcia, Josep Basas, Jordi Castells i Francesc Masachs.

## Referències

* ↑ «Escacs Catalònia Club». enciclopèdia.cat. [Consulta: 14 març 2016].
* ↑ «L'alcalde rep l'Escacs Catalònia Club pel seu ascens a la Divisió d'Honor Catalana». manresa.cat. [Consulta: 14 març 2016].

## Enllaços externs

* Escacs Catalònia Club - Lloc web oficial
# Wrightia

Wrightia és un gènere de 23 espècies d'arbustos i arbres plantes de flors de la família de les Apocynaceae, natius d'Àfrica, Àsia i Austràlia.
Wrightia antidysenterica a vegades és tractada en el gènere Holarrhena, com Holarrhena pubescens. Ha estat llargament coneguda a l'Índia la tradició ayurvèdica, i s'anomena "kuţaja" en sànscrit.

## Descripció

Són arbustos o petits arbres amb branques primes. Fulles oposades. Inflorescència terminal o corimbes axil·lars de cimes. Calze amb 5 lòbuls, lòbuls obtusos, generalment amb les escales o les glàndules internes. Corol·la hipocrateriforme. Els fol·licles lliures o connats, prims, cilíndrics amb llavors comprimides lineals, comes caducifolis.

## Taxonomia

El gènere va ser descrit per Robert Brown i publicat a Memoirs of the Wernerian Natural History Society 1: 73. 1811. L'espècie tipus és:

## Taxonomia

* Wrightia antidysenterica
* Wrightia arborea
* Wrightia coccinea
* Wrightia laevis
* Wrightia pubescens
* Wrightia religiosa
* Wrightia sikkimensis
* Wrightia tinctoria

## Vegeu també

* Història de la botànica
* Característiques de les apocynáceas

## Referències

* ↑ «Wrightia». Royal Botanic Gardens, Kew: World Checklist of Selected Plant Families. [Consulta: 11 desembre 2009].
* ↑ Wrightia a PlantList
* 1 2 «Wrightia». Tropicos.org. Missouri Botanical Garden. [Consulta: 14 octubre 2013].