OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Isidre Manils de Andrés

Isidre Manils de Andrés (Mollet del Vallès, 1948) és un pintor i professor sabadellenc. La seva família era propietària del cine Ateneo, i el contacte amb el món del cinema i la seva afició a pintar van resultar decisius per la seva formació. A finals dels 80 va canviar el disseny per la pedagogia i entrà a donar classes a l'Escola Massana, on actualment és professor.
Des dels anys 70 ha estat fent exposicions, tant col·lectives com individuals, com també participant regularment en Fires i Biennals d'Art Contemporani. L'any 2008 va fer la seva primera exposició retrospectiva al Museu Abelló.
Conserven obres d'Isidre Manils el Museu d'Història de l'Hospitalet de Llobregat i el Museu d'Art de Sabadell.

## Exposicions destacades

* 1983 - Acoblaments, Galeria Spectrum. Girona
* 1989 - "METONÍMIES", Galeria Berini. Barcelona
* 1997 - Escola Massana. Barcelona
* 1998 - Acadèmia de Belles Arts de Sabadell
* 2005 - Fundació Vila Casas
* 2008 -Museu Abelló

## Referències

* ↑ «Isidre Manils, la fuerza de la luz». www.elcultural.com. [Consulta: 19 novembre 2016].
* ↑ www.anunzia.com. «Isidre Manils». www.fundaciovilacasas.com. [Consulta: 19 novembre 2016].
* ↑ «Isidre Manils de Andrés». www.socdemollet.cat. Arxivat de l'original el 2016-11-20. [Consulta: 19 novembre 2016].
* ↑ «Cara a cara». cac.drac.com. Arxivat de l'original el 2012-06-26. [Consulta: 19 novembre 2016].
* ↑ «Museus en línia». Generalitat de Catalunya. [Consulta: 30 desembre 2016].
* ↑ «Museus en línia». Generalitat de Catalunya. [Consulta: 30 desembre 2016].

## Bibliografia

* Isidre Manils.Cine Ateneo, 2008 [Consulta: 19 novembre 2016].

## Enllaços externs

* L'alegria de viure: Isidre Manils, cercador de llums i ombres, a Ràdio Sabadell
# Joan Torras i Puig

Joan Torras i Puig (Barcelona, 25 de juny de 1885 – Barcelona, 15 de gener de 1977) fou un arquitecte i empresari català.

## Biografia

Joan Torras va néixer al carrer Ronda Sant Pere de Barcelona, fill del també arquitecte i empresari Joan Torras i Guardiola, nascut a Sant Andreu del Palomar, fundador de la siderúrgia Torras, Herrería y Construcciones, situada al Poblenou, i de Magdalena Puig i Gibert, natural de Subirats.
El 1906 fou tresorer de la secció d'arquitectura del Centre Excursionista de Catalunya i el 1909 es llicencià en arquitectura per la Universitat de Barcelona. El 1912 vicepresident de l'Associació d'Arquitectes de Catalunya. A la mort del seu germà Josep en 1909 i del seu pare en 1910 assumeix els negocis familiars i es casa amb la vídua del seu germà, Assumpció Ferrer i Bosch. El 1918 va convertir l'empresa familiar en societat anònima, amb un capital social de 10 milions de pessetes i amb la participació de la Companyia Transmediterránea. També va fundar Hierros y Aceros i fou regidor de l'ajuntament de Barcelona el febrer de 1930.
Després de la guerra civil espanyola va adquirir la Fábrica de Mieres i va formar part del consell d'administració del Banc Industrial de Catalunya (1951) i La Industrial Conservera (1955).
Joan Torras morí a Barcelona el 15 de gener de 1977.

## Referències

* ↑ Registre de Naixements de l'Ajuntament de Barcelona, any 1885, número de registre 3388.
* ↑ «Notas locales». La Vanguardia, 19-12-1909, pàg. 4.
* ↑ Registre de Defuncions de l'Ajuntament de Barcelona, any 1909, número de registre 13767. Va morir als 25 anys.
* ↑ Una mort que va marcar la història de l'empresa Torras Herrería y Construcciones, S.A
* ↑ Julià Cèlia Canyelles. Els governs de la ciutat de Barcelona (1875-1930). Ajuntament de Barcelona, 2013, p.277. ISBN 978-84-9850-461-3.
* ↑ «Francesc CABANA (coord.), Cien empresarios catalanes, Madrid, LID Editorial Empresarial, prólogo de Jordi Maluquer de Motes, 2006, 784 pp». Arxivat de l'original el 2016-06-17. [Consulta: 15 març 2021].
* ↑ «Necrológicas». La Vanguardia, 18-01-1977, pàg. 35.
# Jaculus orientalis

Jaculus orientalis és una espècie de mamífer rosegador de la família dels dipòdids. Viu a Algèria, Egipte, Israel, Líbia, el Marroc i Tunísia. Es tracta d'un animal nocturn que s'alimenta d'arrels, brots, llavors i plantes conreades. Els seus hàbitats naturals són els deserts, els semideserts, les dunes i els aiguamolls costaners, els prats i els camps de conreu. És una espècie en risc mínim, és a dir, no sembla que hi hagi cap amenaça significativa per a la seva supervivència.

## Referències

* ↑ Amori, G.; Hutterer, R.; Kryštufek, B.; Yigit, N.; Mitsain, G.; Palomo, L. J.; Aulagnier, S.; Schönbrodt, G. Jaculus blanfordi. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 11 gener 2016.
Espècies vivents de dipòdids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Ordre: Rodentia · Subordre: Myomorpha :
Allactaginae :
Cardiocraniinae :
Dipodinae :
Euchoreutinae :
Categoria :
# Jodie Whittaker

Jodie Whittaker (Skelmanthorpe, West Yorkshire, 3 de juny de 1982) és una actriu anglesa que ha treballat en pel·lícules com Venus i One Day o les sèries de televisió Black Mirror, Broadchurch i Doctor Who.
Whittaker interpretà la mare del xiquet Danny en el drama de la BBC Broadchurch, en el qual compartí protagonisme amb l'actor David Tennant, el qual havia interpretat abans al Doctor Who. El 16 de juliol de 2017, després que Roger Federer guanyara el Torneig de Wimbledon 2017, la BBC anuncià el fitxatge de Whittaker com a la tretzena Doctor: El seu fitxatge es mantingué en secret fins llavors, i el marit de la Whittaker fon el primer en saber-ho perquè li ho varen permetre, encara que es referien al paper com a George Clooney.

## Referències

* ↑ Sarah Marsh «Doctor Who: Jodie Whittaker announced as 13th Doctor» (en anglés). The Guardian, 16-07-2017 [Consulta: 16 juliol 2017].
* ↑ Pere Solà i Gimferrer. «Les set diferències». La Vanguardia, 06-03-2015. [Consulta: 17 juliol 2017].
* ↑ «El Tretzè Doctor». Doctor Who Català, 16-07-2017. [Consulta: 18 juliol 2017].
* ↑ Txerra Cirbián «Jodie Whittaker serà el 'Doctor Who' número 13». El Periódico, 16-07-2017 [Consulta: 17 juliol 2017].
* ↑ «El nou Doctor Who és una doctora: Jodie Whittaker». Ara, 16-07-2017 [Consulta: 16 juliol 2017].
* ↑ «13 Questions for the Thirteenth Doctor» (en anglés). BBC, 16-07-2017. [Consulta: 18 juliol 2017].
# Joan Fosas i Carreras

Joan Fosas i Carreras (Rubí, 1937 - 2013) va ser un ballarí i coreògraf català, mestre de dansa i castanyoles, nascut i mort a Rubí. Fou un referent, durant molts anys, del món de la dansa tradicional catalana, en el qual triomfà a partir de les condicions que el distingiren des de ben jove. La seva força i la seva expressivitat han captivat públics de ben diverses generacions, i el seu impuls ha afavorit la conservació de moltes antigues danses que, d'altra manera, s'haurien perdut. Per aquest motiu el 2002 fou guardonat amb la Creu de Sant Jordi. Va estar vinculat bona part de la seva vida a l'Esbart Dansaire de Rubí i els darrers anys dirigia l'Esbart Santa Anna, de Les Escaldes (Andorra). El fons personal (documental, visual i sonor) de Joan Fosas i Carreras es conserva a la Biblioteca de Catalunya.

## Referències

* ↑ Necrològica a esbarts.cat
* ↑ Fosas i Carreras, Joan

## Enllaços externs

* Fons Joan Fosas i Carreras de la Biblioteca de Catalunya
# John Terney Hansen

John Terney Hansen (anglès: Johnny Hansen) (Vejle, 14 de novembre de 1943), conegut com a Johnny Hansen, és un exfutbolista danès de la dècada de 1970.
Fou 45 cops internacional amb la selecció de Dinamarca. Pel que fa a clubs, defensà els colors de Vejle Boldklub, 1. FC Nürnberg i FC Bayern Múnic.

## Referències

* ↑ «Hansen, Johnny» (en alemany). kicker.de. [Consulta: 16 juny 2011].
* ↑ Danish national team profile (danès)
* ↑ Johnny Hansen Fitxa a Fussballdaten
# Joan Verger Pocoví

Joan Verger Pocoví (Montuïri, 1944 - 2 de maig de 2013) fou un enginyer i polític mallorquí del Partit Popular nascut a Montuïri.
Va llicenciar-se com a enginyer industrial a la Universitat de Barcelona i també fou diplomat en Medi Ambient.
La seva carrera política comença el 1979 quan va ser elegit regidor de Montuïri per UCD. A partir de 1982 va passar al PP essent vicepresident del Consell Insular de Mallorca entre 1983-1987, a més d'esser diputat al Parlament de les Illes Balears, membre del Comité Executiu del PP balear i president d'aquest entre 1984-86. El 1987 va ser elegit president del Consell de Mallorca, càrrec que exerciria fins a 1995. Durant aquest període també fou diputat balear i del comitè executiu del Banc de Crèdit Local d'Argentària. El 1996 va ser conseller del Govern Balear fins a 1999, etapa que combinà com a president del PP de les illes. Al 2003 ja no es tornà a presentar a les eleccions al Parlament després de cinc legislatures seguides com a parlamentari. A la sisena legislatura, al juliol de 2003 assumí el càrrec de la presidència de l'Autoritat Portuària de les Illes Balears, càrrec que exercí fins a l'any 2007.
El vergerisme va ser un corrent intern del Partit Popular de les Illes Balears que aparegué els anys vuitanta i noranta. El seu màxim representant era el mateix Joan Verger Pocoví. Els vergeristes representaven una facció crítica i contrària a la direcció de PP llavors presidida per Gabriel Cañellas. El seu baluard era el Consell Insular de Mallorca presidit entre 1987 i 1995 per Verger.

## Referències

* ↑ Fallece Joan Verger, expresidente del Consell (castellà)
* ↑ President Autoritat Portuaria PDF

## Enllaços externs

* Joan Verger, un líder de la derecha rural de Mallorca (castellà)
# Joc (sistema de puntuació)

    Aquest article és sobre el sistema de puntuació. Per a uns altres significats, vegeu joc (desambiguació).
Joc (set en anglès) s'utilitza en el sistema de puntuacio de molts esports (per exemple, tennis o voleibol). Un joc es guanya amb un determinat nombre de punts, i el guanyador del partit és el que aconsegueix un cert nombre de jocs (típicament dos o tres).
Altres jocs, com els de cartes, anomenen joc a un torn o moment parcial del joc complet que serveix per a comptabilitzar els punts per a cada jugador.
Viccionari
# Joc (desambiguació)

«Joc» té aquests significats:
* Joc: Varietat d'activitats pel gaudi recreatiu sense regles fixades.
* Joc estructurat: Forma de jugar estructurada, normalment per l'entreteniment.
* Joc (sistema de puntuació): sistema de puntuació d'alguns esports com el tennis.
* Joc (terme d'economia)
* Joc (fabricació): diferència de diàmetres en un ajust entre eix i forat.
Viccionari
# Johann Christian Senckenberg

Johann Christian Senckenberg (28 de febrer de 1707 – 15 de novembre de 1772) va ser un metge i naturalista alemany.
Senckenberg nasqué a Frankfurt am Main. L'any 1763 va fundar la Fundació Senckenberg per donar suport a les ciències naturals. Aquesta fundació va fundar el Botanischer Garten der Johann Wolfgang Goethe-Universitat Frankfurt am Main.
El seu nom es commemora en la Senckenberg Gesellschaft für Naturforschung (Societat d'Història Natural Senckenberg) la qual va dotar la Biblioteca de la Universitat de Frankfurt i el museu Naturmuseum Senckenberg.

## Referències

* Rudolf Jung in Allgemeine Deutsche Biographie
# Johann Christian Poggendorff

Johann Christian Poggendorff (Hamburg, 29 de desembre de 1796 — Berlín, 24 de gener de 1877) fou un físic i professor universitari alemany. Les seves principals troballes científiques són el principis d'ús del multiplicador (instrument de mesura) i del galvanòmetre de mirall (1827).

## Biografia

Va exercir durant uns anys la professió de farmacèutic a Hamburg, després es va dedicar a l'estudi de la física, assistint a la Universitat de Berlín. El 1820 va construir el "multiplicador", un instrument de mesura electromagnètic i a partir d'ell, el galvanòmetre de mirall. Nomenat el 1823 com a observador meteorològic de l'Acadèmia de Ciències de Berlín, El 1824, seguint a Ludwig Wilhelm Gilbert, va prendre possessió de la direcció de editorial científica, anomenada Annalen der Physik und Chemie, més coneguda com a Annalen de Poggendorff. El 1834 es va convertir en professor de la Universitat de Berlín,, on va donar conferències sobre la història de la física publicades pòstumament.. el 1839 membre de l'Acadèmia Prusiana de Ciències i finalment el 1845 va ser elegit com a membre estranger de la Reial Acadèmia de Ciències de Suècia. El 1863 va publicar, en dos volums i amb addicions posteriors, el "Biographisch-literarisches Handwörterbuch zur Geschichte der exacten Naturwissenschaften" (Diccionari bio-bibliogràfic de les ciències exactes).

## Publicacions

* J. C. Poggendorff, Annalen Der Physik, Ser. 2, Vol. 139, pp 513–546 (1870)
* J. C. Poggendorff, "Biographisch-Literarisches Handwörterbuch der exakten Naturwissenschaften" "(Tr. "biographic-literary hand dictionary of the exact sciences"). Johann Ambrosius Barth, Leipzig, 1863. Two volumes, Band 2 (M-Z) a Google Books (weitergeführt in den Bänden III bis VIII durch die Sächsische Akademie der Wissenschaften zu Leipzig)
* Biographisch-Literarisches Handwörterbuch
* Emil Frommel, Johann Christian Poggendorff (Berlin, 1877)
* Lebenslinien zur Geschichte der exacten Wissenschaften seit Wiederherstellung derselben. Alexander Duncker, Berlin 1853. Johann Christian Poggendorff a Google Books
* Geschichte der Physik. Joh. Ambr. Barth, Leipzig 1879. US a Google Books, US a Google Books, Plantilla:Internet Archive

## Referències

* ↑ American Academy of Arts and Sciences Daedalus: proceedings of the American Academy of Arts and Sciences, Volume 12, 1877 page 330-331
* ↑ Website of Poggendorff's Biographisch-Literarisches Handwörterbuch Arxivat 2013-10-05 a Wayback Machine.

## Vegeu també

* Galvanòmetre
* Il·lusió òptica

## Bibliografia

* Gustav Karsten: Poggendorff, Johann Christian. In: Allgemeine Deutsche Biographie (ADB). Band 26, Duncker & Humblot, Leipzig 1888, S. 364–366.
* Michael Engel: Poggendorff, Johann Christian. In: Neue Deutsche Biographie (NDB). Band 20, Duncker & Humblot, Berlin 2001, ISBN 3-428-00201-6, S. 579 f.
# Jordi Costa Garcia

Jordi Costa i Garcia (Barcelona, 1977) és un periodista esportiu català. Va estudiar periodisme a la Universitat Ramon Llull i a la Facultat de Comunicació i Relacions Internacionals Blanquerna.
Va començar l'ofici a Ràdio Gràcia. Posteriorment va treballar durant 12 anys al departament d'esports de RAC1, on va destacar com a analista d'El Barça juga a Rac1. Actualment, s'encarrega de presentar, juntament amb la Sònia Gelmà, el programa esportiu Tot costa de 19:00-21:00 a Catalunya Ràdio.
Publica setmanalment un article al Diari Ara, també ho fa al diari Sport i col·labora esporàdicament a programes d'Esport 3.

## Referències

* ↑ «'Tot costa', el nou programa d'esports per als vespres de Catalunya Ràdio». Ara.cat.
* ↑ BARCELONA, EL PERIÓDICO / «Catalunya Ràdio fitxa Jordi Costa i Sònia Gelmà, de RAC1». El Periódico, 08-07-2016.
* ↑ «Jordi Costa i Sònia Gelmà: “L'expectativa que s'està generant fa vertigen”». Ara.cat.
# José Luis Gimeno Ferrer

José Luis Gimeno Ferrer (Brihuega, 20 de febrer de 1942) és un arquitecte i polític valencià, net de Norberto Ferrer Calduch i de Vicente Gimeno Michavila. Militant d'Aliança Popular i després del Partit Popular, fou regidor de l'ajuntament de Castelló des de 1987 i ocupà l'alcaldia de la ciutat de juny de 1991 a 2005, quan dimití i fou nomenat pel president Francisco Camps conseller delegat de Castelló Cultural.
Abans de ser regidor havia format part de la Coordinadora Pro Libertad de Enseñanza en Valenciano, que s'oposava a l'obligatorietat de l'ensenyament del valencià. El seu mandat municipal ha estat marcat per l'expansió urbanística i per les seves polèmiques declaracions sobre Franco o la División Azul, així com per donar noms de carrer a notoris franquistes com Ramón Serrano Suñer o Fernando Herrero Tejedor. L'oposició d'esquerres a l'ajuntament també l'acusà de corrupció en la concessió d'obres públiques

## Enllaços externs

* Biografies de polítics valencians Arxivat 2006-02-14 a Wayback Machine.
* Notes de l'Esquerra de Castelló Arxivat 2007-08-28 a Wayback Machine.
| Precedit per: Daniel Gozalbo Bellés | Alcalde de Castelló 1991 - 2005 | Succeït per: Alberto Fabra Part |
# José Luis González Bernal

José Luis González Bernal (Saragossa, Espanya, 30 de març de 1908-La Malmaison, França, 18 de novembre de 1939) va ser un pintor i dibuixant aragonés del surrealisme.
Va fer la seua formació artística a l'Escola d'Arts i Oficis de Saragossa, que va completar des de 1929 a París, on va conèixer el surrealisme. D'ideologia anarquista, en esclatar la Guerra Civil espanyola va tornar a la península per defensar la Segona República Espanyola malgrat la seua fràgil salut, i va morir poc després d'acabar la guerra en l'exili a París.
La seua obra va ser desconeguda a Espanya per motius polítics fins a mitjan anys 1970, quan acabava la dictadura franquista. Llavors es va reconèixer el seu paper destacat en les avantguardes artístiques aragoneses dels anys 1930.

## Referències

* ↑ «Juan José Luis González Bernal» (en castellà). museoreinasofia.es. [Consulta: 6 febrer 2017].

## Enllaços externs

* Juan José Luis González Bernal en la Gran Enciclopèdia Aragonesa.
# José María de Hoyos y Vinent

José María de Hoyos y Vinent de la Torre O'Neill (Madrid o Sant Sebastià, 15 de maig de 1874 - Madrid, 1959) fou un aristòcrata i polític espanyol.

## Biografia

Fou enginyer industrial i tinent coronel de l'arma d'artilleria, així com tercer marquès d'Hoyos. El 1902 es va casar amb Isabel María de la Concepción Sánchez y Hoces, 11a duquessa d'Almodóvar del Río. En 1927 fou nomenat per Miguel Primo de Rivera membre de l'Assemblea Nacional com a representant de l'Estat.
Posteriorment fou nomenat alcalde de Madrid entre febrer de 1930 i 1931, càrrec que deixà quan Juan Bautista Aznar-Cabañas el va nomenar ministre de la governació, càrrec que va ocupar fins a la proclamació de la Segona República Espanyola el 14 d'abril de 1931.
Ha deixat unes memòries sobre la seva actuació i la caiguda de la monarquia: "Mi testimonio". El seu únic fill home va ser Alfonso de Hoyos y Sánchez.

## Referències

* ↑ Villalonga Morell, José Francisco de «Los Títulos Nobiliarios en Menorca» (en castellà). Memòries de la Reial Acadèmia Mallorquina d'Estudis Genealògics, Heràldics i Històrics. Reial Acadèmia Mallorquina d'Estudis Històrics, Genealògics i Heràldics [Palma], 2012, pàg. 221. ISSN: 1885-8600.
* ↑ José María de Hoyos a geneall.net
* ↑ Fitxa del Congrés dels Diputats
* ↑ JOSÉ MARÍA DE HOYOS Y VINENT (1874- 1959)
# Juan Luis Giménez

Juan Luis Giménez (o Logan) (París, 1959) és un cantant i guitarrista espanyol, més conegut com a fundador i membre del grup «Presuntos Implicados». És germà de la cantant Soledad Giménez.
El setembre de 2010, va crear la discogràfica MusicQuariuM.

## Discografia amb «Presuntos Implicados»

| Any | Nom del disc | Discogràfica | Comentaris |
| 1985 | Danzad, Danzad Malditos | RCA | Descatalogat. Reeditat el 1993 |
| 1987 | De Sol a Sol | Intermitente | Reeditat per WEA el 1990 |
| 1989 | Alma de Blues | WEA | |
| 1991 | Ser de Agua | WEA | |
| 1994 | El Pan y la Sal | WEA | |
| 1995 | La Noche | WEA | Doble CD en directe. Llançat en també en format VHS. Descatalogat i editat en un CD Resumen. |
| 1997 | Siete | WEA | |
| 1999 | Versión Original | WEA | |
| 2001 | Gente | WEA | |
| 2003 | Grandes Éxitos. Selección Natural | WEA | Doble CD recopilatori més DVD. |
| 2003 | Selección Inédita | WEA | |
| 2005 | Postales | WEA | Editat en dues versions: la normal amb 12 cançons, l'especial amb 14. |
| 2006 | Todas las Flores - La Colección Definitiva | WEA | CD recopilatori + DVD |
| 2008 | Será | WEA | CD amb la nova vocalista de Presuntos, Lydia Rodríguez Fernández. |

## Discografia de Logan

| Any | Nom del disc | Discogràfica | Cançons |
| 2003 | Música-Avanzada | WEA | Compost de 11 cançons. |
| 2005 | Lúmina | WEA | Compost de 10 temes. |
| 2007 | Fémina | WEA | Compost de 9 cançons amb veus femenines convidades. |
| 2010 | Nuntius | MusicQuariuM | Disc-relat amb 9 cançons. |

## Referències

* ↑ Edu Salas. «Juan Luis Giménez y Salva Ortiz crean Antídoto, un proyecto de música de baile» (en castellà). los40.com, 06-05-2004. [Consulta: 10 octubre 2010].
* ↑ «Juan Luis Giménez (Presuntos Implicados) crea la discográfica valenciana MusicQuarium» (en castellà). EuropaPress, 16-09-2010. Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 10 octubre 2010].

## Enllaços externs

* Pàgina oficial a MySpace (castellà)
* MusicQuariuM Arxivat 2011-03-25 a Wayback Machine. (anglès) (castellà) (català)
* Discografia a DiscAffinity (castellà)
# Jules Trousset

Jules Trousset (Angulema, Charente, 28 d'agost de 1842 - 1905) va ser un enciclopedista, historiador i geògraf francès.

## Biografia

Encara que fou un home molt conegut a la seva època, molt poc ha sortit a la llum sobre la vida de Jules Trousset, tocant diferents sectors del coneixement, des de enciclopedista, historiador, geògraf, professor a director editorial. Autor d'obres populars, com l'«Atlas national» i la «Encyclopédie d'économie domestique», tots dos premiats per diverses societats científiques. També va escriure pel «Journal des Voyages» Home compromès políticament, va fundar «Le Réveil Républicain». Òrgan dels comitès republicans del cantó de Sceaux i Villejuif i va ser alcalde de Malakoff des de 1896 fins a 1899.

## Obres

Una de les seves obres més famosos va ser la «Nouveau dictionnaire encyclopédique universel illustré» o «Répertoire donis connaissances humaines», més conegut com a «Le Trousset» en honor del seu cognom i publicat a París entre 1885 i 1891, amb més de 3000 gravats. Aquest treball, que va retre homenatge a Pierre Larousse, amb qui també va col·laborar, i on va tractar de concentrar tot el coneixement. Trousset va ampliar la seva empresa amb centenars de corresponsals estrangers, venent el llibre via subscripció perquè els compradors paguessin per rebre tots els volums.
* 1899, « Les Merveilles de l'Exposition de 1900 »
* 1896, « Nouvelle histoire de France illustrée » (9 toms)
* 1895, « Voyage en Dauphiné, Savoie et Suisse » (accés públic a Gallica: vol. 1)
* 1892 -1893, « Histoire nationale de la marine » (3 toms)
* 1891, «Encyclopédie d'économie domestique»
* 1889, « Histoire d'un siècle [1789-1889] »
* 1881, « Histoire illustrée des pirates, corsaires, flibustiers, boucaniers, forbans, négriers et écumeurs de mer dans tous les temps et dans tous les pays » (accés públic Gallica: vol. 1)
* 1880, « Histoire nationale de la marine et des marins français depuis Jean-Bart jusqu'à nos jours » (accés públic Gallica: vol. 1)
* 1880, « Histoire illustrée des grands naufrages, incendies en mer, collisions, famines, massacres de marins, révoltes d'équipage »
* 1877, « Atlas national » juntament amb F. de La Brugère.
* 1877, « Guide illustré de l'amateur de pigeons, acclimatation et éducation »
* 1875, « Guide illustré du faisandier, notice sur l'acclimatation et l'éducation des oiseaux de chasse et de luxe » (accés públic Gallica: vol. 1)
* 1875 « Un million de recettes d'économie domesqtique» (accés públic Gallica: vol. 1)
* 1872-1874, « Géographie nationale et de des colonies»

## Referències

* ↑ «Jules Trousset (1842-1905?)». [Consulta: 21 maig 2019].

## Enllaços externs

* Jules Trousset, a Wikisource (francès)
* Jules Trousset, a la Biblioteca Nacional de França (francès)
* Jules Trousset, a Book Depository (anglès)