OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Prelatura territorial de Mixes

La prelatura territorial de Mixes (castellà: Prelatura territorial de Mixes, llatí: Praelatura Territorialis Mixepolitana) és una seu de l'Església Catòlica a Mèxic, sufragània de l'arquebisbat d'Antequera, i que pertany a la regió eclesiàstica Pacífico-Sur. Al 2013 tenia 142.100 batejats sobre una població de 170.000 habitants. Actualment està regida pel bisbe Héctor Guerrero Córdova, S.D.B.

## Territori

La diòcesi comprèn una part de l'estat mexicà d'Oaxaca, habitada pel poble Mixe.
La seu episcopal és la ciutat de San Pedro y San Pablo Ayutla, on es troba la catedral de Sant Pere i Sant Pau.
El territori s'estén sobre 10.000 km², i està dividit en 18 parròquies.

## Història

La prelatura territorial va ser erigida el 21 de desembre de 1964 mitjançant la butlla del Papa Sunt in Ecclesia Pau VI, prenent el territori del bisbat de Tehuantepec.

## Cronologia episcopal

* Braulio Sánchez Fuentes, S.D.B. † (14 de gener de 1970 - 16 de desembre de 2000 jubilat)
* Luis Felipe Gallardo Martín del Campo, S.D.B. (16 de desembre de 2000 - 8 de maig de 2006 nomenat bisbe de Veracruz)
* Héctor Guerrero Córdova, S.D.B., des del 3 de març de 2007

## Estadístiques

A finals del 2013, la diòcesi tenia 142.100 batejats sobre una població de 170.000 persones, equivalent al 83,6% del total.
| any | població | població | població | sacerdots | sacerdots | sacerdots | sacerdots | diaques | religiosos | religiosos | parròquies |
| any | batejats | total | % | total | clergat secular | clergat regular | batejats por sacerdot | diaques | homes | dones | |
| 1965 | 80.870 | 86.519 | 93,5 | 9 | | 9 | 8.985 | | 15 | 5 | 8 |
| 1968 | 85.000 | 89.000 | 95,5 | 14 | | 14 | 6.071 | | 15 | 9 | 7 |
| 1976 | 93.500 | 96.500 | 96,9 | 19 | | 19 | 4.921 | | 22 | 29 | 9 |
| 1980 | 98.100 | 101.200 | 96,9 | 19 | 1 | 18 | 5.163 | | 19 | 32 | 11 |
| 1990 | 116.000 | 126.000 | 92,1 | 26 | 3 | 23 | 4.461 | 10 | 28 | 27 | 13 |
| 1999 | 188.400 | 196.200 | 96,0 | 26 | 5 | 21 | 7.246 | 19 | 27 | 32 | 16 |
| 2000 | 191.400 | 195.700 | 97,8 | 26 | 5 | 21 | 7.361 | 19 | 28 | 33 | 16 |
| 2001 | 195.000 | 200.000 | 97,5 | 29 | 5 | 24 | 6.724 | 19 | 31 | 30 | 16 |
| 2002 | 190.000 | 200.000 | 95,0 | 31 | 6 | 25 | 6.129 | 17 | 29 | 44 | 17 |
| 2003 | 128.000 | 149.000 | 85,9 | 31 | 7 | 24 | 4.129 | 17 | 28 | 42 | 16 |
| 2004 | 128.000 | 149.000 | 85,9 | 33 | 9 | 24 | 3.878 | 16 | 27 | 42 | 16 |
| 2013 | 142.100 | 170.000 | 83,6 | 39 | 14 | 25 | 3.643 | 18 | 31 | 37 | 18 |

## Fonts

* Anuari pontifici del 2014 i anteriors, publicat a www.catholic-hierarchy.org a la pàgina Territorial Prelature of Mixes (anglès)
* Esquema de la diòcesi a www.gcatholic.org (anglès)
* Butlla Sunt in Ecclesia (llatí)
# Power Rangers

Power Rangers és una sèrie de televisió i franquícia estatunidenca de superherois, basada en la japonesa Super Sentai. L'any 2023, la sèrie va arribar a la 30a temporada. Es caracteritza per la renovació contínua dels actors principals que, a més, s'han distingit per la seva diversitat ètnica i de gènere.
20th Century Fox va estrenar dues pel·lícules sobre la sèrie: Mighty Morphin Power Rangers: The Movie (1995) i Turbo: A Power Rangers Movie (1997). Dues dècades després es va anunciar el projecte d'una nova saga de pel·lícules, però el fracàs comercial de la primera (Power Rangers, 2017), va provocar-ne la cancel·lació. El 2023, Netflix va llançar un nou film: Mighty Morphin Power Rangers: Once & Always, amb motiu del 30è aniversari de la franquícia.

## Referències

* ↑ «The original 'Power Rangers' return in 2010». Kung Fu Cinema. Arxivat April 8, 2010$^{[Datemismatch]}$, a Wayback Machine.
* ↑ «Haim Saban». Saban. Arxivat de l'original el March 2, 2009. [Consulta: February 23, 2009].
* ↑ Weinberger, Aliza. «'Power Rangers' talks a big game on diversity. How does it measure up?» (en anglès), 27-03-2017. Arxivat de l'original el 2024-04-18. [Consulta: 18 abril 2024].
* ↑ «Turbo: A Power Rangers Movie». Box Office Mojo. Arxivat de l'original el 2022-04-05. [Consulta: 5 març 2020].
* ↑ «I Am Not Okay With This Co-Creator Jonathan Entwistle on His Approach to Power Rangers Reboot». Power Rangers. Arxivat de l'original el 2020-03-01. [Consulta: 5 març 2020].
* ↑ AdoroCinema, <http://www.adorocinema.com/filmes/filme-13016/creditos/>. Consulta: 5 març 2020 Arxivat 2020-01-28 a Wayback Machine.
* ↑ Sousa, Camila. «Power Rangers | “Temos um arco para seis filmes”, revela produtor», 22-03-2017. Arxivat de l'original el 2023-07-09. [Consulta: 18 abril 2024].
* ↑ «Power Rangers». Box Office Mojo. Arxivat de l'original el 2020-01-08. [Consulta: 5 març 2020].
* ↑ «Còpia arxivada» (en anglès). TheWrap, 01-05-2018. Arxivat de l'original el 2023-12-31 [Consulta: 18 abril 2024].
* ↑ «MIGHTY MORPHIN POWER RANGERS Stars David Yost & Walter Jones To Return For 30th Anniversary Reunion Special» (en anglès americà), 01-10-2022. Arxivat de l'original el 2023-01-22. [Consulta: 18 abril 2024].
* ↑ Piña, Christy. «Original Power Rangers Reunite in ‘Mighty Morphin Power Rangers: Once & Always’ Trailer to Defeat Rita Repulsa» (en anglès americà), 23-03-2023. Arxivat de l'original el 2024-03-05. [Consulta: 18 abril 2024].

## Enllaços externs

* Power Rangers (web oficial en anglès)
* «Power Rangers: A Diversity Pioneer In 2017» (en anglès americà). PowerRangersNOW, 20-12-2017. [Consulta: 18 abril 2024].
# Port Bo (Calella de Palafrugell)

Port Bo o el Portbò és el barri marítim de Calella de Palafrugell (Baix Empordà), un conjunt històric declarat bé cultural d'interès nacional. Inclou com a element destacat el conjunt de les Voltes. Té com a rerefons les famoses voltes i queda emmarcat per es Roques d'en Pells, es Còdol i les Roques del Fesol. Durant el segle xix i principis del xx, tingué funcions de port de cabotatge. Després passà a ús exclusiu per a la pesca fins a l'arribada del turisme.

## Història

El barri marítim de Calella de Palafrugell, inicialment ocupat per barraques de pescadors, va començar a poblar-se vers la fi del segle xviii. La platja de Port Bo fou originàriament port natural de Palafrugell; i esdevingué un centre d'activitat comercial i pesquera de productes locals (corall, blat, vi o suro) destinats a ports catalans, valencians, murcians, andalusos, francesos o italians.

## Descripció

El Port Bo és un barri del poble de Calella de Palafrugell, el més meridional dels nuclis marítims del terme, entre la punta d'en Blanc i la dels Forcats. Conserva el traçat original dels carrers, d'un gran tipisme, i els blancs edificis porxats en primera línia de mar, que potser servien d'aixopluc dels estris de pesca, amb les barques varades a la sorra com a testimonis d'una activitat passada que encara perdura. Tot aquest conjunt és un exemple d'arquitectura tradicional que conserva el seu encant, igual que la majoria dels edificis que flanquegen els carrers interiors.

### Les Voltes

El conjunt de les Voltes està situat a la dreta del Port Bo, davant del mar. Es tracta de quatre edificis a la part inferior dels quals hi ha dos arcs de mig punt en cadascun, i un arc de la mateixa tipologia a les bandes laterals, que formen un espai porxat. A l'interior d'aquest espai hi ha un arc escarser a cada mitgera i embigats de fusta. El conjunt es troba arrebossat i emblanquinat.
Les Voltes són d'un gran interès com a mostra d'arquitectura popular (les del carrer Miramar són modernes i es bastiren com una imitació de l'arquitectura tradicional del lloc). Van ser utilitzades temps enrere per subhastar-hi el peix, per cosir-hi xarxes, com a lloc de guaita i de tertúlia dels pescadors, etc. Actualment, un cop desapareguda la funció del nucli com a poblet de pescadors i transformat en un centre turístic, l'espai s'utilitza com a terrassa i menjador d'un restaurant.

## Vegeu també

* Platja de Port Bo
* Sant Pere de Calella de Palafrugell, església inclosa en el conjunt històric.

## Referències

* 1 2 3 «Port Bo de Calella». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.
* 1 2 3 «Conjunt les Voltes». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.
* ↑ Castelló, Josep. El perfil de la costa: Palafrugell, Mont-ras i les illes Formigues. Palafrugell: Josep Castelló, 2003.
# Port Barre

Port Barre és una població dels Estats Units a l'estat de Louisiana. Segons el cens del 2000 tenia 2.287 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Port Barre tenia 2.287 habitants, 867 habitatges, i 625 famílies. La densitat de població era de 802,7 habitants/km².
Dels 867 habitatges en un 36,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 50,9% hi vivien parelles casades, en un 17,1% dones solteres, i en un 27,9% no eren unitats familiars. En el 24,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 10,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,64 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,16.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 29,8% tenia menys de 18 anys, un 9,6% entre 18 i 24, un 27,7% entre 25 i 44, un 20,9% de 45 a 60 i un 12,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 86,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 23.945 $ i la renda mediana per família de 29.279 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.761 $ mentre que les dones 19.000 $. La renda per capita de la població era d'11.028 $. Entorn del 21,6% de les famílies i el 28,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Port Barre». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Port Barre». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Port Arthur (Texas)

Port Arthur és una ciutat situada al Comtat de Jefferson, a l'estat estatunidenc de Texas. Segons el cens de l'any 2000, la població era de 57.755 habitants.
# Premi sense goig

Premi sense goig - Tristos records és una pintura sobre tela feta per Onofre Garí i Torrent el 1895 i que es troba conservada actualment a la Biblioteca Museu Víctor Balaguer, amb el número de registre 254 d'ençà que va ingressar el juliol de 1901, donada pel mateix artista.

## Descripció

Representació de l'interior d'una casa de pescadors de la Barceloneta, en el moment en què un jove mariner acaba d'entregar a la família d'un company mort a la guerra les seves últimes pertinences. La germana d'aquest és agenollada a terra tot mirant la camisa amb la medalla al Mérit Naval. Contemplen l'escena el pare, assegut al costat de la porta, la mare plorant a l'entrada i uns veïns situats darrere la porta de vidre de la casa.

## Inscripció

Al quadre es pot llegir la inscripció "O. GARI TORRENT"; "1895".

## Bibliografia

* Trullén, Josep Maria (dir.). Biblioteca Museu Víctor Balaguer. Guia de les col·leccions del museu. 2001. Vilanova i la Geltrú: Organisme Autònom Biblioteca Museu V.Balaguer, 2001. B-10-437/2001. ISBN 84-931438-3-9.

## Enllaços externs

* Web oficial del museu
# Portal de la Valldigna

El Portal de la Valldigna és un portal del 1400 que separava la ciutat cristiana de la moreria de València. Es troba al barri del Carme, dins el districte de Ciutat Vella. És un portal sense porta, que pren el nom del monestir de la Valldigna (Simat de la Valldigna), la casa de l'abat del qual es trobava davant del portal.
Oberta sobre la mateixa muralla àrab del segle XI en l'any 1400, era la porta d'accés a la moreria. És un arc de mig punt, de carreu, amb un lleuger avanç en les impostes. Fou restaurat el 1965.
En el portal, hi ha una reproducció del retaule original que allí va existir, dedicat a la Mare de Déu i que fou col·locat l'any 1589. El retaule representa el rei Jaume el Just en l'acte de fundació del monestir de la Valldigna, que va atorgar a l'abat de Santes Creus, amb una inscripció que acompanya la imatge i que diu «Aquesta vall per a la vostra causa».
En la seua part superior, hi ha la representació de la Mare de Déu amb els escuts de la ciutat de València i del monestir de la Valldigna. Es tracta d'un retaule dels anys 60 del segle xx, junt al qual hi ha una inscripció que diu «Nostra Dona de la Bona Son, pregueu per nós, portal de Valldigna».
Junt al portal, es va instal·lar la primera impremta del Regne de València i de la península Ibèrica, per part del mestre impressor Lambert Palmart, en la qual l'any 1474 es va imprimir el primer llibre a la península Ibèrica, escrit en valencià: Les obres o trobes davall scrites les quals tracten de lahors de la sacratíssima Verge Maria (Trobes en llaors de la Verge Maria). Una placa commemorativa recorda aquest fet.
També, junt al portal, va tindre lloc el succés viscut per fra Joan Gilabert Jofré, interposant-se a l'acaçament i l'apedregada d'un dement, després del qual i canviant el seu sermó quaresmal, va propiciar que el 9 d'abril de 1409 es posaren els fonaments del primer manicomi del món que es deia Hospital dels folls i dels ignocents.

## Vegeu també

* Muralla àrab de València.

## Enllaços externs

* Portal de la Valldigna, J. Diez Arnal.
# Primavera Sound 2022

El festival de música Primavera Sound 2022 es va celebrar del 2 al 12 de juny del 2022 al Parc del Fòrum, a Barcelona i Sant Adrià de Besòs, Espanya. El festival va comptar amb un format de dos caps de setmana en què es va duplicar la capacitat dels anys anteriors. Entre caps de setmana, Primavera a la Ciutat va tenir lloc a diferents sales de concerts i discoteques del centre de Barcelona.
Entre els artistes que van actuar al festival es troben Beck, Dua Lipa, Gorillaz, Interpol, Jorja Smith, Lorde, Megan Thee Stallion, Nick Cave and the Bad Seeds, Phoenix, Tame Impala, The National, The Strokes, Tyler, the Creator i Yeah Yeah Yeahs.
Durant els set dies del festival van assistir 460.500 persones, de les quals el 65% eren estrangers, majoritàriament del Regne Unit. El festival va tenir un impacte econòmic molt gran a la ciutat, amb cada espectador gastant-se una mitjana estimada de 1.423 euros.

## Història

El primer cartell de l'edició del 2022 del Primavera Sound es va anunciar el gener del 2020. Tot i això, a causa de les restriccions imposades per la Generalitat de Catalunya i el Ministeri de Sanitat Espanyol referents a l'evolució de la pandèmia de la COVID-19 i les restriccions d'agrupacions socials, el festival va haver de ser posposat fins a l'agost de 2020. Entre els artistes confirmats per a aquesta edició es trobaven Lana Del Rey, Massive Attack, The National, King Princess, Young Thug, Brockhampton, The Strokes, Kacey Musgraves, Tyler, The Creator i Bad Bunny.
Amb la reprogramació del festival molts artistes van cancel·lar, mentre que altres es van incorporar al cartell com Gorillaz, Doja Cat, Charli XCX i Rina Sawayama. Finalment, el març del 2021, el festival es va reprogramar novament per a l'estiu del 2022, confirmant el cartell definitiu.

## Referències

* ↑ Nast, Condé. «Primavera Sound 2022 Lineup: Pavement, Massive Attack, Lorde, the Strokes, More» (en anglès americà), 25-05-2021. [Consulta: 25 novembre 2022].
* ↑ Press, Europa. «El Primavera Sound 2022 se celebrará en dos fines de semana y tendrá 400 artistas», 21-05-2021. [Consulta: 25 novembre 2022].
* ↑ Vendrell, Ramón. «El 65% de los asistentes al Primavera Sound extralargo fueron extranjeros» (en castellà), 16-06-2022. [Consulta: 25 novembre 2022].
* ↑ lainformacion.com. «El Primavera Sound cierra con 500.000 asistentes y un impacto de 349 millones» (en castellà), 11-06-2022. [Consulta: 25 novembre 2022].
* ↑ Duñó, Borja. «El Primavera Sound 2020 se celebrará en agosto» (en espanyol europeu). [Consulta: 25 novembre 2022].
# Primer Ministre de Moçambic

Aquesta és una llista de primers ministres de Moçambic, des de l'establiment del càrrec de Primer Ministre de l'Àfrica Oriental Portuguesa en 1974.

## Clau
### Partits polítics

* Front d'Alliberament de Moçambic (FRELIMO)

## Primer Ministre de Moçambic Portuguès (1974–1975)

| № | Retrat | Nom (Naixment-mort) | Duració del càrrec | Duració del càrrec | Partit polític |
| 1 | | Joaquim Chissano (1939–) | 20 de setembre de 1974 | 25 de juny de 1975 | FRELIMO |

## Primers Ministres de Moçambic (1975–present)

| № | Nom (Naixment-mort) | Duració del càrrec | Duració del càrrec | Partit polític |
| República Popular de Moçambic ||||||
| càrrec abolit (25 de juny de 1975 – 17 de juliol de 1986) ||||||
| 1 | Mário da Graça Machungo (1940–) | 17 1986 | 1 de desembre de 1990 | FRELIMO |
| República de Moçambic ||||||
| (1) | Mário da Graça Machungo (1940–) | 1 de desembre 1990 | 16 de desembre de 1994 | FRELIMO |
| 2 | Pascoal Mocumbi (1941–) | 16 de desembre 1994 | 17 de febrer de 2004 | FRELIMO |
| 3 | Luísa Dias Diogo (1958–) | 17 de febrer de 2004 | 16 de gener de 2010 | FRELIMO |
| 4 | Aires Ali (1955–) | 16 de gener de 2010 | 8 d'octubre de 2012 | FRELIMO |
| 5 | Alberto Vaquina (1961–) | 8 d'octubre de 2012 | 17 de gener de 2015 | FRELIMO |
| 6 | Carlos Agostinho do Rosário (1954–) | 17 de gener de 2015 | En el càrrec | FRELIMO |

## Enllaços externs

* World Statesmen - Moçambic
# Berberis darwinii

Berberis darwinii és una espècie botànica d'arbust espinós perennifoli que habita al sud de Xile i zones amb serralades del sud de l'Argentina.

## Descripció

És una planta llenyosa d'aproximadament 1,5 a 4 m d'alçada. Les seves fulles són dures, amb la nervadura visible i el feix de color verd brillant, de 12 a 25 mm de longitud i de 5 a 12 mm d'ample. La làmina de la fulla és convexa i de forma romboide o ovalada, amb tres petites espines als vèrtexs. Les flors són pentàmeres, de 4 a 5 mm de longitud, de color groc ataronjat i s'agrupen en raïms de 2 a 7 cm de longitud. El fruit és una baia negra blavosa amb llavors riques en amigdalina, un compost per a dissuadir els herbívors.
Al clima temperat plujós del sud de Xile hi floreix durant tota la primavera i part de l'estiu, però produeix pocs fruits a causa de la fragilitat de les seves flors, que són arrancades pel vent i la pluja.

## Usos

L'arrel i l'escorça s'usen per a tenyir la llana de color groc. Els seus fruits, semblants als del calafate, són comestibles igual que les seves flors, que tenen un gust àcid.
S'usa més com a planta ornamental a Gran Bretanya que a l'Argentina i Xile, però a les seves terres d'origen es reconeix com d'atractiu pot resultar el contrast entre les seves flors grogues i el fullatge fosc i brillant.

## Taxonomia

Berberis darwinii va ser descrita per William Jackson Hooker i publicada a Icones Plantarum 7: pl. 672. 1844.

### Etimologia

* Berberis: nom genèric, que és la forma llatinitzada del nom àrab de la fruita.
* darwinii: epítet atorgat en honor de Charles Darwin (1809 – 1882).

### Sinonímia

* Berberis costulata Gand.
* Berberis darwinii var. darwinii
* Berberis darwinii var. magellanica Ahrendt
* Berberis knightii (Lindl.) K.Koch
* Mahonia knightii Lindl.

## Referències

* ↑ «Berberis darwinii». Tropicos.org. Missouri Botanical Garden. [Consulta: 2 febrer 2013].
* ↑ Berberis a Calflora.
* ↑ «Berberis darwinii» a The Plant List. Data consulta: 31 de març de 2014.

## Bibliografia

* Bailey, L. H. & E. Z. Bailey. 1976. Hortus Third i–xiv, 1–1290. MacMillan, New York.
* Flora of North America Editorial Committee, e. 1997. Magnoliidae and Hamamelidae. 3: i–xxiii, 1–590. In Fl. N. Amer.. Oxford University Press, New York.
* Landrum, L. R. 1999 [2000]. Revision of Berberis (Berberidaceae) in Chile and adjacent southern Argentina. Ann. Missouri Bot. Gard. 86(4): 793–834.
* Whittemore, A. T. 1993. Berberis (Berberidaceae). 20 pp.
* Zuloaga, F. O. 1997. Catálogo de las plantas vasculares de la Argentina. Monogr. Syst. Bot. Missouri Bot. Gard. 74(1–2): 1–1331.

## Enllaços externs

* Michay en Flora Chilena.
* Chilebosque: Berberis darwinii.
# Punta del Lliri

La punta del Lliri (Punta Lìzu en sard, Punta Giglio en italià) és un promontori calcari situat a la província de Sàsser, a l'extrem nord-occidental de l'illa de Sardenya, dins del terme municipal de l'Alguer, que juntament amb el cap de la Caça tanca la badia del Port del Comte.
Impròpiament anomenat «punta», ja que en realitat té les característiques d'un cap per la seva gran altitud sobre el nivell del mar, el seu nom prové de la presència de nombroses plantes de lliris silvestres. La punta del Lliri s'inclou dins de l'Àrea natural marina protegida del Cap de la Caça-Illa Plana, que al seu torn, forma part del Parc Natural Regional de Port del Comte de l'Alguer..
Des del cim es pot admirar el paisatge circumdant. Per l'estratègica situació que domina el Port del Comte i la badia de l'Alguer, durant la Segona Guerra Mundial l'exèrcit italià i l'alemany hi instal·laren una base antiaèria. D'aquelles estructures militars encara en podem trobar avui en dia els edificis de les casernes, de les plataformes antiaèries, dipòsits d'armes... tot plegat construït amb pedra calcària per poder camuflar millor les construccions als ulls dels Aliats.

## Referències

* ↑ «Foresta de Punta del Lliri», a Viu els Parcs, Alghero Parks. [Consulta: 30-09-2021].
* ↑ «Natura i Territori: Promontoris» i altres pàgines del lloc web d'Alghero Parks. [Consulta: 30-09-2021].

## Vegeu també

* Àrea natural marina protegida Cap de la Caça-Illa Plana
* Parc natural regional de Port del Comte
* Cap de la Caça
* Port del Comte

## Enllaços externs

* «Foresta de Punta del Lliri», a Viu els Parcs, Alghero Parks.
# Picrocrocina

La Picrocrocina és un glucòsid monoterpè que és precursor del safranal. Es troba en l'espècia del safrà. La picrocrocina té un gust amarg i és el major responsable del gust del safrà.
Durant el procés d'assecat, la picrocrocina allibera l'aglucona (HTCC, C$_{10}$H$_{16}$O₂) per l'acció dels enzims glucosidases. Després, l'aglucona es transforma en safranal per una reacció de deshidratació. La picrocrocina és un producte de degradació del carotenoide zeaxantina.

## Referències

* ↑ Caballero-Ortega H, Pereda-Miranda R, Abdullaev FI «HPLC quantification of major active components from 11 different saffron (Crocus sativus L.) sources». Food Chemistry, vol. 100, 3, 2007, pàg. 1126–1131. DOI: 10.1016/j.foodchem.2005.11.020.
* Pfander, H.; Schurtenberger, H. «Biosynthesis of C20-carotenoids in Crocus sativus». Phytochemistry, vol. 21, 5, 1982, pàg. 1039–1042. DOI: 10.1016/S0031-9422(00)82412-7.
# Benue-Plateau

Benue-Plateau State fou un antic estat federat de Nigèria creat el 27 de maig de 1967 per divisió en estats de la Regió del Nord de Nigèria (Northern Region) i va existir fins al 3 de febrer de 1976, quan es va dividir en els estats de Benue i de Plateau. La capital fou la ciutat de Jos.
Va tenir dos governadors: Joseph Gomwalk (28 de maig de 1967 – a juliol de 1975)i Abdullahi Mohammed (Juliol de 1975 – març de 1976).

## Referències

* Statoids