OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Casa Dolors Llaveria

La Casa Dolors Llaveria és una obra de Parets del Vallès (Vallès Oriental) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta d'una casa aïllada amb jardí. És de planta concentrada i consta de quatre cossos de diferents alçades un d'ells de planta baixa amb coberta de terrat, tancat amb una barana de peces ceràmiques, limitat per un ampli porxo amb cinc arcs de punt rodó que emfasitzen l'entrada. L'edificació es distribueix en planta baixa i pis. La coberta és complexa, amb teula àrab, els vessants acaben amb una treballada imbricació de peces ceràmiques vistes del cos central en sobresurt una torre de planta rectangular amb coberta a quatre vessants. Els buits de les façanes estan emmarcats amb brancals i llinda plana de ceràmica. Les façanes estan arrebossades i pintades de color blanc.
La tanca és amb reixa de ferro recolzada en sòcol continu revestit de pedra, arrebossat i pintat de color blanc.

## Història

El 1946 Dolors Llaveria Anfrons demana permís per a construir una casa de planta baixa i pis, mur de tanca i pou.

## Referències

* 1 2 3 «Casa Dolors Llaveria». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 27 octubre 2017].
# El Grau del Racó

El Grau del Racó és una masia del terme municipal de Balenyà, a la comarca catalana d'Osona. És troba al sud del Roc Gros o Roc de la Guàrdia (Balenyà), just a sota del Grau del Racó, que hi puja, al nord-est del el Castellar i al nord-oest del Mas Coní.

## Enllaços externs

* El Grau del Racó en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya
# (107) Camil·la

(107) Camilla és un asteroide que pertany al cinturó exterior d'asteroides descobert el 17 de novembre de 1868 per Norman Robert Pogson des de l'observatori de Madràs, a l'Índia. Està nomenat per Camila, una personatge mitològica romana.

## Característiques orbitals

Camilla orbita a una distància mitjana del Sol de 3,487 ua, podent allunyar-se fins a 3,72 ua i apropar-se fins a 3,255 ua. Té una inclinació orbital de 10° i una excentricitat de 0,06664. Triga a completar una òrbita al voltant del Sol 2.379 dies.

## Satèl·lit

L'1 de març de 2001, en imatges preses amb el Hubble, es va descobrir que Camilla té un satèl·lit que ha rebut la denominació provisional de S/2001 (107) 1.

## Vegeu també

* Cos menor del sistema solar

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 16 octubre 2023].
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 24 gener 2024].
* ↑ Afirmat a: Minor Planet Center Database.
* ↑ Afirmat a: Dictionary of Minor Planet Names (sisena edició revisada i ampliada). Pàgina: 23. Circumstàncies de la font: presumiblement. Editorial: Springer Science+Business Media. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès.
* ↑ Schmadel, Lutz D. Springer. Dictionary of Minor Planet Names (en anglés). 5a edició, 2003. ISBN 3-540-00238-3.
* ↑ «(107) Camilla» (en anglès). Jet Propulsion Laboratory. [Consulta: 22 juliol 2015].
Viccionari
# Los Cantos

Los Cantos és un poble situat al terme municipal de la Pobla d'Arenós, a la comarca de l'Alt Millars, País Valencià. A l'any 2017 te 10 habitants. Millors festes de poble, més gats abandonats, no WiFi, poca cobertura. Vols gats? N'hi han de sobres. A vegades hi han cabres.
Es troba al costat de l'embassament d'Arenós, encaixonat entre els barrancs del Lobo i la Juana. Sobre aquest darrer s'alça un pont d'arc de mig punt, un dels monuments destacats del lloc. Un altre edifici d'interés és el lavadero. Fa molt pal pujar-hi pero cunde per les vistes.

## Referències

* ↑ «Los Cantos». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Pont de Los Cantos

## Enllaços externs

* Imatges de Los Cantos Arxivat 2013-03-07 a Wayback Machine.
* Los Cantos
* Nuclis de la Pobla d'Arenós Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine.
# Híbat-Al·lah ibn Muhàmmad

Híbat-Al·lah ibn Muhàmmad ibn al-Múttalib Majd-ad-Din Abu-l-Maali, més conegut simplement com a Híbat-Al·lah ibn Muhàmmad, fou visir abbàssida.
Fou nomenat visir pel califa al-Mustazhir l'estiu del 1107 però fou destituït al mes de ramadà següent sota suggeriment imperatiu del sultà seljúcida Muhàmmad ibn Màlik-Xah. Poc després el califa el va reposar però li va imposar la condició de no nomenar mai un dhimmi per cap càrrec. Vers 1109 fou revocat altre cop, i va trobar refugi a la cort del sultà.

## Bibliografia

Sourdel, Dominique. Le Vizirat Abbaside de 749 à 936 (132 à 224 de l'Hégire) (en francès). Damasc: Institut Français de Damas, 1959-1960.
# Casa Pau Alegre

La Casa Pau Alegre és una obra de Vilanova i la Geltrú (Garraf) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Es tracta d'un edifici entre mitgeres destinat a habitatge unifamiliar resultat de la unió de dues cases, una d'una sola crugia i l'altra de dues crugies.
L'immoble és de planta rectangular amb tres crugies perpendiculars a façana, compost de planta baixa, entresòl i planta principal. La coberta és a dues vessants a la crugia lateral i a la golfa central, mentre que a la resta és plana. Sobresurt una torratxa de base quadrada amb escala des de la planta primera. El vestíbul té escala central amb escala d'un tram. A l'entresòl hi ha escala lateral a la imperial. Hi ha dos patis centrals de ventilació a les mitgeres.
Les parets de càrrega són de paredat comú i totxo. Els forjats són de bigues de fusta i revoltó i de llates de rajola. Les escales són de volta a la catalana.
La façana principal és de composició simètrica. A la planta baixa hi ha una portalada central de mig punt que dona accés al vestíbul. Els portals laterals són d'arc de mig punt i d'arc rebaixat amb balcó superior a l'entresòl. Al primer pis hi ha un balcó corregut amb llosa de pedra i dues obertures i un balcó lateral. Al segon pis hi ha dos balcons amb llosa de pedra. El coronament està format per una cornisa i una barana de terrat.

## Referències

* 1 2 3 4 «Casa Pau Alegre». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 20 novembre 2017].
# Dècada del 960
## Esdeveniments

* Califat de Còrdova
* Otó I, emperador romanogermànic és coronat emperador i neix el Sacre Imperi
* Fundació de Luxemburg
* Primer text escrit en castellà
* Ramir III de Lleó esdevé rei de Lleó

## Personatges destacats

* Benet V
* Joan XII i Joan XIII
* Lleó VIII
* Otó I
* Ramir III de Lleó
# Governants cherokees

Tradicionalment, els governants cherokees eren caps de ciutats, però assoliren gran prestigi entre la nació. Han estat considerats dirigents de la nació cherokee de l'est abans del trasllat a Oklahoma:
* Moytoy, 1730–1760
* Atakullakulla, 1760 – 1775
* Oconostota, 1775 – 1780
* Hanging Maw, 1780 – 1792
* Little Turkey, 1792 – 1801
* Black Fox, 1801 – 1811
* Pathkiller, 1811 – 1827
* Charles Renatus Hicks, 1827
* William Hicks, 1827 – 1828
* John Ross 1828 – 1839.
Els caps dels Cherokees de l'Oest han estat, fins que es van unir les dues branques el 1839:
* Col. John Bowles, 1795 – 1813
* Takatoka, 1813 – 1818
* Tahlonteskee, 1818 – 1819
* John Jolly, 1819 – 1838
* John Rogers, 1838 – 1839
* John Looney, 1838 – 1839
Els caps principals de la Nació Cherokee, traslladada a Oklahoma, han estat:
* 2 Oct 1839 - 1 Ago 1866 John Ross (1790 - 1866)
* 21 Aug 1862 - 1866Stand Watie (en rebel·lia) (1806 - 1871)
* 1 Aug 1866 - 19 Oct 1866 Lewis Downing (1823 - 1882)
* 19 Oct 1866 - 4 Nov 1867 William Potter Ross (1820 - 1891)
* 4 Nov 1867 - 9 Nov 1872 Lewis Downing
* 10 Nov 1872 Charles Thompson
* 11 Nov 1872 - 1 Nov 1875 William Potter Ross
* 1 Nov 1875 - 3 Nov 1879 Charles Thompson
* 3 Nov 1879 - Gen 1888 Dennis Wolf Bushyhead (1826 - 1898)
* Gen 1888 - 14 Des 1891 Joel Bryan Mayes (1833 - 1891)
* 14 Des 1891 - 23 Des 1891 Thomas Mitchell Buffington (1855-1938)
* 23 Dec 1891 - 4 Nov 1895 Johnson Harris (1856 - m. ....)
* 4 Nov 1895 - 6 Nov 1899 Samuel Houston Mayes (1837 - m. ....)
* 6 Nov 1899 - 2 Nov 1903 Thomas Mitchell Buffington
* 2 Nov 1903 - 1917 William Charles Rogers (m. 1917)
* 1917 - 1919 Vacant
* 8 Nov 1919 - 25 Nov 1919 Andrew Bell Cunningham
* 1919-1923 Vacant
* 23 Jun 1923 (1 dia) Edward M. Frye
* 1923-1925 Vacant
* 1925 (1 dia) Richard Baxter Choate
* 1925-1927 Vacant
* 27 Dec 1927 (1 dia) Charles J. Hunt
* 1927-1931 Vacant
* 26 Maig 1931 (1 dia) Oliver P. Brewer
* 1931-1936 Vacant
* 22 Gen 1936 (1 dia) William Wirt Hastings (1866 - 1938)
* 1936-1942 Vacant
* 14 Abr 1942 (1 dia) Jesse Bartley Milam (1884 - 1949)
* 1942-1943 Vacant
* 1943 - 1949 Jesse Bartley Milam
* 1949 - 1971 .....
* 1971 - 1975 W.W. Keeler
* 1975 - 1985 Ross Swimmer
* 1985 - 1995 Wilma Mankiller
* 1995 - 1999 Joe Byrd
* 1999 - ? Chad Smith
# Llista d'estrelles per constel·lació

La llista d'estrelles per constel·lació pretén recollir les estrelles de les constel·lacions establertes i que compleixin algun dels següents criteris d'inclusió:
* Estrelles de la sexta magnitud o més brillants (V < 6,50).
* Estrelles conegudes per la seva designació de Bayer o de Flamsteed.
* Estrelles variables notables (paradigmes, rares o importants per qualque altra cosa).
* Estrelles properes.
* Estrelles amb planetes.
* Estrelles de neutrons notables, forats negres i altres objectes estel·lars exòtics.

## Llistes d'estrelles per constel·lació

Les estrelles es relacionen en llistes segons la seva constel·lació, com es pot veure a sota:
| Àguila Andròmeda Altar Aquari Àries Au del Paradís Balena Balança Bessons Bover Brúixola Burí Ca Major Ca Menor Cabellera de Berenice Camaleó Capricorn Cassiopea Cavallet Cavallet del Pintor Centaure Cefeu | Cigne Coloma Compàs Corona Austral Corona Boreal Corb Copa Cotxer Cranc Creu del Sud Dofí Dragó Eridà Escorpí Escaire Escultor Escut Fènix Forn Gall Dindi Girafa Guineueta | Grua Hèrcules Hidra Femella Hidra Mascle Indi Llangardaix Lleó Lleó Menor Llebre Llebrers Llop Linx Lira Màquina Pneumàtica Microscopi Mosca Octant Orada Orió Ossa Major Ossa Menor Pegàs | Perseu Peix Austral Peix Volador Peixos Popa Quilla Rellotge Reticle Sageta Sagitari Serpentari Serpent Sextant Telescopi Triangle Triangle Austral Tucà Taula Taure Unicorn Vela Verge |

## Referències

* The Astronomical Almanac (2000).
* Roy L. Bishop, ed., The Observer's Almanac 1991, The Royal Astronomical Society of Canada.
* Burnham's Celestial Handbook: An Observer's Guide to the Universe Beyond the Solar System, Vols. 1, 2, 3 (Dover Pubns, 1978).
* N.D. Kostjuk, HD-DM-GC-HR-HIP-Bayer-Flamsteed Cross Index (2002) (CDS Catalogue IV/27 Arxivat 2006-11-24 a Wayback Machine.).
* Gould, B. A. «Uranometria Argentina». Reprinted and updated by Pilcher, F. Arxivat de l'original el 2012-02-27. [Consulta: 17 desembre 2014].

## Vegeu també

* Constel·lació
* Taula de Constel·lacions

## Enllaços externs

* (Un)Common Star Names
* Stars: Index of Proper Names
# Luci Fabrici

Luci Fabrici (en llatí Lucius Fabricius C. F.) era probablement fill de Luci Fabrici i nebot de Gai Fabrici. Formava part de la gens Fabrícia, una gens originària d'Aletrium.
Va exercir el càrrec de curator viarum l'any 62 aC i va construir un pont de pedra entre Roma i una illa del Tíber, pont conegut després d'ell, com a Pons Fabricius (actualment Ponte Quattro Capi). Al pont resta una inscripció que diu "L. FABRICIUS, C. F. CUR. VIAR. FACIUNDUM COERAVIT IDEMQUE PROBAVIT " i una addició en un altre arc: "Q. LEPIDUS, M. F., M. LOLLIU, M. F., EX S. C. PROBAVERUNT", probablement referida a una restauració feta per Quint Lèpid i Marc Lol·li. Un escoli a Horaci diu que Luci Fabrici era cònsol, però probablement és un error.

## Referències

* ↑ [https://quod.lib.umich.edu/m/moa/ACL3129.0002.001/142?rgn=full+text;view=image;q1=FabriciusSmith,+William+(ed.).+Dictionary+of+Greek+and+Roman+Biography+and+Mythology.+Vol.+II.++Boston:+Little,+Brown,+&+Comp.,+1867,+p. 132. ]

## Bibliografia

* Dictionary of Greek and Roman Geography (William Smith, 1854)
# Los Castillejos

* Aquest article tracta sobre el despoblat del Baix Camp. Vegeu-ne altres significats a «Castillejos».
Los Castillejos va ser un campament militar situat al terme municipal d'Arbolí, al Baix Camp, destinat a albergar els que realitzaven milícies universitàries. Aquest campament va estar actiu des de 1950 fins a l'any 2001. Actualment es troba abandonat.

## Referències

* ↑ Romaní, Daniel «Pobles despoblats». Diari Ara [Barcelona], 13-10-2011, pàg. 30-31 [Consulta: 13 octubre 2011].

## Enllaços externs

* Un antic campament militar a les muntanyes de Prades fa 20 anys que espera una rehabilitació
* Visita al Campamento Militar de Los Castillejos (castellà)
* El Ejército organiza una despedida del campamento de Los Castillejos (castellà)
# Hícara

Hícara (grec antic: Ὕκκαρα o Ὕκαρα, llatí: Hyccara o Hycara) era una petita ciutat de la costa nord de Sicília entre Panorm i el port de Segesta.
Tucídides diu que era una ciutat dels sicans i era independent i enemiga de Segesta. Durant l'expedició atenenca a l'illa, Nícies va desembarcar a Hícara l'any 415 aC, la va ocupar i la va saquejar i la va entregar a segestans; el botí obtingut va produir 100 talents. Entre els presoners hi havia una nena que després es va convertir en la famosa cortesana Lais la Jove, portada a Corint i allí venuda com esclava. Tot i la seva destrucció no va deixar d'existir com un petit lloc dependent de Segesta i després de Panorm. Encara és esmentada a l'Itinerari d'Antoní al segle iv.
La distància que indica l'itinerari, a l'oest de Palerm, coincideix amb la ciutat de Muro di Carini, on Tomaso Fazello va veure unes ruïnes al segle xvi, i que ja no existeix. La moderna ciutat de Carini es va refundar a uns 5 km a l'interior.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Hyccara». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 10 desembre 2022].
# Dècada del 970
## Esdeveniments

* Utilització dels focs d'artifici (a la Xina)
* Nova consagració del Monestir de Santa Maria de Ripoll

## Personatges destacats

* Almansor
* Basili II
* Benet VI i Benet VII
* Joan XIII
* Otó II, emperador romanogermànic
# Governadors rustúmides de Tripolitània

Els governadors rustúmides de Tripolitana foren les autoritats ibadites de Tripolitana que reconeixien la sobirania suprema de l'imam ibadita de Tahert de la dinastia rustúmida. De fet eren governants independents però voluntàriament mantenien la vinculació a una autoritat ibadita que era més poderosa. Portaven el títol de wali (valí), però en la pràctica foren els imams de la Tripolitana.
Després de la derrota ibadita del 772, els ibadites de la Tripolitana es van reorganitzar els següents anys però sense elegir imam. Vers el 777, quan Abd-ar-Rahman ibn Rústam fou escollit imam a Tahert, el cap ibadita local el va reconèixer com el seu superior.
La seva cronologia és molt confusa.
* As-Samh ibn Abi-l-Khattab al-Maafirí, 777-812
* Khàlaf ibn as-Samh al-Maafirí, 812- ?
* Abu-l-Hàssan Ayyub, ?-822
* Abu-Ubayda Abd-al-Hamid al-Janawaní, vers 822-860
* Al-Abbàs ibn Ayyub
* Abu-Mansur Ilyas an-Nafussí, vers 880
* Abu-Dharr Àban, set mesos en data incerta cap al final del segle IX
* Al-Àflah ibn al-Abbàs, ? -896
En 896, la Tripolitana caigué sota el control dels aglàbides.

## Referències

* ↑ Jamil M. Abun-Nasr. A History of the Maghrib in the Islamic Period. Cambridge University Press, 1987, p. 42-45.
* ↑ Lybia database chiefcoins
# Lluís Alegre i Selga

Lluís Alegre i Selga és un economista i polític català, diputat al Congrés dels Diputats i conseller de Comerç i Turisme de 1988 a 1996.
Llicenciat en ciències econòmiques, diplomat en l'IESE i professor de dret mercantil. Ha treballat assessorant en estratègia empresarial a empreses del sector terciari.
MIlitant d'Unió Democràtica de Catalunya, el març de 1987 va substituir en el Congrés dels Diputats Macià Alavedra i Moner, elegit diputat a les eleccions generals espanyoles de 1986 per CiU. Tanmateix, va abandonar el seu escó en juliol de 1988 quan fou nomenat Conseller de Comerç i Turisme de la Generalitat de Catalunya, càrrec que va ocupar fins a juny de 1996.
El 1998 es va veure implicat en la denúncia davant la Fiscalia de Catalunya presentada pel grup parlamentari d'IC-EV i Comissions Obreres per irregularitats comptables en el Consorci de Promoció Turística de Catalunya produïdes en l'etapa en què fou conseller i que pujaven a 530 milions de pessetes. Tot i estar retirat de la política activa, el juny de 2001 el Parlament de Catalunya aprovà per unanimitat la seva compareixença per tal de donar explicacions sobre el cas Turisme. Quan es va fer el judici del cas Turisme en 2003 l'acusació demanà que hi comparegués com a testimoni però finalment no fou imputat malgrat que l'advocat de l'acusació ho demanà.

## Referències

* ↑ Currículum Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. a marfilempresarial.com
* ↑ Fitxa del congrés dels Diputats
* ↑ Iniciativa y CC OO denuncian en la fiscalía las irregularidades del Consorcio de Turismo, El País, 8 d'agost de 1998
* ↑ Aprobada la comparecencia del ex consejero Alegre por el 'caso Turismo', El País, 8 de juny de 2001
* ↑ Una acusación del 'caso Turismo' pide 14 años de cárcel para 16 imputados, El País, 1 d'octubre de 2003
* ↑ El fiscal afirma que en el 'caso Turismo' no se ha llegado al fondo porque "imperó la ley del silencio", El País, 7 de juny de 2005

## Enllaços externs

* Notícies sobre Lluís Alegre a El País
# Los Caus (Sant Serni)

Los Caus és una partida rural del terme municipal de Gavet de la Conca, (antic terme de Sant Serni), al Pallars Jussà.
El lloc és al sud-oest del poble de Sant Serni, a l'esquerra de la Noguera Pallaresa, a l'extrem sud-oest del terme municipal, limítrof amb Llimiana. És en el coster que davalla des del poble de Sant Serni cap al sud-oest, en direcció al Canal de Gavet.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Casa Torra

La casa Torra és un habitatge modernista projectat per Ignasi Oms i Ponsa l'any 1910 ubicat en un xamfrà de la plaça Independència, prop del passeig de Pere III, en ple centre de la ciutat de Manresa (Bages). És una obra protegit com a bé cultural d'interès local.
Destaca perquè conserva perfectament els plantejaments de casa independent i al mateix temps s'integra a l'espai urbà d'una manera molt original i típicament modernista amb una façana en part alineada al carrer i en part asimètrica per allotjar a dos jardins.

## Descripció

Habitatge unifamiliar amb tres façanes (una al carrer i dues al jardí) i una mitgera. Consta de planta baixa i dos pisos. Sobresurt una torratxa d'il·luminació de la caixa de l'escala. Les façanes són de composició ordenada i dues d'elles simètriques. Planta baixa amb portal i finestres neogòtiques, tota de pedra amb bandes horitzontals buixardades. La resta, estuc imitant totxo, remat superior monumental a la façana principal, de pedra, amb una teoria de finestres separades per columnetes amb capitells molt treballats. S'han pogut diferenciar dues fases en el seu procés de construcció. La primera, datada en els primers anys de la presència romana, amb una amplada de 4 metres per 6 d'alçada; era reforçada mitjançant torres de planta quadrangular de les quals en coneixem tres: la de Minerva (o Sant Magí), la del Cabiscol (o Seminari) i la de l'Arquebisbe (reconstruïda al segle XIV). La segona fase respon a un canvi de plantejament arquitectònic i estratègic amb la fita d'augmentar l'amplada a 6 metres i l'alçada a 12. Aquesta segona fase es produeix pocs anys més tard de la fundació de la ciutat i, sembla, que es pot relacionar amb les campanyes militars del cònsol Cató per reprimir la revolta de les tribus indígenes, tot just començat el segle ii aC. Els llenços de les muralles i de les torres presenten la mateixa tècnica constructiva: la base és constituïda per blocs megalítics on s'obren petites portes (portelles) que només permeten el pas d'una persona a peu amb finalitat militar. Damunt del sòcol megalític es recolza el doble parament de carreus tallats i, generalment, encoixinats, fins a completar l'alçada. L'espai entre tots dos paraments s'omple amb toves i pedres petites.

## Història

El projecte és del 1910.
Actualment, els baixos de l'edifici estan destinats a usos comercials i els pisos són habitats per particulars.

## Referències

* ↑ «Casa Torra». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 7 juny 2015].
# Dècada del 990 aC
## Esdeveniments

* 993 aC - Amenemope succeeix Psusennes I com a rei d'Egipte.
* 998 aC - El rei David estableix Jerusalem com la capital del Regne d'Israel.
* 994 aC - Arquip, arcont d'Atenes mor després d'un regnat de 19 anys i és succeït pel seu fill Tersip.
# Glàndula de Brunner

La glàndula de Brunner és una glàndula del duodè encarregada de secretar hidrogencarbonat per a contrarestar l'àcid clorhídric de l'estómac.

## Referències

* ↑ «Brunner's glands: a structural, histochemical and pathological profile.» (en anglès).
# (367) Amicitia

(367) Amicitia és l'asteroide número 367. Va ser descobert per l'astrònom Auguste Charlois des de l'observatori de Niça (França), el 19 de maig de 1893. La seva designació alternativa és 1893 AA.

## Referències

* ↑ Afirmat a: Minor Planet Center Database.
* 1 2 3 4 5 6 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 18 octubre 2023].
* ↑ Afirmat a: Dictionary of Minor Planet Names (sisena edició revisada i ampliada). Pàgina: 43. Editorial: Springer Science+Business Media. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 24 gener 2024].
# Lookout Records

Lookout Records va ser una discogràfica californiana independent centrada en el punk rock, inicialment amb seu a Laytonville però després traslladada a Berkeley. Fundat el 1987, el segell és conegut per haver publicat l'únic àlbum d'Operation Ivy, Energy, i els primers dos àlbums de Green Day, 39/Smooth i Kerplunk.
Després de la marxa del cofundador Larry Livermore el 1997, Loockout Records es va apartar de l'«East Bay sound» sense igualar l'èxit inicial. El 2005, el segell es va trobar amb dificultats financeres després que diversos artistes destacats rescindissin els drets sobre els seus treballs. Després d'una època d'operacions poc rendibles, Loockout Records plegà a principis del 2012.

## Referències

* ↑ «Lookout! Records - Former Label of Green Day, Rancid, Ted Leo - Calls It Quits», 17-01-2012. [Consulta: 23 maig 2020].
* ↑ Larry Livermore. How I Became A Capitalist (en anglès).

## Bibliografia

* Kaitlin Fontana, Fresh at Twenty: The Oral History of Mint Records. Toronto, ON: ECW Press, 2011.
* Larry Livermore, Spy Rock Memories. Kingston, NJ: Don Giovanni Records, 2013.
* Larry Livermore, How to Ru(i)n a Record Label: The Story of Lookout Records. New Brunswick, NJ: Don Giovanni Records, 2015.
* Kevin Prested, Punk USA: The Rise and Fall of Lookout Records. Portland, OR: Microcosm Publishing, 2014.
* Stacy Thompson, Punk Productions: Unfinished Business. Albany, NY: State University of New York Press, 2004.
# Irma Vep

Irma Vep, és una pel·lícula dirigida per Olivier Assayas i estrenada l'any 1996, que només s'ha projectat en VOSE. Sàtira sobre l'art, l'intel·lectualisme; és el cine dintre del cine. Guanyadora del Premi al Millor Director al Festival de Rotterdam 1997. Per alguns crítics l'han considerada a l'altura de films com “La nit americana”.

## Argument

Rene Vidal és un director de cinema en decadència que pretén fer una nova versió de la sèrie clàssica muda de Louis Feuillade, “Les Vampires”. Amb el convenciment que cap actriu francesa pot fer el paper d'Irma Vep (de la combinació de “vampire”, vampiressa") la protagonista serà una famosa actriu hongkongnesa de pel·lícules d'acció, Maggie Cheung, qui s'interpreta a ella mateixa. Arriba a París amb jetlag, sense saber francès, confusa: inicialment despreocupada, s'esforça per comprendre què volen d'ella, Només Vidal sembla saber-ho.

## Repartiment

* Maggie Cheung
* Jean-Pierre Leaud
* Nathalie Richard
* Antoine Basler
* Nathalie Boutefeu
* Dominique Faysse

## Referències

* “Tradicions, obsessions i excepcions del cinema francès contemporani llegides des de ‘Holy Motors', de Leos Carax” Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. de Santiago Fillol.Pàgs 25-26.
* http://www.upf.edu/depeca/opa/documents/documents_pdf/OCEC-tendencies_cat.pdf%5BEnllaç+no+actiu%5D