OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Las Fraguas

Las Fraguas és una localitat de la província de Sòria, partit judicial de Sòria, Comunitat Autònoma de Castella i Lleó, Espanya. Pertany al municipi de Golmayo.

## Geografia

Aquesta petita població està situada en el centre de la província de Sòria, a l'oest de la capital, en els Turons de Zorraquín que coincideixen amb la divisòria d'aigües entre les conques dels rius Abión, Mallo i Izana, tots a la vall del riu Duero al sud de la Serra de Cabrejas i al nord de la Serra de Hinodejo. A l'est de la localitat neix el Rierol de la Nava que banya l'Ermita de la Verge d'Inodejo

## Demografia

En l'any 1981 tenia 20 habitants, concentrats en el nucli principal, passant a 14 en 2009, segons l'INE.

## Història

A la caiguda de l'Antic Règim la localitat de constituïx en municipi constitucional en la regió de Castella la Vella, partit de Sòria Municipi Codi INE -42548 que en el cens de 1842 comptava amb 56 llars i 228 veïns.
A la fi del segle XX Entre el Cens de 1970 i l'anterior aquest municipi desapareix perquè s'integra en Golmayo, contava llavors amb 38 llars i 175 habitants.

## Curiositats

En un petit turó pròxim a l'ermita de la Verge d'Inodejo, es troben les "Pedretes de la Verge", que no són altra cosa que fòssils d'equinoderms (Estrelles de mar, eriçons de mar...) de l'Era Terciària. Hi ha la possibilitat que aquest monticle, sigui realment un túmul iber, i que aquests fòssils no siguin altra cosa que ofrenes al difunt o aixovar funerari.

## Medi ambient

La fauna de Las Fraguas consta del senglar, cabirol, llebre, perdiu, falcó, guineu,... i ocasionalment, algun llop. La flora està composta per l'alzina, la ginebre, el roure, la camamilla, romaní, farigola… També podem trobar diversos boscos de pins, no endèmics de la zona, que van ser plantats per ICONA en la dècada dels 70. La tòfona i gran varietat de bolets i fongs també poblen aquest municipi.

## Monuments

Es poden trobar monuments d'origen religiós, com les creus del Via Crucis, que estan situades des del centre del poble, fins al Santuari la Verge d'Inodejo, situat a 5 km. També, en el poble, es pot visitar l'Església parroquial catòlica de Sant Martí Bisbe.
# Tàngara botxí

La tàngara botxí (Neothraupis fasciata) és un ocell de la família dels tràupids (Thraupidae) i única espècie del gènere Neothraupis (Lichtenstein, MHK, 1823).

## Hàbitat i distribució

Viu a sabanes obertes i cerrado de les terres baixes a l'est i sud del Brasil, est de Bolívia i nord-est de Paraguai.

## Referències

* ↑ «Tàngara botxí». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/01/2023(català)
# Mas Miquel (Valls)

Mas Miquel és un espai del municipi de Valls (Alt Camp).

## Descripció

El mas Miquel és un lloc tradicional de reunió dels vallencs. L'espai està constituït per una àmplia zona de vegetació al voltant d'un edifici, el Mas Miquel. Fins no fa gaires anys, el conjunt comptava amb una sèrie de fonts, fins a 26 canelles, que en completaven el caràcter d'indret d'esbarjo popular. L'edifici del mas és d'estructura simple. Té coberta a dos vessants i obertures rectangulars, distribuïdes asimètricament. En l'actualitat es troba malmès.

## Història

El 1740, el Mas Miquel era propietat de la família Mora, que el va vendre a Rafel Miracle, curtidor de Valls, el 1741. El 3 de setembre 1743 va ser cedit a Francesc Vives, i des d'aleshores ha passat en heretat. Sembla que el nom li ve del primer resident, a qui deien "Miquelet del Tupiner", però no hi ha la total certesa. El fet cert és que en 1741 ja era conegut per aquest nom i també pel de "Hort de les Fonts". Tant propietaris com llogaters es dedicaren al conreu de la terra. La fama li ve de finals del segle xix i principis del segle xx, quan passà a ser un lloc d'esbarjo familiar on els vallencs anaven a berenar, es feien concerts, entre d'altres. Fou un lloc molt concorregut fins a la Guerra Civil Espanyola, però també després del conflicte conegué un període de gran popularitat: s'hi instal·là un bar, s'hi feien balls els diumenges, ... El 1967 encara era un lloc de reunió i fins i tot es parlà de convertir el Mas Miquel en un parc públic. Actualment, però, les aigües estan contaminades i l'accés tancat, tot i que és encara un espai recuperable per a l'ús públic.

## Referències

* 1 2 «Mas Miquel». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 15 octubre 2013].
# Pansoti

Els pansoti, pansotti o panzerotti són una especialitat de la cuina de Ligúria similars als ravioli.

## Preparacions

Els pansoti són peces quadrades de pasta prima de farina de 5 cm d'ample farcides amb verdura, plegades diagonalment i tancades prenent una forma més o menys triangular. Tot seguit es fan bullir. Normalment es preparen farcits amb una barreja d'espinac i ricotta o amb preboggion.
Una de les formes més tradicionals de servir els pansoti és amb salsa de nous (è pansöti co-a sarsa de noxe en llengua genovesa) i sembla que aquesta recepta es va originar a Recco municipi del Tigullio a la província de Gènova.
Els pansoti també se solen servir amb una salsa de tomàquet i bolets o simplement amb formatge pecorino i oli d'oliva
La tradició de farcir preparacions amb herbes en lloc de carn a certes zones d'Itàlia es considerava molt adient al període de la quaresma. Els farcits vegetals no contenien carn i estaven compostos principalment de bledes, borratges i altres herbes que, tot i llur feble amargor s'associaven a les "herbes amargues" bíbliques (מָרוֹר mārôr) de l'Èxode 12:8.

## Vegeu també

* Ravioli
* Tortellini
* Preboggion

## Referències

* Pansotti Arxivat 2010-03-05 a Wayback Machine. (anglès)

## Enllaços externs

* RecPansoti amb escarxofes (anglès)
# Peripsychoda nicholsoni

Peripsychoda nicholsoni és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a Austràlia: és un endemisme de Tasmània.

## Referències

* ↑ Enderlein, G., 1935. Zur Klassifikation der Psychodinen. Sitzungsberichte der Gesellschaft Naturforschender Freunde zu Berlin, 1935, 246-249.
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 G. H. Satchell, 1953. The Australian Psychodidae (Diptera), part 1. Australian Journal of Zoology 1:357-418.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Checklist to the Australian species - Psychodidae (anglès)
* ↑ Atlas of Living Australia Arxivat 2014-05-27 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ Australian Faunal Directory (anglès)
* ↑ Duckhouse, D. A., 1966. Psychodidae (Diptera, Nematocera) of Southern Australia: subfamily Psychodinae. Transactions of the Royal Entomological Society of London, 118: 153-220.
* ↑ The Diptera Site - The BioSystematic Database of World Diptera (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2014-05-27 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ Systema Dipterorum Arxivat 2014-09-24 a Wayback Machine. (anglès)

## Bibliografia

* Ježek J., 1987. Results of the Czechoslovak-Iranian entomological expeditions to Iran 1977. Peripsychoda iranica sp. n. (Diptera, Psychodidae) with comments to the genus and redescriptions of included species. Acta Entomologica Musei Nationalis Pragae 42: 189–206.
# Domenico Puligo

Domenico Puligo (Florència, 1492 – Florència, setembre de 1527), també conegut com a Domenico di Bartolommeo Ubaldini o Domenico Ubaldini, va ser un pintor italià de l'alt Renaixement. Giorgio Vasari va escriure la seua biografia en el seu famós llibre Le Vite de' più eccellenti pittori, scultori, e architettori (Les vides dels més excel·lents pintors, escultors i arquitectes).
Va ser deixeble de Ridolfo Ghirlandaio però va adquirir el seu estil personal gràcies al tracte amb el seu amic Andrea del Sarto, tot i que també va ser influït per Pontormo i Rosso Fiorentino. Entre les seues millors obres cal esmentar la Visió de sant Bernat, políptic sobre taula col·locat sobre un altar, avui dia a la Walters' Gallery de Baltimore. Va ser un destacat retratista, molt sol·licitat pels nobles i els rics mercaders del seu temps.
# Hickman (Nebraska)

Hickman és una població dels Estats Units a l'estat de Nebraska. Segons el cens del 2000 tenia 1.084 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Hickman tenia 1.084 habitants, 381 habitatges, i 294 famílies. La densitat de població era de 854,2 habitants per km².
Dels 381 habitatges en un 50,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 62,2% hi vivien parelles casades, en un 9,7% dones solteres, i en un 22,8% no eren unitats familiars. En el 20,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 7,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,85 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,27.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 34,4% tenia menys de 18 anys, un 6,6% entre 18 i 24, un 32,3% entre 25 i 44, un 19,8% de 45 a 60 i un 6,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 32 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 104,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 44.911 $ i la renda mediana per família de 49.583 $. Els homes tenien una renda mediana de 32.434 $ mentre que les dones 22.321 $. La renda per capita de la població era de 16.687 $. Aproximadament el 4,7% de les famílies i el 4,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Hickman». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Hickman». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Mundomar

Mundomar és un parc d'animals marins i exòtics, situat a Benidorm (País Valencià). El parc està situat al costat del parc aquàtic Aqualandia i va ser inaugurat en 1996. Mundomar comprén un delfinari i té diferents animals marítims, com ara lleons marins, dofins mulars, pingüins o lloros. El parc sol estar obert des del febrer fins al desembre.

## Referències

* ↑ «El rey del ocio de Benidorm (Aqualandia) creó su imperio desde Islas Vírgenes» (en castellà), 16-11-2017. [Consulta: 24 juny 2020].
* ↑ «Parque de atracciones Mundomar, Benidorm» (en castellà). Arxivat de l'original el 2020-06-25. [Consulta: 24 juny 2020].
# Tsukasa Morishima

Tsukasa Morishima (森島 司, 25 d'abril de 1997) és un futbolista japonès.

## Selecció del Japó

Va debutar amb la selecció del Japó el 2019. Va disputar 1 partits amb la selecció del Japó.

## Estadístiques

Selecció del Japó :
| Anys | Partits | Gols |
| 2019 | 1 | 0 |
| Total | 1 | 0 |

## Referències

* ↑ Tsukasa Morishima a National-Football-Teams.com (anglès)
# María Martí Alegre

María Martí Alegre, més coneguda com a Trueno (València, 21 de setembre de 1990) és una exfutbolista valenciana, que jugà com a defensa lateral al València CF.
Comença a jugar als quatre anys a l'escola del Crack's, unint-se a les categories inferiors del Col·legi Alemany en la temporada 2004-2005. Participa en l'equip del Col·legi Alemany que ascendeix a la Superlliga en 2007, i es manté a l'equip quan es converteix en el València CF femení, romanent a l'equip uns 10 anys. En acabar la temporada 2014-15, el València CF decideix no renovar-li el contracte, i en juliol de 2015 anuncia que es retira del futbol.

## Referències

* 1 2 3 «María Martí Alegre - Página web oficial Valencia CF». Valencia CF. Arxivat de l'original el 2016-06-03. [Consulta: 26 agost 2016].
* 1 2 3 MARCA.com. «Adiós al 'trueno' del Valencia» (en castellà). MARCA.com, 14-07-2015. [Consulta: 26 agost 2016].
* ↑ Studios, Pixel. «El Femenino comunica las renovaciones y las bajas». www.diariodemestalla.com. [Consulta: 26 agost 2016].

## Enllaços externs

* Gol de xilena vídeo del València CF, 21 de setembre de 2013.
# Picotpaulita

La picotpaulita és un mineral de la classe dels sulfurs. Rep el nom en honor del mineralogista francès Paul Picot (n. 1931), del Bureau de Recherches Géologiques et Miniéres (BRGM), a Orleans, França.

## Característiques

La picotpaulita és un sulfur de fórmula química TlFe₂S₃. Cristal·litza en el sistema ortoròmbic. La seva duresa a l'escala de Mohs és 2.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la picotpaulita pertany a «02.CB - Sulfurs metàl·lics, M:S = 1:1 (i similars), amb Zn, Fe, Cu, Ag, etc.» juntament amb els següents minerals: coloradoïta, hawleyita, metacinabri, polhemusita, sakuraiïta, esfalerita, stil·leïta, tiemannita, rudashevskyita, calcopirita, eskebornita, gal·lita, haycockita, lenaïta, mooihoekita, putoranita, roquesita, talnakhita, laforêtita, černýita, ferrokesterita, hocartita, idaïta, kesterita, kuramita, mohita, pirquitasita, estannita, estannoidita, velikita, chatkalita, mawsonita, colusita, germanita, germanocolusita, nekrasovita, estibiocolusita, ovamboïta, maikainita, hemusita, kiddcreekita, polkovicita, renierita, vinciennita, morozeviczita, catamarcaïta, lautita, cadmoselita, greenockita, wurtzita, rambergita, buseckita, cubanita, isocubanita, raguinita, argentopirita, sternbergita, sulvanita, vulcanita, empressita i muthmannita.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta al dipòsit d'Allchar, situat a la localitat de Rožden, a Kavadarci (Macedònia del Nord). També ha estat descrita a la propera Crven Dol, així com a la pedrera Lengenbach (Valais, Suïssa) i al dipòsit de tal·li i arsènic de Nanhua (Yunnan, República Popular de la Xina).

## Referències

* ↑ «Picotpaulite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 8 gener 2021].
# Domenico Piemontesi

Domenico Piemontesi (Boca, província de Novara, 11 de gener de 1903 - 1 de juny de 1987) va ser un ciclista italià, anomenat el Ciclone di Borgomanero. Fou professional entre 1925 i 1938.
Va obtenir la medalla de bronze en el primer Campionat del Món de ciclisme disputat a Nürburgring el 1927. En el seu palmarès també figuren una medalla d'argent i una de bronze guanyades al Campionat d'Itàlia de 1927 i 1929.
A les clàssiques destaca la victòria a la Volta a Llombardia de 1933, a banda d'un segon lloc el 1932 i un tercer el 1934. El 1925 fou segon a la Milà-Torí i el 1927, tercer a la Milà-Sanremo. També guanyà el Giro dell'Emilia i el Circuit de les Tres Valls Varesines. Va disputar dotze edicions del Giro d'Itàlia, guanyà onze etapes i fou segon el 1929 i tercer el 1933.
Després de retirar-se del ciclisme professional passà a exercir tasques de director esportiu, dirigint altres grans ciclistes com Pasquale Fornara i Gastone Nencini.

## Palmarès

* 1922
** 1r de la Torí-Saint Vincent
** 1r de la Torí-Varallo
** 1r del Circuit de les Tres Valls Varesines
* 1925
** 1r del Trofeo Morgnani-Ridolfi
** 1r de la Copa Giubileo
* 1926
** 1r de la Copa del Piemont
** Vencedor de 2 etapes al Giro d'Itàlia
* 1927
** 1r del Giro dell'Emilia
** 1r de la Milà-Mòdena
** Vencedor d'una etapa al Giro d'Itàlia
* 1928
** 1r de la Volta a Colònia
** 1r de la Volta a Saxònia
** Vencedor de 5 etapes al Giro d'Itàlia
* 1929
** 1r del Critèrium dels Asos de Ginebra
** 1r al Premi Dupré-Lapize (amb Alfredo Binda)
** Vencedor d'una etapa al Giro d'Itàlia
* 1930
** 1r del Critèrium dels Asos de Milà
** Vencedor d'una etapa al Giro d'Itàlia
* 1932
** 1r del Circuit de les Tres Valls Varesines
** 1r del Trofeu Morgnani-Ridolfi
** Vencedor de 2 etapes de la Volta a Catalunya i 2n de la general
* 1933
** 1r a la Volta a Llombardia
** 1r del Critèrium dels Asos de Zuric
** 1r del Critèrium dels Asos de Brèscia
* 1934
** 1r al Giro de la província de Milà, amb Learco Guerra
** 1r del Circuit de les Nacions
** 1r del Circuit de Varese
** 1r del Circuit Emilià
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Suïssa
* 1935
** Vencedor d'una etapa al Giro d'Itàlia

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 1926. Abandona. Vencedor de 2 etapes
* 1927. Abandona. Vencedor d'una etapa
* 1928. 20è de la classificació general i vencedor de 5 etapes
* 1929. 2n de la classificació general i vencedor d'una etapa
* 1930. 11è de la classificació general i vencedor d'una etapa
* 1933. 3r de la classificació general
* 1934. 7è de la classificació general
* 1935. Abandona. Vencedor d'una etapa
* 1936. 6è de la classificació general

### Resultats al Tour de França

* 1930. No surt (10a etapa)
* 1933. Eliminat (9a etapa)

## Referències

* ↑ ONLUS®, Museo del Ciclismo Associazione Culturale. «Museo del Ciclismo - Domenico PIEMONTESI» (en italià). [Consulta: 7 novembre 2022].
* 1 2 3 ONLUS®, Museo del Ciclismo Associazione Culturale. «Museo del Ciclismo - Storia di Domenico Piemontesi» (en italià). [Consulta: 7 novembre 2022].

## Enllaços externs

* Fitxa a siteducyclisme.net
# Hipòstrat (militar)

Hipòstrat (en llatí Hippostratus, en grec antic Ἱππόστρατος) fou un militar macedoni que va servir sota Antígon el borni.
Aquest el va nomenar general en cap de l'exèrcit que va deixar a la Mèdia després de la seva victòria sobre Èumenes de Càrdia el 316 aC. Una mica després fou atacat per Meleagre i altres rebels que s'havien aliat a Pitó, però els va rebutjar i va reprimir la revolta. No se sap en quin moment el va substituir Nicanor, que el 313 aC apareix com a sàtrapa de Mèdia i segurament el va succeir.

## Referències

* ↑ 2.Hippostratus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p.495
# Asciburgium

Asciburgium o Asciburgia ('fort de brases') (en grec antic Ἀσκιβούργιον) va ser un establiment romà a la Germània Inferior prop del Rin. La llegenda diu que el va fundar l'heroi Odiseu, però el que se sap és que va fundar Drus el Vell cap a l'any 11 aC o 12 aC.
A la Taula de Peutinger se situa entre Novesium i Castra Vetera. Inicialment era un lloc petit (menys de dues hectàrees) i va ser reconstruït fins a quatre vegades i va acabar una mica més gran (2,3 hectàrees). Finalment, quan el riu va canviar el seu curs, potser l'any 85, es va abandonar el lloc, però va subsistir l'establiment civil. Valentinià I hi va construir un castell que encara existia a la meitat del segle v.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Asciburgium». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 7 octubre 2022].
* 1 2 «Asciburgium (Moers-Asberg) - Livius» (en anglès). [Consulta: 14 octubre 2018].
# Lepidotrigla longimana

Lepidotrigla longimana és una espècie de peix pertanyent a la família dels tríglids.

## Hàbitat

És un peix marí, demersal i de clima tropical.

## Distribució geogràfica

Es troba al nord del mar de la Xina Meridional.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Huang, Z., 2001. Marine species and their distribution in China's seas. p. 404- 463. Vertebrata. Smithsonian Institution, Florida, Estats Units. 598 p.
* ↑ Randall, J.E. i K.K.P. Lim (eds.), 2000. A checklist of the fishes of the South China Sea. Raffles Bull. Zool. Suppl. (8):569-667.

## Bibliografia

* Richards, W.J., 1992. Comments on the genus Lepidotrigla (Pisces: Triglidae) with descriptions of two new species from the Indian and Pacific oceans. Bull. Mar. Sci. 51(1):45-65.
* Wu, H.L., K.-T. Shao i C.F. Lai (eds.), 1999. Latin-Chinese dictionary of fishes names. The Sueichan Press, Taiwan.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Trastorn congènit

Un trastorn congènit o una malaltia congènita, és una anomalia de l'organisme existent des del naixement i, sovint abans del naixement, o que es desenvolupa durant el primer mes de vida (malaltia neonatal), independentment de la causalitat. D'aquestes malalties, les que es caracteritzen per deformitats estructurals es denominen "malformacions congènites", que és un concepte diferent (MeSH), que implica un defecte en el desenvolupament del fetus.
Un trastorn congènit pot ser el resultat d'anomalies genètiques (incloses les anormalitats cromosòmiques), d'alteracions del medi ambient intrauterí (úter), d'errors en la morfogènesi, o d'infeccions. Els estudis en animals indiquen que la dieta de la mare (i, possiblement, del pare), la presa de vitamines, i els nivells de glucosa previs a l'ovulació i la concepció tenen efectes a llarg termini sobre el creixement fetal i les malalties que poden aparèixer en l'adolescència i edat adulta. Els trastorns congènits varien àmpliament en causes i anomalies. Qualsevol substància que causi defectes congènits es coneix com a teratogen.
El terme més antic de trastorn congènit no es refereix necessàriament a un trastorn genètic tot i la similitud de les paraules. Alguns trastorns es poden detectar abans del naixement amb el diagnòstic (per cribratge) prenatal.

## Referències

* ↑ Gregory W. Rutecki. «Pre-Prenatal Care: A Primary Care Primer on the Future». ConsultantLive.com, 2010. Arxivat de l'original el 9 de novembre 2012. [Consulta: 25 setembre 2010].
# Marcador químic

Un marcador químic (en anglès: chemical marker), és una substància que dins una anàlisi química permet identificar els components de la mostra. Per exemple els marcadors químics són una eina molt útil per mantenir el control de qualitat en l'extracció dels olis essencials usats en aplicacions mèdiques i també per a la identificació dels espècimens de plantes per part dels taxonomistes.
Generalment el terme marcador químic s'aplica principalment a qualsevol indicador de pH.
Introduir marcadors químics té moltes utilitats, per exemple amb el marcador OTC (oxitetraciclina) és possible identificar en una població els peixos que provenen d'ous introduïts artificialment dels que es reprodueixen de manera natural. En el cas de l'energia nuclear un marcador químic pot tenir propietats específiques, com una gran captura de neutrons, que permet que sigui detectat per sensors. En l'energia nuclear alguns marcadors estan dissenyats per a ser solubles en només una fase fluida i poder ser usats per produir una fase de velocitat de registre. Aquest terme es refereix als marcadors no radioactius, en contrast amb els marcadors radioactius més tradicionals, o traçadors (en anglès:tracers).
En sentit ampli tant els biomarcadors com el marcadors genètics es consideren també marcadors químics.

## Referències

* ↑ A chemical marker proposal for Lantana genus
* ↑ Michigan.gov
* ↑ «Chemical marker injection». Arxivat de l'original el 2012-05-31. [Consulta: 3 novembre 2012].
# Peru (Indiana)

Peru és una població dels Estats Units a l'estat d'Indiana. Segons el cens del 2006 tenia 12.719 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Peru tenia 12.994 habitants, 5.410 habitatges, i 3.397 famílies. La densitat de població era de 1.085,9 habitants/km².
Dels 5.410 habitatges en un 30,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 45,1% hi vivien parelles casades, en un 13,7% dones solteres, i en un 37,2% no eren unitats familiars. En el 32,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,34 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,97.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,1% tenia menys de 18 anys, un 8,7% entre 18 i 24, un 27,9% entre 25 i 44, un 21,4% de 45 a 60 i un 15,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 84,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 30.668$ i la renda mediana per família de 39.440$. Els homes tenien una renda mediana de 31.631$ mentre que les dones 20.440$. La renda per capita de la població era de 17.497$. Entorn del 9,5% de les famílies i l'11,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Peru». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 5 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Peru». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.