OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Spree

Spree (pronunciació alemanya:) és un riu d'Alemanya que passa pels Lands de Saxònia, Berlín i Brandenburg. És un afluent del Havel i té una longitud aproximada de 403 quilòmetres. Els 180 quilòmetres finals són navegables. En sòrab es diu Sprjewja o Rěka (sòrab per «riu») i en txec Spréva. El primer esment escrit «Sprewa» data del 965 en una acta de l'emperador Otó I.
Naix a la frontera amb la República Txeca, a les muntanyes de Lusàcia. Més al nord passa per la Spreewald, uns grans aiguamolls. Una petita illa fluvial, poc abans de l'aiguabarreig amb el Havel va ser el bressol de la ciutat de Berlín.
Les ciutats principals per les quals passa són: Bautzen, Spremberg, Cottbus, Lübbenau, Lübben, Fürstenwalde i Berlín.
El seu nom ve d'antics pobles eslaus que el batejaren com a Sprevjane.
El riu és famós per ser un dels escenaris de les batalles de la Segona Guerra Mundial, així com un punt de pas freqüent pels qui volien fugir de Berlín Est i anar a la zona d'ocupació americana.

## Referències

* ↑ «Spree». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Starosta, Manfred; Hannusch, Erwin; Bartels, Hauke. «Spree» (en sòrab, alemany). Deutsch-Niedersorbisches Wörterbuch. Serbski Institut. [Consulta: 17 agost 2024].
* ↑ Monumenta Germaniae Historica. Die Urkunden der deutschen Könige und Kaiser. Band 1: Die Urkunden Konrad I., Heinrich I. und Otto I. Herausgegeben von Theodor Sickel. Hannover 1879–1884. Zitiert nach dem Brandenburgischen Namenbuch.
* ↑ «Berlín». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Cecília Renata d'Habsburg

Arxiduquessa d'Àustria Cecília Renata (en alemany: Cäcilia Renata; polonès: Cecylia Renata; 16 de juliol de 1611 a 24 de març de 1644) va ser Reina de Polònia com consort del rei de la Mancomunitat de Polònia-Lituània Ladislau IV de Polònia.

## Biografia

Cecília Renata fou filla de Ferran II, emperador del Sacre Imperi Romà, de la Casa Habsburg, i de Maria Anna de Baviera. Nascuda el 1611 a Graz, es va casar amb Ladislau el 13 de setembre de 1637, i el mateix dia va ser coronada a la Catedral de Sant Joan a Varsòvia. Jove i enèrgica, aviat va començar a organitzar la cort al seu gust. Fou molt popular, sobretot per la seva cortesia un noble va escriure en les seves memòries que ella va insistir a seure a altres dones amb ella, encara que ella era la reina. Va advocar pels Habsburg i el punt en favor dels catòlics de vista i els seus aliats es va unir a la facció pro-Habsburg de canceller Jerzy Ossoliński i pro-catòlics Albrycht Stanislaw Radziwill. Els seus opositors polítics a la cort van esser la facció d'Adam Kazanowski, la influència sobre el rei Ladislau, el seu amic de la infància, van disminuir després del seu matrimoni. Kazanowski es va aliar amb el canceller Gembicki Piotr, que es va convertir així en un dels seus oponents.
La seva influència va ser forta durant els primers 2-3 anys de matrimoni, i ella tenia molt a dir sobre les candidatures reals per importants càrrecs oficials. No obstant això després de 1638/39 quan es va adonar que Ladislau Habsburg estava disposat a donar-li poca ajuda, el seu poder es va esvair, ja que va començar fer cas omís dels seus consells. Els seus dos fills van morir en la infància (Segimon Casimiro: 1 d'abril de 1640 - 9 d'agost de 1647, Maria Anna Isabella: 8 de gener 1642-1643).
Cecilia Renata va morir el 1644 a Vílnius.

## Galeria

* Cecilia Renata Danckerts per Peter de Rij
* Cecilia Renata, la reina de Polònia per Frans Luycx
* Cecilia Renata a cavall
* Cecilia Renata amb vestit espanyol
# El Regal de la Casa

El Regal de la Casa (o Lo Regal de la Casa Gran) és una partida de l'Horta de Lleida, de Lleida.
Limita amb les següents partides:
* Al nord amb el terme municipal d'Almacelles.
* A l'est amb la partida del Pla de Sucs.
* Al sud amb la partida de Suquets.
* Al sud-oest amb l'EMD de Sucs.
* A l'oest amb la partida de L'Oliverar.

## Enllaços externs

* Oficina municipal de l'Horta de Lleida Arxivat 2010-09-21 a Wayback Machine.
* Institut Català de Cartografia
# Bokermannohyla gouveai

Bokermannohyla gouveai és una espècie de granota endèmica del Brasil.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Potsch de Carvalho-e-Silva, S. & Gonçalves da Cruz, C.A. 2004. Bokermannohyla gouveai. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 7 de gener de 2008.
# Conrad Smith

Conrad Gerard Smith (Hawera, Nova Zelanda, 12 d'octubre de 1981) és un jugador de rugbi neozelandès. Juga preferiblement en la posició de centre. Va ser capità dels Hurricanes a la Super Rugby, i ha jugat 94 partits amb la seva selecció nacional, havent guanyat la Copa del món de 2011 i 2015.
Es va retirar de la competició al finalitzar la temporada 2017-2018, incorporant-se llavors a l'equip tècnic de l'últim club on va militar, el Section Paloise francès.

## Carrera nacional

Smith juga pels Hurricanes en el Super Rugby, i també per a Wellington en la ITM Cup. Va fer el seu debut amb Wellington en 2003, i va signar amb els Hurricanes en 2004. La carrera de Smith en aquest darrer equip ha estat plegada de lesions, especialment els anys 2006, 2007 i 2011, que li han suposat que només hagi fet 66 aparicions en les primeres vuit temporades amb aquest equip. És actualment el capità dels Hurricanes, havent liderat l'equip per primera vegada en 2007, en substitució del lesionat Rodney Sota'oialo.

## Carrera internacional

Va fer el seu debut amb els All Blacks als 22 anys, contra Itàlia en 2004. L'any 2007, Smith es va enfrontar a diversos contratemps en la seva major part per lesions. No obstant això, al final va aconseguir tornar a l'equip titular l'any 2008, essent la primera elecció en la posició de centre pels All Blacks.
Smith va ser part de l'equip que va guanyar la Copa Mundial de Rugbi de 2011 en la final contra França en Eden Park (Auckland) el 23 d'octubre de 2011.
Contra Argentina el 28 de setembre de 2013, Smith i el centre interior, Dt.'a Nonu, van aconseguir un rècord de cinquanta partits internacionals junts.
Smith va fer una nova aturada de sis mesos per lesió durant el tour de finalització de l'any 2013, de manera que no va viatjar amb l'equip neozelandès al Japó i Europa.
En 2015 és seleccionat per formar part de la selecció neozelandesa que participa en la Copa Mundial de Rugbi de 2015. Va formar part de l'equip que va guanyar la final davant la Selecció de rugbi d'Austràlia per 34-17, entrant en la història del rugbi en ser la primera selecció que guanya el titulo de campió en dues edicions consecutives.

### Palmarès i distincions notables

* Rugby Championship: 2005, 2006, 2007, 2008, 2010, 2012, 2013 i 2014
* Copa del Món de Rugbi de 2011 i 2015

## Referències

* 1 2 «Conrad Smith» (en anglès). Ultimate Rugby. [Consulta: 27 febrer 2021].
* ↑ «CONRAD SMITHNew Zealand» (en anglès). ESPN. Arxivat de l'original el 2020-03-29. [Consulta: 27 febrer 2021].
* ↑ «The Stats Don't Lie: Nonu and Smith out to equal world record». New Zealand Herald, 27-09-2013. [Consulta: 27 febrer 2021].
* ↑ http://tvnz.co.nz/rugby-news/conrad-smith-confirms-end-year-sabbatical-5450241
* ↑ Los 'All Blacks' que irán a retener el cetro mundial a Inglaterra
* ↑ New Zealand v Australia - Match Highlights and Tries - RWC Final 2015
* ↑ Los 'All Blacks' ganan a la historia
# Escerdilaides (fill de Genci)

Escerdilaides (grec antic: Σκερδιλαΐδας, llatí: Scerdilaedas) va ser el fill de Genci, rei de la tribu dels labeates d'Il·líria.
Els romans el van fer presoner al final de la guerra que hi va haver l'any 168 aC entre Roma i Il·líria, juntament amb el seu pare, i va ser portat captiu a la capital de l'Imperi també junt amb el seu pare i el seu germà Pleurat. En parla Titus Livi.

## Referències

* ↑ Smith, William. «2. Scerdilaidas». A: Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. III, p. 739.
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XLIV, 32
# Eberhard Kneisl

Eberhard Kneisl (Sölden, 12 de maig de 1916 - 26 de desembre de 2008) va ser un esquiador alpí austríac que va competir durant les dècades de 1930 i 1940.
En el seu palmarès destaquen dues medalles al Campionat del Món d'esquí alpí de 1936, de plata en la prova d'eslàlom i de bronze en la combinada. El 1948 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Hivern de Sankt Moritz, on disputà dues proves del programa d'esquí alpí. Fou onzè en la combinada i quinzè en el descens.
No va poder disputar els Jocs d'hivern de 1936 perquè treballava com a monitor d'esquí i en aquell moment el moviment olímpic es regia per unes estrictes regles vers els professionals. En els anys previs a la Segona Guerra Mundial va guanyar diverses curses d'esquí internacionals. No va lluitar a la guerra perquè una úlcera d'estómac va fer que li haguessin d'extirpar una part del mateix.

## Referències

* ↑ Eberhard Kneisl a Sports Reference (arxivat)
* ↑ Österreichische Skistars von A-Z : emotion made in Austria. Hall in Tirol: Ablinger Garber, 2008, p. 199f. ISBN 978-3-9502285-7-1.
# Sprattus novaehollandiae

Sprattus novaehollandiae és una espècie de peix pertanyent a la família dels clupeids.

## Descripció

* Pot arribar a fer 14 cm de llargària màxima.
* 13-21 radis tous a l'aleta dorsal i 12-23 a l'anal.

## Hàbitat

És un peix marí i d'aigua salabrosa, pelàgic-nerític i de clima subtropical (38°S-45°S, 139°E-149°E) que viu entre 0-50 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba al Pacífic sud-occidental: Austràlia i Nova Zelanda.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Girgensohn O. G. L., 1846. Anatomie und physiologie des Fisch-nervensystems. Mem. Acad. Imp. Sci. St. Petersb. v. 5. 275-589.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Cuvier, G. & A. Valenciennes, 1847. Histoire naturelle des poissons. Tome vingtième. Livre vingt et unième. De la famille des Clupéoïdes. Hist. Nat. Poiss. v. 20: i-xviii + 1 p. + 1-472, Pls. 591-606.
* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 3 4 FishBase (anglès)
* ↑ Whitehead, P.J.P., 1985. FAO Species Catalogue. Vol. 7. Clupeoid fishes of the world (suborder Clupeioidei). An annotated and illustrated catalogue of the herrings, sardines, pilchards, sprats, shads, anchovies and wolf-herrings. Part 1 - Chirocentridae, Clupeidae and Pristigasteridae. FAO Fish. Synop. 125(7/1):1-303. ISBN 92-5-102340-9.
* ↑ Whitehead, P.J.P., 1985.
* ↑ Hoese, D.F., D.J. Bray, J.R. Paxton i G.R. Allen, 2006. Fishes. A Beasley, O.L. i A. Wells (eds.) Zoological Catalogue of Australia. Volum 35. ABRS & CSIRO Publishing: Australia Part 1, pp. xxiv 1-670; Part 2, pp. xxi 671-1472; Part 3, pp. xxi 1473-2178.
* ↑ Paxton, J.R., D.F. Hoese, G.R. Allen i J.E. Hanley, 1989. Pisces. Petromyzontidae to Carangidae. Zoological Catalogue of Australia, Vol. 7. Australian Government Publishing Service, Canberra, 665 p.

## Bibliografia

* Anònim, 2002. Base de dades de la col·lecció de peixos del American Museum of Natural History. American Museum of Natural History, Central Park West, NY 10024-5192, Estats Units.
* Breder, C. M.; Rosen, D. E. Modes of Reproduction in Fishes (en anglès). Museu Americà d'Història Natural, 1966.
* Coppola, S.R., W. Fischer, L. Garibaldi, N. Scialabba i K.E. Carpenter, 1994. SPECIESDAB: Global species database for fishery purposes. User's manual. FAO Computerized Information Series (Fisheries). Núm. 9. Roma, FAO. 103 p.
* Kotlyar, A.N., 1984. Dictionary of names of marine fishes on the six languages. All Union Research Institute of Marine Fisheries and Oceanography, Moscou. 288 p.
* Wu, H.L., K.-T. Shao i C.F. Lai (eds.), 1999. Latin-Chinese dictionary of fishes names. The Sueichan Press, Taiwan.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
* AQUATAB
# Cecília Metel·la Menor (filla de Metel Macedònic)

Cecília Metel·la (en llatí Caecilia Metella) va ser una de les dues filles de Quint Cecili Metel Macedònic (Quintus Caecilius Q. F. L. N. Metellus). Formava part de la gens Cecília, una antiga família romana d'origen plebeu. Era germana de Marc Cecili Metel, de Gai Cecili Metel Caprari i de Luci Cecili Metel Diademat.
Es va casar amb Publi Corneli Escipió Nasica, que va ser cònsol l'any 111 aC.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Londres: Walton and Maberly, 1841, p. 525.
# E49

La ruta europea E49 és una carretera que forma part de la Xarxa de carreteres europees. Comença a Magdeburg (Alemanya) i finalitza a Viena (Àustria). Té una longitud de 759 km. Té una orientació de nord a sud i passa per Alemanya, República Txeca i Àustria.
# Brasserie Goudale

La Brasserie Goudale és una cerveseria francesa situada a Arques, al departament del Pas de Calais.

## Històric

El 1919 a Douai (departament del Nord), quatre cerveseries es van unir per formar La grande brasserie des enfants de Gayant. La cervesa Celta sense alcohol es va llançar el 1970, Goudale el 1994. El seu nom és un homenatge al símbol de la ciutat, el gegant Gayant.
El canvi de nom es va produir l'any 1995. L'any 2001, la cerveseria Gayant va prendre el control de la Brasserie Jeanne d'Arc, situada a Ronchin, que produeix les cerveses Triple Secret des Moines, Grain d'Orge, Ambrée des Flandres, Septante 5 i Belzébuth. Rebatejada l'any següent com a Brasserie Grain d'Orge, es va tancar el 2005 i la producció es va traslladar a Douai.
L'any 2010, la família Aubreby, propietària de la cerveseria des de 1955, la va vendre a André Pecqueur, propietari de la Brasserie de Saint-Omer.
El lloc de producció es va traslladar a Arques el 2017 per apropar-se al de la Brasserie de Saint-Omer, va prendre el nom de Brasserie Goudale.

## Cerveses

| Nom | Tipus | Grau | Mides |
| La Goudale | Cervesa rossa | 7.2 | 25cl 33cl 75cl |
| Saint-Landelin | Cervesa rossa | 5.9 | Ampolla de 25 i 75 cl |
| Bière du désert | cervesa forta | 12 | Ampolla de 33 cl Pack de 3x33cl |
| cervesa del desert | Cervesa rossa | 7.2 | 3x33 cl |
| Amadeus | Blanc | 4.5 | Caixa de 50 cl Ampolla de 75 cl |
| Tequieros | Rossa amb tequila | 5.6 | Ampolla de 33 cl paquet de 3 ampolles de 33 cl |
| La Dèmon | rossa forta | 8.5 | Caixa de 50 cl |
| Goldenberg | Especial Rossa | 5.9 | 33 cl |
| Brune artisanale | Morena especial | 6.4 | Caixa de 33 cl o 50 cl |
| Celta | Rossa o morena sense alcohol | <1 | Ampolla d'1 litre Pack de 6x25 cl (marró) Pack de 10x25 cl (rosa) |
| Saaz | Rubia especial | 5.2 | 33 cl Caixa d'alumini de 50 cl |
| La Raoul | Rossa de fermentació alta | 7.2 | Ampolla de 33 i 75 cl |

## Galeria

* L'antiga cerveseria a Douai
* Brasserie Goudale any 2020
* Interior

## Notes i referències

* ↑ «Societe.com : RCS, siret, siren, bilan, l'information gratuite sur les entreprises du Registre du Commerce des Sociétés (RNCS)». www.societe.com. [Consulta: 11 abril 2019].
* ↑ «Notre histoire, sur le site des Brasseurs de Gayant». Arxivat de l'original el 2016-07-06. [Consulta: 8 setembre 2022].
* ↑ La Brasserie de Gayant quitte Douai pour Arques, sur L'usine Nouvelle

## Enllaços externs

* Web de la cerveseria
# Església de la Nostra Senyora de Trèveris

La Liebfrauenkirche (Església de La nostra Senyora), contigua a la Catedral de Trèveris, és una església construïda entre 1235 i 1260 a la ciutat de Trèveris.Està inscrita a la llista del Patrimoni de la Humanitat de la UNESCO des del 1986.
Juntament amb la Catedral de Magdeburg és un dels primers exemples d'arquitectura gòtica alemanya. La seva planta està basada en la creu grega, i la torre sobre de la cúpula accentua la intersecció de les naus. La portada oest està ricament decorada amb ornaments entallats i símbols iconogràfics.

## Referències

* ↑ Centre, UNESCO World Heritage. «Roman Monuments, Cathedral of St Peter and Church of Our Lady in Trier» (en anglès). [Consulta: 26 gener 2021].
# Doucelles

Doucelles és un municipi francès situat al departament del Sarthe i a la regió de País del Loira. L'any 2007 tenia 228 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Doucelles era de 228 persones. Hi havia 86 famílies de les quals 20 eren unipersonals (8 homes vivint sols i 12 dones vivint soles), 25 parelles sense fills, 37 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 98 habitatges, 85 eren l'habitatge principal de la família, 6 eren segones residències i 6 estaven desocupats. 96 eren cases i 1 era un apartament. Dels 85 habitatges principals, 60 estaven ocupats pels seus propietaris, 25 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 1 estava cedit a títol gratuït; 1 tenia una cambra, 12 en tenien dues, 14 en tenien tres, 22 en tenien quatre i 36 en tenien cinc o més. 70 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 40 habitatges hi havia un automòbil i a 40 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Doucelles el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 4 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 4 | 75 a 79 | 4 |
| 8 | 70 a 74 | 4 |
| 4 | 65 a 69 | 4 |
| 4 | 60 a 64 | 0 |
| 8 | 55 a 59 | 4 |
| 4 | 50 a 54 | 8 |
| 4 | 45 a 49 | 4 |
| 8 | 40 a 44 | 4 |
| 4 | 35 a 39 | 12 |
| 4 | 30 a 34 | 8 |
| 8 | 25 a 29 | 8 |
| 4 | 20 a 24 | 0 |
| 4 | 15 a 19 | 0 |
| 12 | 10 a 14 | 4 |
| 8 | 5 a 9 | 4 |
| 4 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 140 persones, 111 eren actives i 29 eren inactives. De les 111 persones actives 102 estaven ocupades (56 homes i 46 dones) i 9 estaven aturades (4 homes i 5 dones). De les 29 persones inactives 7 estaven jubilades, 11 estaven estudiant i 11 estaven classificades com a «altres inactius».

### Ingressos

El 2009 a Doucelles hi havia 78 unitats fiscals que integraven 221 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 16.387 €.

### Activitats econòmiques

L'únic establiment que hi havia el 2007 era d'una empresa immobiliària.
L'any 2000 a Doucelles hi havia 6 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 606 hectàrees.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Revenus fiscaux des ménages en 2008
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Exploitations agricoles
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Doucelles a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Doucelles a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Spreading the Disease

Spreading the Disease és el segon àlbum d'estudi del grup americà de thrash metal Anthrax i el primer amb el cantant Joey Belladonna i el baixista Frank Bello. Va ser publicat el 30 d'octubre de 1985 per Megaforce Worldwide/Island als EUA i el març de 1986 per Island Records globalment.

## Llista de cançons

* "A.I.R." (Anthrax) – 5:45
* "Lone Justice" (Anthrax) – 4:36
* "Madhouse" (Anthrax) – 4:19
* "S.S.C./Stand or Fall" (Anthrax) – 4:08
* "The Enemy" (Anthrax) – 5:25
* "Aftershock" (Anthrax) – 4:28
* "Armed and Dangerous" (Anthrax, Neil Turbin, Danny Lilker) – 5:43
* "Medusa" (Anthrax Jon Zazula) – 4:44
* "Gung-Ho" (Anthrax, Turbin, Lilker) – 4:34

## Personal

* Joey Belladonna – Cantant
* Dan Spitz – Guitarra
* Scott Ian – Guitarra rítmica, veu de fons
* Frank Bello – Baix, veu de fons
* Charlie Benante – Bateria
# Martí Llauradó i Torné

Martí Llauradó i Torné (Barcelona, 8 de gener de 1947) és un excantautor català, membre del grup Els Setze Jutges i fill de l'escultor Martí Llauradó i Mariscot.
Llauradó era estudiant de música quan va entrar a formar part dels Setze Jutges el 1965, com a desè "jutge". Va enregistrar només un parell de discos EP, encara que de gran interès. Era autor i intèrpret amb encerts estimables en la musicació de texts de poetes, concretament de Joan Salvat-Papasseit. La seva tasca com a cantautor va ser breu. Abandonà la cançó a finals dels anys seixanta, després d'alguns èxits entre el públic català, encara que sense una dedicació continuada. Posteriorment va ser publicista.
Joan Manuel Serrat inclou en el seu disc d'homenatge a la Nova Cançó Banda sonora d'un temps, d'un país una versió del poema de Joan Salvat-Papasseit musicat per Llauradó titulat "Venedor d'amor". Ja el 1977 Serrat havia enregistrat en el seu disc Res no és mesquí el tema "Pantalons llargs" amb música de Llauradó, una peça inèdita fins que Serrat l'enregistrà en el seu doble disc d'homenatge.
El 2007 va ser guardonat amb la Medalla d'Honor del Parlament de Catalunya en reconeixement per la seva tasca cultural realitzada als Setze Jutges.

## Referències

* Article a El Periódico.cat, consultat 6 d'abril de 2011

## Vegeu també

* Banda Sonora d'Un Temps, d'Un País.
# Cecília Vallhonrat Servolé

La Cecília Vallhonrat Servolé (Rubí, 18 d'abril de 1877 - Olesa de Montserrat, 16 de juny de 1946) va ser una llevadora catalana.
illa de Jacint Vallhonrat Ramoneda i de Dolors Servolé Costa. En un començament es va deicar al tèxtil, moment en què va anar a treballar a la Colònia Sedó, i a viure a Olesa de Montserat i lloc on va conèixer el seu marit. Es va casar, el 25 de desembre de 1898, a l'església de Santa Maria d'Olesa de Montserrat amb l'olesà Joan Duran Matas. Es va posar a estudiar per ser llevadora, títol que li va ser conferit el 17 d'octubre de 1908. Durant molts anys, més de quaranta, va exercir la seva professió de llevadora a Olesa. L'ajuntament d'Olesa de Montserrat li ha dedicat un carrer situat a l'oest de la vila.

## Referències

* ↑ Cardona, Àngel M. (Àngel Manuel) 1948-Hernández i «Les llevadores Dd'Olesa de Montserrat en els segles XIX i XX». Gimbernat: revista catalana d'història de la medicina i de la ciència, 55, 0, 2011, pàg. 183–209. ISSN: 2385-4200.
* ↑ Montserrat, Ajuntament d'Olesa de. «La ruta urbana “Les llevadores d'Olesa de Montserrat en els segles XIX i XX” tanca la celebració de la Setmana de la Lactància Materna». Arxivat de l'original el 2017-12-16. [Consulta: 15 desembre 2017].
# Como (desambiguació)

«Como» té aquests significats:
* Como (ciutat d'Itàlia), ciutat d'Itàlia, a la regió de Llombardia, província de Como
* Como (Mississipi)
* Como (Wisconsin)
* Bisbat de Como, bisbat sufragani de l'arquebisbat de Milà
* Llac de Como
* Província de Como, subdivisió administrativa de la regió de Llombardia (Itàlia)
Viccionari
# El Graó (Rivert)

El Graó és un paratge del terme municipal de Conca de Dalt, a l'antic terme de Toralla i Serradell, al Pallars Jussà, en territori que havia estat del poble de Rivert.
Està situat a prop del límit sud-est del terme municipal i de l'enclavament, a la partida dels Obacs, al nord del Serrat de l'Extrem i a ponent de Caborrius. És a la dreta del barranc de Rivert, al sud-est de Rivert,
# Marysvale

Marysvale és una població dels Estats Units a l'estat de Utah. Segons el cens del 2010 tenia 408 habitants.
S'hi va obrir una oficina de correus amb el nom de Marysvale des de 1872. El nom que significa «vall de Maria» probablement era triat per devoció a la Mare de Déu.
Segons el cens del 2000, tenia 149 habitatges, i 113 famílies.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* ↑ «Piute County». Jim Forte Postal History. [Consulta: 18 octubre 2015].
* ↑ Van Atta, Dale «You name it - there's a town for it». The Deseret News, 22-01-1977, pàg. W6.
* ↑ «Fact Sheet- Marysvale». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 13 agost 2010].