OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cantó de Raucourt-et-Flaba

El cantó de Raucourt-et-Flaba és un cantó francès del departament de les Ardenes, situat al districte de Sedan. Té 12 municipis i el cap és Raucourt-et-Flaba.

## Municipis

* Angecourt
* Artaise-le-Vivier
* La Besace
* Bulson
* Chémery-sur-Bar
* Haraucourt
* Maisoncelle-et-Villers
* Le Mont-Dieu
* La Neuville-à-Maire
* Raucourt-et-Flaba
* Remilly-Aillicourt
* Stonne

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1945-1955 | M. Turquois | radical |
| 1955-1967 | M. Derulle | MRP, després CD |
| 1967-1973 | M. Turquois | Divers droite |
| 1973-1985 | Maurice Zébert | PS |
| 1985-1992 | François Guillaume | UDF |
| 1992-2004 | Jean Somson | Divers gauche |
| 2004-2011 | Pierre Joseph | Divers droite |
| 2011- | Véronique Duru | Sense etiqueta |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2010 |
| 4.106 | 4.469 | 4.162 | 3.944 | 3.804 | 3.769 | 3.777 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||
# Antígon II Gònatas

Antígon II Gònatas (en grec Ἀντίγονος Γονατᾶς) fou rei de Macedònia. Era fill de Demetri Poliorceta i de Fila (filla d'Antípater) i net d'Antígon el borni (Antígon I de Macedònia). El seu malnom venia suposadament de la ciutat de Gonnos a Tessàlia, on hauria nascut, però com que el seu pare no va dominar aquesta ciutat altres erudits suggereixen que derivaria de la paraula macedònia gonatas equivalent a γονατὰς, que és la placa de ferro que protegeix el genoll, i que Antígon portava al seu equipament de combat.
El 287 aC el seu pare Demetri fou expulsat de Macedònia per Pirros de l'Epir i partir a Àsia deixant el seu fill Gònatas al Peloponès. Quan el seu pare va morir a Àsia el 283 aC, Antígon II va prendre el títol de rei de Macedònia sense dominar, però, el regne. El 286 aC Pirros fou expulsat per Lisímac de Tràcia, però al seu torn fou derrotat (280 aC) per Seleuc I Nicàtor. Seleuc fou assassinat per Ptolemeu Ceraune, que va morir ràpidament en lluita contra els gals. Durant tres anys hi va haver una completa anarquia de pretendents fins que el 277 aC Gònatas va obtenir la corona.
El selèucida Antígon I, que reclamava la corona, va renunciar després que Antígon es casés amb la seva germanastra Fila. Gònatas va derrotar els gals i va conservar el regne fins al 273 aC, quan Pirros va tornar d'Itàlia i es va apoderar del país excepte algunes ciutats. Al 272 aC, Antígon II va poder recuperar el territori en morir Pirros a Argos.
Alexandre II de l'Epir el va expulsar altre cop, però breument, ja que Demetri (que no se sap si era el seu germà Demetri de Cirene o el seu fill Demetri II de Macedònia) va ocupar una part de l'Epir i va obligar l'epirota a retirar-se.
La seva política fou contrària a la Lliga Aquea.
Va morir el 239 aC als 80 anys i li va succeir el seu fill Demetri II de Macedònia.

## Referències

* ↑ Antigonus Gonatas a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 189
# Gardner

* No s'ha de confondre amb Gardiner.
«Gardner» té aquests significats:
* Toponímia:
** Gardner (talukdar), taluka i nissaga talukdar d'Oudh (Índia)
** Illa Gardner o Nikumaroro, a les illes Fènix (República de Kiribati)
** Gardner (Illinois)
** Gardner (Massachusetts)
** Gardner Pinnacles, roques de les illes de Sotavent de Hawaii
* Biografies:
** Ava Gardner (1922 - 1990), actriu nord-americana
** Charles Austin Gardner (1896-1970), botànic australià conegut per l'abreviatura CAGardner
** Howard Gardner (1943), psicòleg nord-americà
** George Gardner (1812-1849), botànic anglès conegut per abreviatura Gardner
** Elizabeth Jane Gardner (Exeter, New Hampshire, 1837 - Saint Cloud, 1922), pintora figurativa estatunidenca
** Frank Gardner, pilot de curses automobilístiques australià
** James Gardner March (Cleveland, Ohio, 1928), economista estatunidenc
** Martin Gardner (Tulsa, 1924 – Norman, 2010), matemàtic i divulgador científic americà
** Wayne Gardner (Wollongong, Nova Gal·les del Sud, 1959), pilot de motociclisme australià
# Llaràs

Llaràs, o les Masies de Llaràs, és un petit poble d'hàbitat dispers del terme municipal de Baix Pallars, a la comarca del Pallars Sobirà. Fins al 1969 pertanyé a l'antic terme de Peramea. El 2013 tenia 5 habitants.
Està situat a la part oriental de l'antic terme de Peramea i a la central de l'actual de Baix Pallars, al sud de la vila de Peramea, a ponent de la de Gerri de la Sal i al nord-est del poble de Pujol. És a l'extrem sud-est del Pla de Corts, en el que havia estat terme del poble de Pujol, en una careneta al nord-oest de Cartanís, al sud-oest de la Llau de Cartanís i al nord-est de la Llau de Soldoni.

## Etimologia

Segons Joan Coromines, Llaràs és un derivat de Llar; aquest topònim primitiu, sempre segons Coromines, té tres possibles orígens: l'iberobasc larre (prada, devesa), el celtic laro (lloc pla) i el romànic llar, derivat del lar llatí, amb el significat de fogar i, per extensió, de casa. Tot i la triple possibilitat, totes tres versemblants, l'insigne lingüista es decanta per l'origen cèltic.

## Geografia
### El veïnat de les Masies de Llaràs

Tot i que la memòria popular ha retingut el nom de fins a 6 cases, a les Masies de Llaràs, actualment només es conserven dues, que funcionen com a casa d'acolliment rural, o residència-casa de pagès, per a la qual cosa s'ha habilitat com a allotjament l'antiga quadra de les mules.

#### Les cases del poble

| Casa Cange Casa Enjaume | Casa Jaumot Casa la Maria Llaràs | La Rectoria Casa Vilanova |

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 2000 | 2002 | 2004 | 2006 | 2008 | 2010 | 2011 | 2013 |
| 2 | 2 | 2 | 3 | 4 | 5 | 5 | 5 |

## Referències

* ↑ Dades de població a www.municat.gencat.cat
* ↑ Coromines 1996.
* ↑ Montaña 2004.

## Bibliografia

* Coromines, Joan. «Llar». A: Onomasticon cataloniae. V; L - N. Barcelona: Curial Edicions Catalanes i Caixa d'Estalvis i Pensions de Barcelona La Caixa, 1996. ISBN 84-7256-844-X.
* Gavín, Josep Maria. Pallars Sobirà. Barcelona: Arxiu Gavín, 1981 (Inventari d'esglésies, 9). ISBN 84-85180-26-7.
* Montaña, Silvio. Noms de cases antigues de la comarca del Pallars Sobirà. Espot: Silvio Montaña, 2004. ISBN 84-609-3099-8.

## Enllaços externs

* Llaràs en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya
* Web de l'Ajuntament de Baix Pallars Arxivat 2016-07-01 a Wayback Machine..
* Masies de Llaràs al youtube
# Hesperozygis

Hesperozygis és un gènere d'angiospermes que pertany a la família de les lamiàcies.

## Taxonomia

| Hesperozygis bella Hesperozygis ciliolata Hesperozygis dimidiata Hesperozygis kleinii Hesperozygis marifolia Hesperozygis myrtoides | Hesperozygis nitida Hesperozygis pusilla Hesperozygis rhododon Hesperozygis ringens Hesperozygis ringes Hesperozygis spathulata |
# Cantó de Recey-sur-Ource

El cantó de Recey-sur-Ource és un cantó francès del departament de Costa d'Or, situat al districte de Montbard. Té 17 municipis i el cap és Recey-sur-Ource.

## Municipis

* Beneuvre
* Bure-les-Templiers
* Buxerolles
* Chambain
* Chaugey
* Essarois
* Faverolles-lès-Lucey
* Gurgy-la-Ville
* Gurgy-le-Château
* Leuglay
* Lucey
* Menesble
* Montmoyen
* Recey-sur-Ource
* Saint-Broing-les-Moines
* Terrefondrée
* Voulaines-les-Templiers

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1945-1976 | Jean Parisot | SFIO, després PS |
| 1976-1982 | Mme Parisot | Divers gauche, després divers droite |
| 1982-1988 | Marcel Mathiaut | app. UDF |
| 1988-1994 | Florence Prevost-Guérin | RPR, després divers droite |
| 1994- | Claude Vinot | Divers droite |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2010 |
| 2.791 | 3.149 | 2.699 | 2.568 | 2.274 | 2.178 | 1.951 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||
# Antígon d'Alexandria

Antígon d'Alexandria (en llatí Antigonus, en grec antic Ἀντίγονος) fou un escriptor i gramàtic grecoegipci a qui fa referència Erotià. Probablement és la mateixa persona mencionada per un escoliasta de Nicandre i el mateix Antígon comentador d'Hipòcrates.

## Referències

* ↑ Antigonus of Alexandria a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 187
# Donskoi

«Donskoi» té aquests significats:
* Donskoi (Krasnodar), localitat del krai de Krasnodar, a Rússia
* Donskoi (Rostov), localitat de l'óblast de Rostov, a Rússia
# Eseosa Aigbogun

Eseosa Aigbogun és una davantera de futbol internacional amb 30 internacionalitats per Suïssa, Va marcar l'únic gol de Suïssa al Mundial sub-20 2012. El seu primer Mundial absolut va ser Canadà 2015, i també va marcar un gol.

## Trajectòria

| Temporades | Lliga | Club | P | G | Actualitzat |
| 09/10 - 10/11 | D1 | FC Zürich |
| 11/12 - 15/16 | D1 | FC Basel |
| 16/17 - act. | D1 | Turbine Potsdam | 11 | 01 | 10/02/2017 |
| 2013 - act. | Selecció absoluta | Selecció absoluta | 34 | 03 | 10/02/2017 |

## Palmarès

Títols — Seleccions nacionals :
| Títols — Clubs ||||||||||||||||||||
| 1 Lliga | 09/10 |
| 1 Copa | 13/14 |
| Reconeixements — Premis ||||||||||||||||||||
| Reconeixements — Seleccions de jugadores ||||||||||||||||||||

## Referències

* ↑ ASF-SVF
* ↑ «FIFA». Arxivat de l'original el 2016-07-05. [Consulta: 19 juliol 2016].
# Llarga és la nit

Llarga és la nit (títol original en anglès: Odd Man Out) és una pel·lícula britànica dirigida per Carol Reed, estrenada el 1947. Ha estat doblada al català.

## Argument

Johnny McQueen és el dirigent d'una organització clandestina irlandesa. Kathleen i la seva mare l'amaguen a casa seva. Allà, Johnny prepara un atracament que permetrà finançar les activitats futures del seu grup. Desgraciadament, durant l'atracament, les coses van malament: Johnny és ferit i ja no pot tornar al seu amagatall. Desapareix als carrerons de Belfast. Immediatament, s'estableix una persecució de gran envergadura, i la ciutat es troba presa per la policia. El cap d'aquesta està ben decidit a capturar Johnny i els altres membres de la banda. Quant a Kathleen, decideix anar a la recerca de Johnny.

## Repartiment

* James Mason: Johnny McQueen
* Robert Newton: Lukey
* Cyril Cusack: Pat
* Kathleen Ryan: Kathleen Sullivan
* F.J. McCormick: Shell
* William Hartnell: Fencie, el barman
* Fay Compton: Rosie
* Denis O'Dea: l'inspector
* W.G. Fay: el pare Tom
* Maureen Delaney: Theresa O'Brien
* Noel Purcell (no surt als crèdits): conductor de tramvia

## Premis i nominacions
### Nominacions

* 1947: Lleó d'or a la Mostra de Venècia
* 1948: Oscar al millor muntatge per Fergus McDonell
* 1948: BAFTA a la millor pel·lícula britànica

## Referències

* ↑ «Llarga és la nit». esadir.cat.
* ↑ «Odd Man Out». The New York Times.
* ↑ «The 20th Academy Awards» (en anglès). Academy of Motion Picture Arts and Science. [Consulta: 10 desembre 2023].

## Enllaços externs

* Llarga és la nit al Screenonline del British Film Institute (anglès)
# Llista de volcans de Guinea Equatorial

Aquesta és la llista de volcans de Guinea Equatorial, tant actius com extingits.
| Name | Elevació | Elevació | Localització | Última erupció |
| Name | meters | feet | Coordenades | Última erupció |
| San Carlos | 2260 | 7415 | 3° 21′ N, 8° 31′ E﻿ / ﻿3.35°N,8.52°E﻿ / 3.35; 8.52 | Holocè |
| San Joaquín | 2009 | 6590 | 3° 21′ N, 8° 38′ E﻿ / ﻿3.35°N,8.63°E﻿ / 3.35; 8.63 | Holocè |
| Pico Basilé | 3007 | 9865 | 3° 35′ N, 8° 45′ E﻿ / ﻿3.58°N,8.75°E﻿ / 3.58; 8.75 | 1923 |

## Referències

* Siebert L, Simkin T (2002-). Volcanoes of the World: an Illustrated Catalog of Holocene Volcanoes and their Eruptions. Smithsonian Institution, Global Volcanism Program Digital Information Series, GVP-3, (http://www.volcano.si.edu). Arxivat 2012-10-24 a Wayback Machine.
# Llach: La Revolta Permanent

Llach, la revolta permanent és un documental de Lluís Danés del 2006 que repassa la trajectòria del cantautor Lluís Llach, agafant com a leit-motiv la massacre de Vitòria del 3 de març de 1976, que inspiraren l'obra Campanades a Morts.
Abans de la seva estrena oficial el 9 de març de 2007, es presentà al festival de cinema de Sant Sebastià, i se'n feren dues preestrenes: una al Liceu el 12 de febrer de 2007 i una altra el 3 de març de 2007 a Vitòria.

## Repartiment

* Carlos Arias Navarro ... ell mateix
* Maria del Mar Bonet ... ella mateixa
* Juan Carlos de Borbón ... ell mateix
* Sofía de Grecia ... ella mateixa
* Manuel Fraga ... ell mateix
* Francisco Franco ... ell mateix
* Lluís Llach ... ell mateix
* Mercedes Milá ... ella mateixa
* Marina Rossell ... ella mateixa
* Rodolfo Martín Villa ...ell mateix

## Palmarès
### Festivals

* Donostia San Sebastian International Film Festival - Velódromo 2006
* Seminci - Festival Internacional de Cine de Valladolid - Spanish Cinema 2008

### Nominacions

* Premi Barcelona de Cinema 2007 Millor Documental, Millor Pel·lícula en V.O. Catalana i Millor so.
* Premis Butaca 2007 Millor pel·lícula catalana
* Premios de la música 2008 Millor Producció Musical Audiovisual.

### Premis

* Premi Barcelona de Cinema 2007: Millor música.
* Festival Memorimage de Reus. Premi a la millor pel·lícula, Premi del públic i Premi Memorial Democràtic

## Referències

* 1 2 http://www.catalanfilmsdb.cat/ca/produccions/documental-llargmetratge/llach-la-revolta-permanent/548/
* ↑ http://www.gara.net/paperezkoa/20070309/7133/es/Llach/revolta/permanent/campanadas/contra/olvido Arxivat 2008-12-11 a Wayback Machine.
* ↑ «Llach: La Revolta Permanent». The New York Times.
* ↑ http://www.catradio.cat/audio/87552/LLACH-LA-REVOLTA-PERMANENT-AVUI-AL-LICEU
* ↑ http://www.elcorreo.com/alava/prensa/20070228/cultura_ala/documental-lluis-llach-sobre_20070228.html Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine.
* ↑ http://www.sansebastianfestival.com/es/pelicula.php?ano=2006&codigo=540216 Arxivat 2012-02-17 a Wayback Machine.
* ↑ http://www.vilaweb.cat/noticia/2064235/20060921/noticia.html
* ↑ http://premisbarcelona.academiadelcinema.cat/index.php?option=com_content&task=view&id=80&Itemid=1 Arxivat 2010-09-24 a Wayback Machine.
* ↑ http://www.gencat.cat/educacio/butlleti/professors/noticies/premi_martamata.htm
* 1 2 3 http://www.mediapro.es/es/premioscine.htm#22 Arxivat 2010-12-19 a Wayback Machine.
* ↑ http://www.vilaweb.cat/noticia/2587427/20071011/lluis-danes-premi-butaca-cinema-teatre-catalunya.html
* ↑ http://www.premiosdelamusica.com/dyn/historia/lista_ganadores.php?id_seccion=2&id_edicion=12&id_categoria=28 Arxivat 2012-03-01 a Wayback Machine.
* ↑ http://www.3cat24.cat/noticia/333441/cinema/Un-documental-sobre-Llach-guanya-el-Premi-Memorial-Democratic-del-Memorimage-de-Reus

## Enllaços externs

* Llach: La Revolta Permanent - Lloc web oficial
# Holmebåen

Holmebåen és un punt situat a la petita illa de Steinsøy en un arxipèlag de petites illes al nord-oest de les illes Utvær al municipi de Solund, al comtat de Sogn og Fjordane, Noruega. Es troba a uns 18 quilòmetres a l'oest del centre municipal de Hardbakke. Holmebåen és el punt més occidental de Noruega continental (sense comptar l'illa de Jan Mayen).

## Referències

* ↑ Statens kartverk. «Ytterpunkter for kongeriket Norge» (en noruec). Arxivat de l'original el 2011-07-17. [Consulta: 13 agost 2010].
* ↑ Store norske leksikon. «Holmebåen» (en noruec). [Consulta: 13 agost 2010].
# Cantó de l'Isle-d'Abeau

El cantó de l'Isle-d'Abeau és un cantó francès del departament de la Isèra, situat al districte de La Tour-du-Pin. Té 3 municipis i el cap és Villefontaine.

## Municipis

* L'Isle-d'Abeau
* Vaulx-Milieu
* Villefontaine

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1985-1988 | Michèle Bacci | UDF |
| 1988-1994 | Alain Rossot | PS, després Divers droite |
| 1994- | André Colomb-Bouvard | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 1.754 | 1.830 | 3.263 | 12.452 | 23.878 | 32.016 | 36.347 |
# Roger de Llúria (almogàver)

Roger de Llúria (Neopàtria, 1321? - Tebes, 1370) fou un mariscal almogàver i vicari general dels ducats d'Atenes i Neopàtria. Era fill de Joan de Llúria i d'Amichi i nebot de l'almirall Roger de Llúria. Fou el darrer mariscal de la Companyia Catalana d'Orient d'almogàvers i fou nomenat vicari general dels ducats d'Atenes i Neopàtria des de 1362 fins a la seva mort el 1370.
L'any 1363, en aliança amb el soldà Murat I, reconquerí Atenes als venecians.

## Referències

* ↑ Rubió i Lluch, Antoni «La Grècia catalana des de la mort de Roger de Llúria fins a la de Frederic III de Sicília (1370-1377)». Anuari de l'Institut d'Estudis Catalans, 1914.
# Esfagnes

Els esfagnes (Sphagnum) són un gènere de molses, l'únic de la família Sphagnaceae i de la subclasse Sphagnidae. Inclou unes fins a 200 espècies.
Els esfagnes són calcífugs, és a dir, viuen en sòls amb pHs baixos, àcids. Formen extensos tapissos sobre la superfície dels quals van creixent durant anys successius i van morint per la base fins a transformar-se en torba.
A les parets cel·lulars dels esfagnes s'acumulen substàncies similars a la lignina.

## Reproducció

Els esfagnes generen espores tetraèdriques que germinen en presència de determinats fongs micorrízics per a generar un protonema no filamentós, un tal·lus petit i lobulat format per un únic estrat cel·lular i aprovisionat de rizoides filamentosos. El tal·lus genera, normalment, un únic gametòfit amb un conjunt de rizoides a la base.

## Referències

* ↑ «esfagne | enciclopèdia.cat». [Consulta: 29 novembre 2021].
* ↑ Strasburger et al. Tratado de Botánica Barcelona: Editorial OMEGA. 35a edició (2004).
# Lindum

Lindum (en llatí Colonia Domitiana Lindensium, en grec antic Λίνδον) era una ciutat de Britànnia que Claudi Ptolemeu situa al país dels coritans.
Se la menciona diverses vegades. A la llista del geògraf anònim de Ravenna se l'anomena "colònia", i l'Itinerari d'Antoní diu simplement Lindum, quan parla de la via (la Fosse Way) des de Londinum a la Muralla d'Adrià, i passa per Lindum. També la menciona a la ruta que anava de Londinum a Eboracum. L'any 314 aC un bisbe de la ciutat, Adelfius, va anar al sínode d'Arle. La font diu "de civitate colonia Londinensium" però segurament hauria de dir "lindinesium" perquè "Londinensium" (Londinum) era representada per Restitutus i perquè Lindum és l'única que va poder ser colònia.
Correspon a la moderna Lincoln, al Lincolnshire. Conserva encara una porta d'entrada a la ciutat d'origen romà.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Lindum». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 15 febrer 2021].
# Llista de ciutats d'Afganistan

La llista de ciutats de l'Afganistan està encapçalada per la capital del país, Kabul, que té més de quatre milions i mig d'habitants. La resta són molt més petites, i en cap cas no arriben al milió d'habitants. Un recompte oficial recent ha estimat la població total de l'Afganistan en 33,5 milions. Uns 8 milions, aproximadament, es considera que viuen a les àrees urbanes, i la resta a les àrees rurals.
A la llista següent s'han ordenat de major a menor les vint ciutats afganeses de més de cent mil habitants:
| Ciutat | Província | Població (darrera estimació) |
| Kabul | Kabul | 4.601.789 |
| Kandahar | Kandahar | 651.484 |
| Herat | Herat | 592.902 |
| Mazar-e Sharif | Balkh | 500.207 |
| Kunduz | Kunduz | 374.746 |
| Jalalabad | Nangarhar | 280.685 |
| Talukan | Takhar | 263.800 |
| Puli Khumri | Baghlan | 247.923 |
| Charikar | Parwan | 206.180 |
| Lashkargah | Helmand | 198.463 |
| Sheberghan | Jowzjan | 196.712 |
| Ghazni | Ghazni | 190.424 |
| Sar-e Pol | Sar-e Pol | 180.318 |
| Khost | Khost | 158.921 |
| Mehtar Lam | Laghman | 149.330 |
| Chaghcharan | Ghor | 134.906 |
| Farah | Farah | 130.567 |
| Pol-e Alam | Logar | 121.935 |
| Samangan/Aybak | Samangan | 120.833 |
| Tarin Kowt | Oruzgan | 118.443 |

## Referències

* ↑ «Estimated Population of Afghanistan 2021-22» (en anglès) p. 26. National Statistic and Information Authority (NSIA), 08-06-2021. Arxivat de l'original el 24/06/2021. [Consulta: 14 setembre 2021].
* ↑ NSIA, 2021, p. 26.
* ↑ NSIA, 2021, p. 36.
* ↑ NSIA, 2021, p. 117.
* ↑ NSIA, 2021, p. 132.
* ↑ NSIA, 2021, p. 99.
* ↑ NSIA, 2021, p. 93.
* ↑ NSIA, 2021, p. 52.
* ↑ NSIA, 2021, p. 90.
* ↑ NSIA, 2021, p. 62.
* ↑ NSIA, 2021, p. 43.
* ↑ NSIA, 2021, p. 126.
* ↑ NSIA, 2021, p. 120.
* ↑ NSIA, 2021, p. 68.
* ↑ NSIA, 2021, p. 102.
* ↑ NSIA, 2021, p. 77.
* ↑ NSIA, 2021, p. 56.
* ↑ NSIA, 2021, p. 105.
* ↑ NSIA, 2021, p. 135.
* ↑ NSIA, 2021, p. 49.
* ↑ NSIA, 2021, p. 96.
* ↑ NSIA, 2021, p. 111.

## Enllaços externs

* Oficina Estadística Central de l'Afganistan (en paixtu)
* Fotos antigues de l'Afganistan Arxivat 2007-05-20 a Wayback Machine. (anglès)
* Llista de ciutats afganeses amb les seves coordenades geogràfiques (anglès)
# Llac Çıldır

Çıldır Gölü ("Llac Çıldır") és un llac de l'est Turquia a la província d'Ardahan, prop de les fronteres d'Armènia i Geòrgia. El seu nom ja s'esmenta en temps del regne d'Urartu com a Txaldir i derivaria del poble dels khaldes; llavors formava part del Diaueqi (regió entre el riu Kars de l'Araxes fins al llac Txaldir, coneguda després com a Vanand pels armenis).

## Referències

* René Grousset, Histoire d'Armenie
# Héctor Socorro

Héctor Socorro (l'Havana, 26 de juny de 1912 - Cuba, 1980) fou un futbolista cubà de la dècada de 1930.
Fou internacional amb la selecció de Cuba, amb la qual participà en la Copa del Món de futbol de 1938.
Pel que fa a clubs, destacà a Iberia La Habana.

## Referències

* ↑ ¿Hubo futbolistas españoles en el Mundial de Francia 1938? La selección de Cuba. Arxivat 2016-03-17 a Wayback Machine. Cuadernos de Fútbol, nº 55, fecha: 1 junio 2014, ISSN: 1989-6379
* ↑ Héctor Socorro Fitxa i estadístiques a la FIFA
* ↑ Perfil a 11v11.com
* ↑ Héctor Socorro a National-Football-Teams.com (anglès)
# Cantó de l'Ajoupa-Bouillon

El cantó de l'Ajoupa-Bouillon és una divisió administrativa francesa situat al departament de Martinica a la regió de Martinica.

## Composició

El cantó comprèn la comuna d'Ajoupa-Bouillon.

## Administració

Llista dels consellers generals successius :
| Període | Identitat | Partit | Qualitat |
| 2004-2014 | Maurice Sylvère Bonte | Divers droite | |
| Les dades anteriors no són pas conegudes ||||
# Roscil·la de Blois

Roscil·la de Blois (nascuda el 925), filla de Teobald l'Ancià, comte de blois i de Chartres i de Riquilda de Gòtia.
Tenia un germà: Teobald I de Blois conegut com el Trampós. El 948 es va casar a Blois amb Alan II Barbitorte; van tenir un fill: Dreux o Drogó dit de Nantes (després de Bretanya), nascut el 950, futur comte de nantes, mort el 958). Alan Barbitorte va morir el 952.
El 954, sent vídua, es va casar de nou amb Folc II el Bo, comte d'Anjou, que prengué el control del comtat de Nantes en nom de Drogó, el fill de Roscil·la i d'Alan Barbitorte. Drogó va morir a Angers el 958 en condicions mal definides (potser enverinat per Folc II). Folc II d'Anjou es va proclamar comte de Nantes i duc de Bretanya fins al 960.
No se sap exactament la data de la mort de Roscil·la de Blois.