OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Livingston (Illinois)

Livingston és una població dels Estats Units a l'estat d'Illinois. Segons el cens del 2000 tenia 825 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Livingston tenia 825 habitants, 367 habitatges, i 237 famílies. La densitat de població era de 300,5 habitants/km².
Dels 367 habitatges en un 27,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 49,9% hi vivien parelles casades, en un 9,3% dones solteres, i en un 35,4% no eren unitats familiars. En el 31,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 15,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,25 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,81.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,3% tenia menys de 18 anys, un 7% entre 18 i 24, un 30,5% entre 25 i 44, un 19,6% de 45 a 60 i un 19,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 96 homes.
La renda mediana per habitatge era de 37.083 $ i la renda mediana per família de 41.563 $. Els homes tenien una renda mediana de 34.444 $ mentre que les dones 19.271 $. La renda per capita de la població era de 16.291 $. Aproximadament el 7,8% de les famílies i el 9,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Livingston». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 4 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Livingston». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Llista d'empreses de Menorca per facturació

Aquesta llista conté les cent empreses amb seu social a l'illa de Menorca ordenades per facturació del 2012.
| Nom de l'empresa | Indústria | Facturació (milions d' €) | Treballadors |
| Jaime Mascaró | Calçat | 33,1 | 185 |
| Dispreu Logística | Distribuïdor a l'engròs | 29,9 | 33 |
| Clinica Salus Menorca | Salut | 14,3 | 174 |
| Apalliser | Distribuïdor minorista | 13,4 | 42 |
| Antonio Gomila | Construcció | 12,4 | 75 |
| Pons Quintana | Calçat | 11,5 | 90 |
| Mascaro Morera | Transport de mercaderies | 11,3 | 80 |
| Binipreu | Distribuïdor minorista | 11,2 | 23 |
| Desarrollos Insulares | Distribuïdor minorista | 10,3 | 120 |
| Menorca Llet | Productes lactis | 10.2 | 12 |
| Juan Mora | Construcció | 9,8 | 60 |
| Viajes Magón | Agències de viatges | 9,8 | 41 |
| Red Turística Menorquina (Artiem Hotels) | Hoteleria | 7,9 | 101 |
| Promocion y Desarollo Turistico de Menorca | Hoteleria | 7,4 | 75 |
| MADERESA (Maderedos Reunidos) | | 7,2 | 40 |
| Promotora Menorquina de Turismo | | 7,1 | 143 |
| Promoturist | | 6,5 | 69 |
| Greve Invest | | 6,3 | 47 |
| Estación de servicio y gasolinera San Luis | | 6,0 | 14 |
| Owners Cars | | 5,6 | 20 |
| Metalurgia Pons | | 5,2 | 43 |
| Estaciones Lubricantes y Energéticos | | 5,0 | 12 |
| Petroleos Menorquines | | 4,9 | 5 |
| Carnicas Viper | | 4,8 | 15 |
| Vacances Menorca | | 4,7 | 50 |
| M Polo | | 4,6 | 22 |
| Triangle Postals | | 4,4 | 46 |
| Distribuciones Goñalons SL | | 4,4 | 26 |
| Insula Menor | | 4,4 | 20 |
| Hermanos Vivo Pons | | 4,4 | 8 |
| Hiper Ciutadella | | 4,3 | 26 |
| Distribuciones Moll Febrer | | 4,0 | 22 |
| Q Hotels Sun Resort | | 4,0 | 19 |
| Detall Ciutadella | | 4,0 | 19 |
| Tecnocenter | | 4,0 | 15 |
| Autobuses Mahón | | 3,9 | 60 |
| Menorca Fruit | | 3,9 | 14 |
| Club Son Xoriguer | | 3,7 | 34 |
| Nautic Center Menorca | | 3,7 | 21 |
| Camaras Frigorificas | | 3,7 | 12 |
| Menorca Star | | 3,6 | 41 |
| Miguel Pons Justo (Gin Xoriguer) | | 3,5 | 27 |
| Materials Ciutadella Joan i Jordi | | 3,5 | 25 |
| Dalrit | | 3,5 | 22 |
| Nou Mercat Ciutadella | | 3,5 | 20 |
| Elite Hotels | | 3,5 | 17 |
| Denix | | 3,4 | 28 |
| Olympia Establiments | | 3,4 | 20 |
| Urbanización San Luis Mediterraneo | | 3,2 | 40 |
| Karta Memosa | | 3,2 | 18 |
| Andreu Olives | | 3,1 | 21 |
| Construcciones Olives | | 3,0 | 20 |
| Sasga Yacths | | 2,9 | 15 |
| Menorca Preu | | 2,9 | 15 |
| Ciudadela Ferrerías SL | | 2,8 | 24 |
| S'Algar Hotels | | 2,8 | 20 |
| Distribuidora Menorquina | | 2,8 | 17 |
| Autocares Norte | | 2,7 | 27 |
| Sagitario Playa | | 2,7 | 20 |
| Cash Menorca | | 2,7 | 12 |
| Salord y C Doux | | 2,7 | 3 |
| Comercial JAYPE | | 2,6 | 30 |
| Lacto Industria Menorquina | | 2,6 | 22 |
| Inversiones y Administración Baleares | | 2,6 | 13 |
| Curtidos Taltavull | | 2,6 | 5 |
| Menorca Comerç | | 2,5 | 16 |
| S,A Nostra Illa Distribucions | | 2,5 | 12 |
| Ganados Palliser | | 2,5 | 4 |
| Gasoil Menorca | | 2,5 | 4 |

## Referències

* ↑ «1000 Primeras Empresas de Baleares». [Consulta: 1r gener 2017].
# Clive Bell

Arthur Clive Heward Bell (Great Shefford, 16 de setembre de 1881 - Londres, 17 de setembre de 1964) va ser un crític d'art anglès.
Va estudiar a la Universitat de Cambridge i el 1907 es va casar amb Vanessa Stephen, germana de Virginia Woolf. Al costat del seu concunyat Leonard Woolf i Roger Eliot Fry, van formar la base del Grup de Bloomsbury. Els seus conceptes estètics més importants van ser publicats al llibre Art de 1914 i a Since Cézanne de 1922, al qual va promoure la seva teoria denominada amb el terme «significant form», que descriu la qualitat distintiva de les obres d'art a altres objectes. La seva argumentació «que l'apreciació artística implica una resposta emocional a qualitats sols formals, independents del contingut», va ser molt influent durant algunes dècades.

## Obres

* Art (1914)
* Since Cézanne (1922)
* Civilization (1928)
* Proust (1929)
* An Account of French Painting (1931)
* Old Friends (1956)
# Clitòmac de Cartago

Clitòmac (grec antic: Κλειτόμαχος, llatí: Cleitomachus), nascut Hasdrúbal (en púnic, 𐤏𐤆𐤓𐤁𐤏𐤋, ‘zrb‘l; en grec antic: Ἀσδρούβας, llatí: Hasdrubal), fou un filòsof cartaginès que es va traslladar a Atenes cap a l'any 160 aC i va arribar a ser escolarca de l'Acadèmia.
Es va relacionar, cap a l'any 146 aC, amb Carnèades, el fundador de la nova Acadèmia, i en va ser un dels deixebles més distingits; no obstant això, també va estudiar amb els estoics i els peripatètics. Segons Diògenes Laerci, va succeir Carnèades al capdavant de l'Acadèmia quan el mestre va morir l'any 129 aC, i encara ensenyava el 111 aC, segons que diu Ciceró, car a Atenes el va escoltar Luci Licini Cras.
Va escriure prop de 400 llibres, però no se n'ha conservat més que alguns títols i uns quants fragments, procedents de citacions de Ciceró. L'objectiu principal de les seves obres era divulgar el pensament filosòfic del seu mestre Carnèades, de qui mai no va dissentir. Clitòmac va viure a Atenes fins al final de la seva vida, però sempre va recordar Cartago, la seva pàtria, i quan va ser ocupada i destruïda l'any 146 aC a la Tercera Guerra Púnica, va escriure una obra per consolar als seus desgraciats paisans. Aquesta obra l'havia llegit Ciceró, que diu que tenia la intenció de mostrar el consol que ofereix la filosofia fins i tot en les situacions més adverses. Ciceró diu que va llegir amb molta atenció les obres de Clitòmac, pel seu gran talent filosòfic. Fins i tot en va traduir al llatí algunes obres, com ara el titulat De sustinendis offensionibus.
Clitòmac va dedicar dues obres a dos romans eminents: una, al cònsol Luci Marci Censorí, i l'altra, al poeta satíric Gai Lucili. Probablement, també va tractar sobre la història de la filosofia, atès que va escriure una obra intitulada Περὶ αἱρέσεων ('Sobre les escoles filosòfiques'). Fabricius l'inclou a la Bibliotheca Graeca.

## Referències

* 1 2 Cleitomachus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 784-785
# Dannii Minogue

Danielle Jane "Dannii" Minogue (Melbourne 20 d'octubre de 1971) és una cantant i artista de l'espectacle australiana. Minogue es va fer famosa a principi de la dècada de 1980 pels seus papers d'actriu a la televisió australiana abans de començar la seva carrera dins la música pop a principis de la dècada de 1990 Va tenir èxit amb les cançons com "Love and Kisses" i "This Is It", però en el seu segon album la seva popularitat com a cantant disminuí i se centrà en altres camps com la televisió. A finals de la dècada de 1990 tornà a cantar i obtingué èxit amb la de música dance "All I Wanna Do".
El 2001, Minogue va tornar a tenir un gran èxit amb "Who Do You Love Now?", i el seu àlbum, Neon Nights, va passar a ser el de més èxit de la seva carrera. ha venut uns set milions de discs.

## Discografia

* 1991: Love And Kisses
* 1993: Get Into You
* 1997: Girl
* 2003: Neon Nights
* 2007: Club Disco

## Filmografia

Film :
| Any | Film | Paper | Notes |
| 1992 | Secrets | Didi | |
| 2004 | The Porter | Bunny Stigler | Curtmetratge |
| 2007 | White Diamond: A Personal Portrait of Kylie Minogue | Ella mateixa | Documental |
| Televisió ||||
| Any | Títol | Paper | Notes |
| 1978 | Skyways | Amy | |
| 1978 | The Sullivans | Carla (#2) | |
| 1982–1988 | Young Talent Time | Ella mateixa | Regular |
| 1988 | All The Way | Penny Seymour | |
| 1988 | New Generation | Ella mateixa | |
| 1989–1990 | Home and Away | Emma Jackson | paper recurrent |
| 1994 | The Big Breakfast | Ella amteixa | Presentdora |
| 1994–1995 | Fan TC | Ella amteixa | Presentdora |
| 1996 | It's Not Just Saturday | Ella amteixa | Host |
| 1996 | Scoop | Ella amteixa | Host |
| 1997 | Disney Time | Ella amteixa | Presentadora |
| 1997 | Top of the Pops | Ella amteixa | Invitada |
| 1997–1998 | Live & Kicking ("Electric Circus" segments) | Ella amteixa | Presentadora |
| 2007–Present | Australia's Got Talent | Ella amteixa | Jutge |
| 2007–Present | The X Factor | Ella amteixa | Jutge |
| 2007 | The Kylie Show | Ella amteixa | Comèdia |
| 2008 | Nickelodeon UK Kids Choice Awards 2008 | Ella amteixa | Host |
| 2009 | Beautiful People | Ella amteixa | Atista invitada |
| 2010 | Ultimate Movie Toons | Ella amteixa | Invitada |
| 2010 | Dannii Minogue: Style Queen | Ella amteixa | 3 Part Documentary of her current projects |
| Stage ||||
| Any | Títol | Paper | Notes |
| 1997 | Grease: The Arena Spectacular | Rizzo | |
| 1999 | Macbeth | Lady Macbeth | |
| 2000 | Notre Dame de Paris | Esmeralda | |
| 2000 | The Vagina Monologues | | |

## Referències

* ↑ "Success: Biography" Arxivat 2010-04-13 a Wayback Machine.. DanniiMusic.com. Retrieved 16 November 2008.
* 1 2 "Dannographii" Arxivat 2010-12-09 a Wayback Machine.. DanniiMusic.com. Retrieved 12 November 2008.
* ↑ "Club Queen" Arxivat 2010-12-31 a Wayback Machine.. DanniiMusic.com. 29 June 2006. Retrieved 3 December 2006.
* ↑ «Dannii Minogue Artist Profile :: CentralStation.com.au». Arxivat de l'original el 2011-02-17. [Consulta: 24 octubre 2010].

## Enllaços externs

* Lloc web oficial Arxivat 2006-05-26 a Wayback Machine.
# Conxita Mora Jordana

Conxita Mora Jordana (15 d'abril de 1955 – 5 d'octubre de 2016), fou una política andorrana, primera alcaldessa d'Andorra la Vella, entre 1999 i 2003. El 2007 era la directora de la federació empresarial andorrana.
Entre 2009 i 2011 fou membre del Consell General d'Andorra, la cambra legislativa amb la Coalició Reformista.

## Referències

* ↑ Conxita Mora Jordana (francès)
* ↑ L'excònsol Conxita Mora mor als 61 anys (català)
* ↑ «Andorra and its financial institutions 2007», 2007. [Consulta: 14 juliol 2018].
* ↑ Conxita Mora Jordana (català)
# Confederació dels Sindicats Lliures d'Angola

La Confederació dels Sindicats Lliures d'Angola (portuguès Confederação dos Sindicatos Livres de Angola, CSLA) era una organització sindical angolesa a l'exili. La CSLA va ser impulsada per MDIA, un petit moviment pacifista bakongo, el setembre de 1962. La CSLA va insistir a utilitzar mètodes de lluita no violents. En 1964 la CSLA es va unir a la Unió Nacional dels Treballadors d'Angola, formant un cos conjunt coordinat, Comitè d'Unitat d'Acció i Coordinació Sindical d'Angola (CUACSA). La CSLA va treballar en contacte amb les campanyes organitzades per Nto-Bako i amb el MDIA, i va demanar que els refugiats angolesos tornessin a casa. El 1964 CSLA va afirmar que havien organitzat el retorn de 4.000 treballadors angolesos per construir l'organització CSLA a l'interior del país.
En juliol de 1966 la CSLA va deixar la CUACSA.
En 1968 la CSLA afirmava tenir 37,926 membres, però de fet l'organització tenia una existència marginal.

## Vegeu també

* Sindicats d'Angola

## Referències

* 1 2 Marcum, John A. The Angolan Revolution. Vol. 2, Exile Politics and Guerrilla Warfare (1962-1976). Cambridge, Mass: MIT, 1978. p. 376
* 1 2 Mielke, Siegfried. Internationales Gewerkschaftshandbuch. Opladen: Laske + Budrich, 1983. p. 205
* 1 2 Marcum, John A. The Angolan Revolution. Vol. 2, Exile Politics and Guerrilla Warfare (1962-1976). Cambridge, Mass: MIT, 1978. pp. 393-394
* 1 2 3 Marcum, John A. The Angolan Revolution. Vol. 2, Exile Politics and Guerrilla Warfare (1962-1976). Cambridge, Mass: MIT, 1978. pp. 159-160
* ↑ United States. Labor Digests on Countries in Africa. Washington, D.C.: U.S. Dept. of Labor, Bureau of Labor Statistics, 1966. p. 4
# Confederació dels Galla Occidentals

La Confederació dels Galla Occidentals fou un embrió d'estat fundat el 1936 i eliminat pels italians.
El 1936, quan els italians van envair Etiòpia, els oromo (galla) occidentals van refusar participar en la lluita, i trenta-tres caps oromo de l'occident van formar la Confederació dels Galla Occidentals sota la direcció de Kumsa Moroda, àlies Habte Mariam Moroda, que va demanar a la Societat de Nacions, a través del cònsol britànic a Gore, el reconeixement, petició que fou ignorada. Es va demanar al govern britànic establir el protectorat sobre la confederació però els britànics van refusar, i els italians van dominar el país (vers 1937).

## Referències

* Oromos 1936 Arxivat 2009-03-02 a Wayback Machine.
# Lo Raset (Toralla)

Lo Raset és un turó de 1.241,3 metres d'altitud del terme actual de Conca de Dalt, pertanyent a l'antic municipi de Toralla i Serradell, al Pallars Jussà, en territori del poble de Toralla.
Està situat a la Serra de Sant Salvador, a ponent de Toralla, a ponent del Turó de la Costa del Clot i de Santes Creus. És al nord-oest de la Collada Viella i de l'Espluga Viella i a llevant del Tossal del Càvet i de la Collada Estreta del Càvet.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Llista d'òperes de Haydn

La llista de les òperes de Haydn següent és per ordre cronològic i dividida en trams de la carrera de l'autor.
Franz Joseph Haydn no és especialment recordat com a compositor d'òperes, tot i que aquest gènere ocupà una part no gens petita del seu temps com a compositor. Durant les dècades dels 1770 i dels 1780, Haydn dirigia una companyia d'òpera que actuava per al príncep Nikolaus Esterházy, i que va fer unes 150 representacions anuals. Un nombre considerable d'aquestes òperes eren obra del mateix Haydn. Unes obres que, avui, només s'interpreten ocasionalment.

## Òperes compostes com a músic freelance

* Der krumme Teufel, Singspiel, compost durant el seu període com a música freelance. (1753). Perduda.

## Compostes durant el temps en què serví a la casa Esterházy

| Data | Títol | Hob. | Gènere | Subdivisions | Llibret |
| 1762 | La marchesa nespola | 30/1 | comedia | | |
| 1763 revisat 1773-1774 | Acide e Galatea | 28/1 | festa teatrale | 1 acte | G A Migliavacca |
| 1766 | La canterina (La cantaire) | 28/2 | intermezzo in musica | 2 actes | |
| 1768 | Lo speziale (L'apotecari) | 28/3 | dramma giocoso | 3 actes | Carlo Goldoni, revisat per Karl Frieberth? |
| 1770 | Le pescatrici (Les pescadores) | 28/4 | dramma giocoso | 3 actes | Carlo Goldoni, revisat per Carl Friberth? |
| 1773 | L'infedeltà delusa (La infidelitat decebuda) | 28/5 | burletta per musica | 2 actes | Marco Coltellini, revisat per Carl Friberth? |
| 1773 | Philemon und Baucis | 29b/2 | Singspiel | 1 acte | G K Pfeffel |
| 1775 | L'incontro improvviso (La trobada inesperada) | 28/6 | dramma giocoso | 3 actes | Karl Frieberth, a partir de La rencontre imprévue L H Dancourt. |
| 1777 | Il mondo della luna (El món de la Lluna) | 28/7 | dramma giocoso | 3 actes | Carlo Goldoni |
| 1779 revisat 1785 | La vera costanza (La veritable constància) | 28/8 | dramma giocoso | 3 actes | Francesco Puttini |
| 1779 | L'isola disabitata (L'illa deshabitada) | 28/9 | azione teatrale | 2 parts | Pietro Metastasio |
| 1781 | La fedeltà premiata (La fidelitat premiada) | 28/10 | dramma giocoso | 3 actes | a partir de L'infedeltà fedele de Giambattista's Lorenzi. |
| 1782 | Orlando paladino (Orlando paladí) | 28/11 | dramma eroicomico | 3 actes | Nunziano Porta, basat en Le pazzie d'Orlando, de Carlo Francesco Badini, a partir d'Orlando furioso, de Ludovico Ariosto. |
| 1784 | Armida | 28/12 | dramma eroico | 3 actes | a partitr de la Gerusalemme liberata de Torquato Tasso. |

## Compostes per al seu primer viatge a Londres

* L'anima del filosofo (L'ànima del filòsof), Hob. 28/13, dramma per musica in 4 acts. (1791). Es tracta de la versió personal de Haydn del mite d'Orfeu. És l'única òpera de Haydn posterior a la seva època a Esterházy, composta per al seu primer viatge a Londres, però que no es va estrenar quan estava previst, degut a intrigues.

## Referències

* Les dates donades més amunt provenen del Grove Dictionary of Music and Musicians, tal com les dona Georg Feder.
* Branscombe, Peter (1992), 'Haydn, Joseph' in The New Grove Dictionary of Opera, ed. Stanley Sadie (London) ISBN 0-333-73432-7
# Loges

Els loges o luges (en llatí: logi o lugi, en grec antic Λόγοι o Λοῦγοι) eren un poble celta de Britànnia esmentat per Claudi Ptolemeu, que vivien al sud dels smertes (smertae) i a l'oest del cornovis (cornovii) i ocuparien una part de Dornoch, Cromarty (Cromartyshire), i els Murray Firths.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Logi». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 8 agost 2021].
# Luci Cecili Metel Crètic

Luci Cecili Metel Crètic (en llatí Lucius Caecilius Metellus Creticus) va ser un magistrat romà, probablement fill del pretor Lucius Caecilius Metellus. Formava part de la gens Cecília, i era de la branca familiar dels Metel. Ciceró diu que la seva sogra es deia Clòdia però potser la Clòdia que menciona va ser l'esposa de Quint Cecili Metel, cònsol l'any 60 aC.
Va ser tribú de la plebs l'any 49 aC i fidel als principis hereditaris de la seva família, es va distingir pel seu suport al partit aristocràtic. Quan Gneu Pompeu va entrar a Roma l'any 49 aC, no va fugir i va intentar impedir que Juli Cèsar prengués possessió del tresor sagrat, que només va acceptar quan va haver d'escollir entre el tresor i la vida. Poc després va anar a Càpua, a principis de març, quan Pompeu estava a punt de sortir d'Itàlia.
Probablement és la mateixa persona que el Metel que apareix al costat de Marc Antoni a Àccium l'any 31 aC, a qui Octavi va perdonar per intercessió d'un fill seu, que combatia a favor del futur emperador.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II. Londres: Taylor and Walton, 1846, p. 1065.
# Luci Cecili Dènter (cònsol)

Luci Cecili Dènter (llatí: Lucius Caecilius Denter) va ser un magistrat romà. Formava part de la gens Cecília, una gens romana d'origen plebeu, i de la família dels Cecili Dènter.
Va ser elegit cònsol l'any 284 aC i pretor el 283 aC. Va lluitar contra els sènons i va morir en la guerra contra aquest poble gal. El va substituir Marc Curi Dentat. Alguns autors pensen que Luci Cecili Dènter, cònsol, i Luci Cecili, pretor, en dos anys seguits, podrien ser personatges diferents. Un altre Luci Cecili Dènter va ser pretor l'any 182 aC.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Londres: Walton and Maberly, 1841, p. 993.
# Lluís Cristià de Stolberg-Gedern

Lluís Cristià de Stolberg-Gedern -Ludwig Christian zu Stolberg-Gedern (alemany) - (Isenburg, Alemanya, 8 de setembre de 1652 - Gedern, 27 d'agost de 1710) fou un noble alemany fill d'Enric Ernest de Stolberg-Wernigerode (1593-1672) i d'Anna Elisabet de Stolberg-Wernigerode (1624-1668). El 16 de novembre de 1680 en va casar a Neuenstadt amb la princesa Sofia Dorotea de Wurtemberg-Neuenstadt (1658-1681), filla del duc Frederic (1615-1682) i de Clara Augusta de Brunsvic (1632-1700). El matrimoni no va tenir fills. Havent enviudat, el 14 de maig de 1683 es va casar a Güstrow amb la princesa Cristina de Mecklenburg-Gustrow (1663-1749), filla del duc Gustau Adolf (1633-1695) i de la princesa Magdalena Sibil·la de Schleswig-Holstein-Gottorp (1631-1719). El matrimoni va tenir els següents fills:
* Gustau Adolf (1684-1684)
* Gustau Ernest (1685-1689)
* Frederica Carlota (1686-1739)
* Emília Augusta (1687-1730)
* Cristiana Lluïsa (1688-1691)
* Albertina Antònia (1689-1689)
* Carles Lluís (1689-1691)
* Gustava Magdalena (1690-1691)
* Cristià Ernest (1691-1771)
* Cristina Elionor (1692-1745)
* Frederic Carles (1693-1767), casat amb Lluïsa Enriqueta de Nassau-Saarbrücken (1705-1766).
* Ernestina Guillemina (1695-1759)
* Frederica Lluïsa (1696-1697)
* Lluís Adolf (1697-1698)
* Enric August (1697-1748)
* Sofia Cristiana (1698-1771)
* Ferranda Enriqueta (1699-1750), casada amb Jordi August d'Erbach-Schönberg (1691-1758).
* Ludolf Lebrecht (1701-1702)
* Cristià Lluís (1701-1701)
* Augusta Maria (1702-1768)
* Carolina Adolfina (1704-1707)
* Filipina Lluïsa (1706-1744)

## Enllaços externs

* Lluís Cristià de Stolberg
# Lontra

Lontra és un gènere de llúdries que viuen a les Amèriques.
El gènere inclou quatre espècies:
* Llúdria del Canadà (Lontra canadensis)
* Llúdria de Xile (Lontra provocax)
* Llúdria cuallarga (Lontra longicaudis)
* Llúdria costanera sud-americana (Lontra felina)
Abans es classificava aquestes espècies al gènere Lutra, juntament amb la llúdria comuna, però actualment tenen un gènere propi.

## Referències

* ↑ Wilson, Don E. (ed.); Reeder, DeeAnn M. (ed). Mammal Species of the World (en anglès). 3a edició. Baltimore: Johns Hopkins University Press, 2005. ISBN 978-0-8018-8221-0. OCLC 62265494.
Espècies vivents de carnívors :
Regne: Animalia  ·  Embrancament: Chordata  ·  Classe: Mammalia  ·  Infraclasse: Eutheria  ·  Superordre: Laurasiatheria :
Subordre Feliformia :
Família Felidae :
Família Viverridae (inclou les civetes) :
Família Eupleridae :
Subordre Caniformia (continua més avall) :
Subordre Caniformia (continua més amunt) :
Família Canidae :
Família Mustelidae :