# Colonia del Sacramento

Colonia del Sacramento (del portuguès Colônia do Santíssimo Sacramento), més coneguda amb el nom de Colonia, és la capital del departament de Colonia, Uruguai. Ubicada pocs quilòmetres al sud-est de la confluència del riu Uruguai i el Riu de la Plata, el seu barri històric ha estat declarat Patrimoni de la Humanitat el 1995, en il·lustrar la fusió destacada dels estils portuguès, espanyol i postcolonial.
Per la seva proximitat amb la ciutat de Buenos Aires (Argentina) té fort vincle amb ella. Són nombrosos els viatgers que arriben i parteixen amb aquesta destinació, i també els habitants de Buenos Aires que hi tenen propietats. Va existir un projecte per unir ambdues ciutats mitjançant un pont binacional.

## Història

Després de la missió espanyola de Villa Soriano, la coneguda al principi com Nova Colônia do Santíssimo Sacramento va ser el primer assentament en el que avui és territori uruguaià, realitzat l'any 1680 per un grup de portuguesos comandats pel Mestre de Camp Manuel de Lobo. L'assentament es va ubicar davant Buenos Aires, al territori de la Governació del Riu de la Plata (pertanyent a Espanya) durant la governació de José de Garro. Ja el mateix any de la seva fundació va ser assaltada i ocupada pel governador de Buenos Aires, però es va tornar a Portugal el 1681, en espera de negociacions posteriors, que no van arribar a bon terme.
Pel tractat d'Utrecht (1713) la seva possessió va quedar a les mans de Portugal. Sota sobirania portuguesa la colònia es va convertir en un focus de contraban portuguès i britànic cap a les possessions espanyoles, de manera que Felip V de Castella va encarregar al governador de Buenos Aires, Bruno Mauricio de Zabala, la construcció i fortificació de Montevideo a fi de poder controlar el contraban.
La construcció de Montevideo va ocupar sis anys (1724-1730). En qualsevol cas José de Carvajal y Láncaster, ministre de Ferran VI, va intentar firmar un acord de límits amb Portugal (1750) de manera que Espanya es quedés amb la Colonia del Sacramento cedint a canvi a Portugal les reduccions jesuïtes anomenades "Els Set Pobles de les Missions" (en l'actual Rio Grande do Sul, al Brasil). L'entrada d'Espanya en la Guerra dels Set Anys (1762) interrompé les converses i Pedro de Cevallos ocupà de nou la colònia. No obstant això, la guerra acaba amb la firma del Tractat de París (1763), en el qual s'estipula el retorn de la disputada colònia a Portugal.
Finalment, el 1777, el mateix Cevallos, nomenat virrei del recentment creat Virregnat del Riu de la Plata, conquereix definitivament la colònia, conquesta que és ratificada mitjançant el Tractat de Sant Ildefons. El territori va quedar dividit entre la superintendència de Buenos Aires i la governació de Montevideo.

### Cronologia

El govern des de 1680 fins a l'actualitat (amb la bandera del període) és:
| Des de | Fins a | Govern | Raons de transferència |
| 1680 | 1680 | Portugal | conquerida per José de Garro |
| 1680 | 1681 | Espanya | Tractat provisional de Lisboa |
| 1681 | 1705 | Portugal | conquerida durant la Guerra de Successió Espanyola |
| 1705 | 1713 | Espanya | Tractat d'Utrecht |
| 1714 | 1762 | Portugal | Primera expedició de Cevallos |
| 1762 | 1763 | Espanya | Tractat de París (1763) |
| 1763 | 1777 | Portugal | Segona expedició de Cevallos |
| 1777 | 1811 | Espanya | Revolució liderada per José Gervasio Artigas |
| 1811 | 1817 | Lliga Federal | Invasió portuguesa |
| 1817 | 1822 | Portugal | Independència del Brasil |
| 1822 | 1828 | Brasil | Guerra Argentino-Brasilera |
| 1828 | l'actualitat | Uruguai | |

## Població

Segons les dades del cens de 2004, Colonia del Sacramento tenia una població aproximada de 21.714 habitants.
| Any | Població |
| 1963 | 13.337 |
| 1975 | 17.046 |
| 1985 | 19.102 |
| 1996 | 22.200 |
| 2004 | 21.714 |
Font:

## Monuments i llocs d'interès
### Centre històric

El centre històric de Colonia va ser declarat Patrimoni Mundial per la UNESCO el 1995. La singular preservació de l'entorn ha permès la utilització dels seus carrers com a exteriors de diverses pel·lícules d'època, com D'això no es parla (1993) de María Luisa Bemberg, amb Marcello Mastroianni com a protagonista.

### Real de San Carlos

El Real de San Carlos és la zona dels afores de Colonia des d'on les tropes espanyoles van posar setge a la plaça forta portuguesa el 1761. El seu nom és un homenatge al rei Carles III d'Espanya. Compta amb una petita capella dedicada a San Benito de Palerm, el primer sant negre de l'Església Catòlica. És avui en dia una zona residencial, amb moltes cases de cap de setmana, on es pot gaudir de platges tranquil·les sobre el Riu de la Plata de sorres finíssimes.
Al Real de San Carlos es va desenvolupar a començaments del segle xx, per iniciativa de l'empresari argentí Nicolás Mihanovich, un complex turístic, avui en lamentable abandonament, que comptava amb un hotel-casino (del qual només es va construir un "Annex"), una plaça de toros, un frontó de pilota basca (el major de Sud-amèrica) i una central elèctrica pròpia.

### Actualitat

El 14 d'agost de 2007 va ser localitzat, en les profunditats del Riu de la Plata, sobre la costa de Colonia, un antic canó portuguès que data de 1818. S'especula que va poder haver estat utilitzat per l'armada lusitana en temps en els quals l'Uruguai es trobava sota domini de Portugal, amb el nom de Província Cisplatina. La peça, que es conserva en bon estat, mesura aproximadament 70 centímetres i es considera d'important valor històric i cultural per a la regió. Per aquesta raó, serà posada en exposició al Museu Portuguès de Colonia.

## Transport

Colonia del Sacramento està comunicada per tres línies de transbordadors des de Buenos Aires, Argentina: "Buquebus", "Seacat Colonia" i "Colonia Express".
Hi ha dues carreteres principals que acaben a Colonia: la nacional 1 connecta Colonia amb Montevideo en direcció est; la ruta 21 connecta la ciutat amb el nord del país, incloent-hi el Parc Anchorena a 30 km, i Fray Bentos. També hi ha un petit aeroport que rep trànsit aeri regional. Existeix un projecte per incrementar els vols amb Buenos Aires (es va desenvolupar en el passat) i amb altres ciutats de l'Uruguai.

## Representació diplomàtica

La República Argentina té un consolat general a Colonia del Sacramento.

## Vegeu també

* Invasions britàniques del Riu de la Plata
* Llista del Patrimoni de la Humanitat d'Amèrica

## Referències

* 1 2 3 Història de Colonia a la Xarxa Acadèmica Uruguaiana Arxivat 2007-03-20 a Wayback Machine. (castellà)
* ↑ Colonia del Sacramento UNESCO (anglès)
* ↑ Contreras, Remedios. Relación y documentos de gobierno del virrey del Perú, Agustín de Jáuregui y Aldecoa, (1780-1784) (en castellà). Editorial CSIC - CSIC Press, 1982, p. 101. ISBN 840005055X.
* ↑ Mellafe, Rolando. Negro Slavery in Latin America (en anglès). University of California Press, 1975, p. 57. ISBN 0520021061.
* ↑ "Beiträge zur Stadtgeographue von Montevideo" («Les contribucions a la geografia urbana de Montevideo») editat per Günter Mertins, 1987, p.157
* ↑ Dades estadístiques de l'Institut Nacional d'Estadística de l'Uruguai 2004 (PDF)
* ↑ «Dades estadístiques de l'Institut Nacional d'Estadística de l'Uruguai 1963-1996». Arxivat de l'original el 2011-07-21. [Consulta: 7 maig 2011].
* ↑ Troben vell canó portuguès en les profunditats del Riu de la Plata Arxivat 2007-10-07 a Wayback Machine. (castellà)

## Enllaços externs

* Pàgina sobre Colonia a la Red Acadèmica Uruguaiana (RAU) Arxivat 2007-03-20 a Wayback Machine. (castellà)
* Distàncies en quilòmetres entre les principals ciutats de l'Uruguai (castellà)
* UNESCO-Patrimoni de la Humanitat: Colonia del Sacramento (anglès)
Colònies Portugueses :
Àfrica del nord 
Segle XV
1415–1640 Ceuta
1458–1550 Alcácer Ceguer (El Qsar es Seghir)
1471–1550 Arzila (Asilah)
1471–1662 Tànger
1485–1550 Mazagan (El Jadida)
1487– meitat del segle XVI Ouadane
1488–1541 Safim (Safi)
Segle XVI
1505–1769 Santa Cruz do Cabo de Gué (Agadir)
1506–1525 Mogador (Essaouira)
1506–1525 Aguz (Souira Guedima)
1506–1769 Mazagan (El Jadida)
1513–1541 Azamor (Azemmour)
1577–1589 Arzila (Asilah)
Àfrica subsahariana 
Segle XV
1455–1633 Argüin
1470–1975 São Tomé$^1$
1474–1778 Annobón
1478–1778 Fernando Poo (Bioko)
1482–1637 Elmina (São Jorge da Mina)
1482–1642 Costa d'Or
1496–1550 Madagascar (part)
1498–1540 illes Mascarenyes
segle XVI
1500–1630 Malindi
1500–1975 Príncipe$^1$
1501–1975 Àfrica Oriental Portuguesa (Moçambic)
1502–1659 Santa Helena
1503–1698 Zanzíbar
1505–1512 Quíloa (Kilwa)
1506–1511 Socotra
1557–1578 Accra
1575–1975 Àfrica Occidental Portuguesa (Angola)
1588–1974 Cacheu$^2$
1593–1698 Mombasa (Mombasa)
Segle XVII
1642–1975 Cap Verd
1645–1888 Zigüinchur
1680–1961 São João Baptista de Ajudá
1687–1974 Bissau$^2$
Segle XVIII
1728–1729 Mombasa (Mombasa)
1753–1975 São Tomé i Príncipe
Segle XIX
1879–1974 Guinea Portuguesa
1885–1975 Congo Portuguès (Cabinda)
$^1$ Part de São Tomé i Príncipe des de 1753.   $^2$ Part de Guinea Portuguesa des de 1879.
Àsia occidental 
Segle XVI
1506–1615 Gamru (Bandar Abbas)
1507–1643 Sohar
1515–1622 Illa d'Ormuz (Ormus)
1515–1648 Kuriyat
1515–? Kalhat
1515–1650 Muscat
1515?–? Barka
1515–1633? Julfar (Ras al-Khaimah)
1521–1602 Bahrain (Illa d'al-Muharraq i al-Manama)
1521–1529? Katif
1521?–1551? Tarut
1550–1551 Katif
1588–1648 Matrah
Segle XVII
1620–? Khor Fakkan
1621?–? As Sib
1621–1622 Qeshm
1623–? Libedia
1624–? Kalba
1624–? Madhah
1624–1648 Dibba Al-Hisn
1624?–? Bandar-e Kong
Subcontinent indi 
Segle XVI
1498–1545 Laccadives (Lakshadweep)
Segle XVI
Índia Portuguesa
   1500–1663 Cochin (Kochi)
   1502–1661 Quilon (Coulão/Kollam)
   1502–1663 Cannanore (Kannur)
   1507–1657 Negapatam (Nagapatnam)
   1510–1962 Goa
   1512–1525 Calicut (Kozhikode)
   1518–1619 Paliacate (Pulicat)
   1521–1740 Chaul
   1523–1662 Mylapore
   1528–1666 Chittagong
   1534–1601 Salsette
   1534–1661 Bombai (Mumbai)
   1535–1739 Baçaím (Basseim, Vasai-Virar)
   1536–1662 Cranganore (Kodungallur)
   1540–1612 Surat
   1548–1658 Tuticorin (Thoothukudi)
   1559–1962 Daman i Diu
   1568–1659 Mangalore
   1579–1632 Hugli
   1598–1610 Masulipatnam (Machilipatnam)
1518–1521 Maldives
1518–1658 Ceilan portuguès (Sri Lanka)
1558–1573 Maldives
Segle XVII
Índia Portuguesa
   1687–1749 Mylapore
Segle XVIII
Índia Portuguesa
   1779–1954 Dadra i Nagar Haveli
Àsia oriental i Oceania 
Segle XVI
1511–1641 Malaca
1512–1621 Illes Banda
1512–1621 Illes Moluques (Maluku)
   1522–1575 Ternate
   1576–1605 Amboina
   1578–1650 Tidore
1512–1665 Makassar
1553–1999 Macau
1533–1545 Ningbo
1571–1639 Decima (Dejima, Nagasaki)
Segle XVII
1642–1975 Timor portuguès (East Timor)$^1$
Segkle XIX
Macau
   1864–1999 Coloane
   1849–1999 Portas do Cerco
   1851–1999 Taipa
   1890–1999 Ilha Verde
Segle XX
Macau
   1938–1941 Lapa i Montanha (Hengqin)
$^1$ 1975 és la data de la independència de Timor Oriental, però al cap de pocs dies fou envaïda per Indonèsia i va restar ocupada fins al 2002.
Amèrica del nord i Oceà Atlàntic 
Segle XV
1420          Madeira
1432          Açores
Segle XVI
1500–1579? Terra Nova (Newfoundland)
1500–1579? Labrador
1516–1579? Nova Escòcia
Amèrica central i del sud 
Segle XVI
1500–1822 Brasil
1536–1620 Barbados
Segle XVII
1680–1777 Nova Colônia do Sacramento
Segle XIX
1808–1822 Cisplatina (Uruguai) :