OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Jean Louis Lassaigne

Jean Louis Lassaigne, nascut a París el 22 de setembre de 1800 i traspassat també a París el 18 de març de 1859, va ser un químic francès conegut per l'assaig de fusió alcalina amb sodi metall.

## Biografia

Lassaigne va estudiar química en el laboratori de Louis Nicolas Vauquelin i l'any 1828 va aconseguir la càtedra que ocupava Pierre Louis Dulong a l'Escola de Veterinària d'Alfort, prop de París. Lassaigne és un bon representant de les activitats docents i investigadores dels metges-químics de principis del segle xix que es reunien en sessions mensuals de la Société de Chimie Médicale de París.

## Obra

Lassaigne va descobrir nous alcaloides i va realitzar investigacions toxicològiques sobre el fòsfor i l'àcid cianhídric. De la mateixa manera que feien els seus companys no es va limitar a les aplicacions mèdiques de la química, també va fer aportacions en el terreny de la química aplicada a les arts. Així va investigar les propietats de sals de crom per aplicar-les al tenyit de teles i, el 1831, aconseguí una medalla de la Société d'Encouragement de l'Industrie pels seus treballs sobre l'elaboració d'esmalts per a ceràmiques.
També és conegut pel seu assaig que permet determinar la presència de sofre, nitrogen i halògens en una substància química i que empra sodi metall fus.

### Obres

* Lassaigne, J.L.. Abrégé élémentaire de chimie considérée comme science accessoire à l'étude de la médecine, de la pharmacie et de l'histoire (en francès). París: Bechet Jeune, 1829.
* Lassaigne, J.L.. Tratado completo de Química, considerada como ciencia accesoria al estudio de la Medicina, de la farmacia y de la historia natural (en castellà). Madrid: Librería de la señora viuda de Calleja e hijos, 1844.
* Lassaigne, J.L.. Dictionnaire des réactifs chimiques employés dans toutes les expériences (en francès). París: Soc. typ. belge, A. Wahlen, 1840.
* Delafont, O.; Lassaigne, J.L.. Traité de l'histoire naturelle et médicale des substances employées dans la médecine des animaux domestiques: théorique et pratique; Suivi d'un Traité élémentaire de pharmacie vétérinaire (en francès). París: Bechet Jeune, 1841.

## Referències

* «Jean Louis Lassaigne». Jean Louis Lassaigne (1800-1859). [Consulta: 22 juliol 2005]. (castellà)
# Javier Navarro Rodríguez

Javier "Javi" Navarro Rodríguez (Barcelona, 1 de gener de 1997) és un futbolista català, que juga com a migcampista pel Wil.

## Trajectòria

Javi Navarro va néixer a Barcelona, encara que la seva família paterna és de Cadis, format al planter del RCD Espanyol on va estar fins a cadets. D'aquí passà a l'UE Cornellà on va jugar durant dues temporades fins a recalar en el juvenil del Vila Olímpica; després d'un bon any on va fer una gran temporada i fou convocat per la selecció catalana acabaria fitxant pel Màlaga CF i després d'acabar el seu període juvenil va tornar a la seva terra per jugar a les files del CE Europa.
L'estiu de 2017 signa amb el filial del Cadis CF per jugar a Tercera Divisió, club on jugaria durant dues temporades i aconseguiria l'ascens a Segona Divisió B al final de la temporada 2018-19.
Durant la temporada 2019-20 forma part del filial en Segona Divisió B però alterna partits oficials i entrenaments amb el primer equip. L'agost de 2019 renovaria amb el club gadità fins a 2022.
El 18 d'agost de 2019, fa el seu debut en Segona Divisió amb el primer equip del Cadis CF enfront de la SD Ponferradina marcant un gol per tota l'esquadra en un partit que el conjunt andalús venceria per tres gols a un.
La temporada 2019-20 va jugar 9 partits amb el Cadis Club de Futbol "B" a Segona Divisió B i altres dues en el primer equip, tot i que finalment marxaria cedit a la SD Ponferradina en qualitat de cedit a meitat de campanya. En el quadre del Bierzo hi va jugar 14 partits, però només 3 d'ells com a titular.
El 16 de setembre de 2020, el migcampista signa amb l'Albacete Balompié de la Segona Divisió espanyola, cedit pel Cadis CF per una temporada.

## Referències

* ↑ Javi Navarro, tú sí eres de Cádiz
* ↑ Canterano Javi Navarro renueva con el Cádiz hasta 2022 tras debut en Segunda
* ↑ Javi Navarro, golazo por la escuadra para no olvidar su debut con el Cádiz
* ↑ «Javi Navarro es el séptimo fichaje». Diario Marca, 16-09-2020. [Consulta: 16 setembre 2020].

## Enllaços externs

* Fitxa del jugador a transfermarkt.com
# Fujairah (ciutat)

Fujairah (àrab: الفجيرة, al-Fujayra) és una ciutat dels Emirats Àrabs Units, capital de l'Emirat de Fujairah.
La ciutat és relativament petita amb uns 30000 habitants. Es troba a uns 3 km de la costa i té a la part sud el wadi Ham i al sud-oest l'Aeroport Internacional de Fujairah a només uns centenars de metres de la ciutat. Nombroses torres i un fortí construït el 1670 a uns 2 km de la ciutat constitueixen atractius del seu patrimoni històric; el fortí fou reformat el 2000.
La ciutat disposa de tots el serveis finançats pel pressupost federal, incloent escoles, hospitals, mesquites i el port situat a la costa a l'est de la ciutat a Al-Ghurfah (el port de Sur, a la desembocadura del Wadi Ham, és un port pesquer). També a la vora de la ciutat hi ha el parc Ain Madhab, una zona verda recreativa que és la més popular de l'emirat. Sakamkam, ciutat situada al nord-est de la ciutat i avui quasi unida a Fujairah, és ciutat separada però amb certa importància (uns deu mil habitants)
A 8 km al sud-oest es troba la vila d'Al-Heil amb un dels castells més coneguts de l'emirat i antic palau del xeic. Un altre castell, datat del 1735, es troba a Al Bithnah a 13 km a l'oest en el camí que seguint el Wadi Ham porta a les muntanyes Al-Hadjar que pertanyen a Ras al-Khaimah.
A uns 20 km al sud-oest hi ha l'estació termal d'Ain Al-Ghamour, a les muntanyes entre Kalba i Hadjar, amb fonts d'aigua calenta que arriben als 60 °C i adequada per curar l'artritis, el reuma i altres.
La municipalitat fou establerta per decret del xeic de l'abril de 1969.
# Assemblea Comunitària de Kosovo i Metohija

L'Assemblea Comunitària de Kosovo i Metohija (en serbi: Skupština Zajednice opština Autonomne Pokrajine Kosovo i Metohija, Скупштина Заједнице општина Аутономне Покрајине Косово и Метохија) és l'Assemblea de l'associació de governs locals creats per les autoritats municipals a Kosovo, elegits l'11 de maig de 2008, en unes eleccions municipals convocades pel govern de Sèrbia. Va ser creada a Mitrovica (a la regió coneguda pels serbis com Kosovo del Nord) per a representar els municipis que van rebutjar la declaració d'independència de Kosovo. L'Assemblea està composta per 45 representants, que van ser nomenats per 26 municipis repartits al llarg dels enclavaments serbis a Kosovo; la majoria dels delegats són serbis, amb alguns representants de minories bosnia, romaní i gorani.

## Reaccions

Les eleccions sobre les quals s'assenta l'assemblea no van ser reconegudes per la Missió de les Nacions Unides a Kosovo (UNMIK), ni pel govern de Kosovo. La creació de l'Assemblea Comunitària va ser condemnada pel president Fatmir Sejdiu, per ser un acte destinat a "desestabilitzar Kosovo", mentre que la UNMIK va dir que no era un problema greu, ja que no tindrà un paper funcional.

## Composició

* Partit Radical Serbi – 17
* Partit Democràtic de Sèrbia (DSS) – 13
* Partit Socialista de Sèrbia – 4
* Partit Democràtic (DS) – 3
* G17 Plus – 1
* Inciativa Cívica de Gora – 1
* Independent – 4

## Referències

* ↑ «Serbs form rival Kosovo assembly» (en anglès). BBC News, 15-06-2008. [Consulta: 9 febrer 2010].
* 1 2 «Mitrovica és la seu del nou parlament serbi de Kosovo, que Pristina qualifica d'«il·legal»». Móndivers.cat, 29-06-2008. Arxivat de l'original el 2010-06-22. [Consulta: 9 febrer 2010].
* ↑ «Kosovo Serbs launch new assembly» (en anglès). BBCNews, 28-06-2008. [Consulta: 9 febrer 2010].
* ↑ «Kosovo Serbs convene parliament; Pristina, international authorities object» (en anglès). SETimes.com, 30-06-2008. [Consulta: 9 febrer 2010].
* Declaration of Establishing the Assembly of the Community of Municipalities of the Autonomous Province of Kosovo and Metohija
# Doras fimbriatus

Doras fimbriatus és una espècie de peix de la família dels doràdids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 8 cm de longitud total.

## Hàbitat

És un peix d'aigua dolça i de clima tropical.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: conca del riu Guaporé.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Lacépède B. G. E., 1803. Histoire naturelle des poissons. Hist. Nat. Poiss. v. 5. i-lxviii + 1-803 + index.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ Kner, R., 1855. Ichthyologische Beiträge (Subtitles I-III). Sitzungsber. Akad. Wiss. Wien v. 17: 92-162, Pls. 1-6.
* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Sabaj, M.H. i C.J. Ferraris, Jr., 2003. Doradidae (Thorny catfishes). p. 456-469. A: R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.

## Bibliografia

* Divisió de Peixos de l'Smithsonian Institution. Base de dades de la col·lecció de peixos del Museu Nacional d'Història Natural (en anglès). Smithsonian Institution, 2001.
* Anònim, 2002. Base de dades de la col·lecció de peixos del Museu Americà d'Història Natural. Museu Americà d'Història Natural, Central Park West, NY 10024-5192 (Estats Units).
* Burgess, W. E. An atlas of freshwater and marine catfishes. A preliminary survey of the Siluriformes (en anglès). T.F.H. Publications, Inc., 1989. ISBN 9780866228916.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ferraris, C. J. «Checklist of catfishes, recent and fossil (Osteichthyes: Siluriformes), and catalogue of siluriform primary types» (en anglès). Zootaxa, 1.418, 1, 2007, pàg. 1-628. DOI: 10.11646/zootaxa.1418.1.1.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Sabaj Pérez, M. H. i J. L. O. Birindelli, 2008: Taxonomis revision of extant Doras Lacépède, 1803 (Siluriformes: Doradidae) with descriptions of three new species. Proceedings of the Academy of Natural Sciences of Philadelphia v. 157: 189-233.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Estadi Sportivo Barracas

L'Estadi Sportivo Barracas va ser un camp de futbol de la ciutat de Buenos Aires, Argentina.
Situat entre els carrers Iriarte, Luzuriaga, Río Cuarto i Perdriel, l'estadi era propietat del Club Sportivo Barracas, i arribà a tenir una capacitat per a 37.000 espectadors. El primer partit fou el 25 de maig de 1920, amb el partit Boca Juniors - Nacional (2–1). No obstant la inauguració oficial fou l'11 de juny de 1920.
Va ser seu dels Campionats Sud-americans de 1921 i 1925.
El 1937, el Club Sportivo Barracas deixà la Federació i l'estadi fou demolit.

## Referències

* ↑ "El gol olímpico cumple 80", Clarín, 2004-10-02
* ↑ Sportivo Barracas on Viejos Estadios website
* ↑ Cup Tie Competition by Osvaldo Gorgazzi at RSSSF
* 1 2 Estadio Arxivat 2018-09-03 a Wayback Machine. on Sportivo Barracas website
* ↑ Campionat sud-americà de futbol 1921 a RSSSF
* ↑ Campionat sud-americà de futbol 1925 a RSSSF
# Jaguaré Bezerra de Vasconcelos

Jaguaré Bezerra de Vasconcelos, conegut al Brasil simplement com Jaguaré i a França com Jaguare de Besveconne Vasconcellos, (Rio de Janeiro, 14 de maig de 1905 - Santo Anastácio, 27 d'agost de 1946) fou un jugador de futbol brasiler de la dècada de 1930.

## Trajectòria

Jaguaré fitxà pel CR Vasco da Gama l'any 1928. L'any següent es proclamà campió del campionat de Rio, al costat d'homes com Fausto dos Santos i Russinho. Entre juny i agost de 1931 el Vasco da Gama, reforçat per alguns jugadors del Botafogo com Nilo i Carvalho Leite, realitzà un viatge per Europa. S'enfrontà a equips com FC Barcelona, FC Porto, SL Benfica i Sporting CP i guanyà vuit de 12 partits. Jaguaré i Fausto dos Santos van impressionar en els dos partits disputats enfront del FC Barcelona, i foren contractats pel club. No obstant, ambdós futbolistes només jugaren partits amistosos, ja que la normativa de l'època impedia l'alineació de forans en partits oficials. Dos Santos marxà a Suïssa i Jaguaré retornà al Brasil, però el Vasco no li permeté reingressar a l'equip. Jaguaré formà part de diversos combinats amb els quals realitzà diversos amistosos. La temporada 1934-35 defensà la porta del SC Corinthians Paulista de São Paulo.
L'any 1935 retornà a Europa. Inicialment havia de jugar a Itàlia, però l'esclat de la Segona Guerra Italo-Etíop provocà que es quedés a Portugal, fitxant per l'Sporting CP de Lisboa. L'any 1936 ingressà a l'Olympique de Marsella, on reemplaçà a Laurent Di Lorto qui havia fitxat pel FC Sochaux-Montbéliard. Al club marsellès coincidí amb homes com Aznar, Ben Barek, Ben Bouali, Kohut, Weiskopf i Zatelli i es proclamà campió nacional, primer títol en la història del club. La següent temporada fou segon per darrere del Sochaux, però guanyà la Copa en vèncer el FC Metz 2-1 a la final. La darrera temporada al club, la 1938/39 tornà a ser segon darrere el FC Sète. Al club marsellès fou conegut amb el sobrenom del jaguar. A continuació fitxà pel club Académico FC de Porto, retornant finalment al São Cristóvão on acabà la seva carrera. Jugà tres partits amb la selecció del Brasil entre 1928 i 1929. Morí jove el 1946.

## Palmarès

* Campionat carioca:
** 1929
* Lliga francesa de futbol:
** 1937
* Copa francesa de futbol:
** 1938

## Referències

* ↑ Altres fonts estableixen com a data de naixement el 12 de setembre de 1900 i de defunció el 27 d'octubre de 1940.
* ↑ «Excursão do Vasco da Gama a Europa em 1931». gottfriedfuchs.blogspot.com.es, 13-06-2028. [Consulta: 17 març 2014].
* ↑ Mário Filho: O negro no futebol brasileiro, 1947, p. 193.
* ↑ «'Jaguaré, ex-meta barcelonista quería ir a Italia i si e queda en Lisboa». Mundo Deportivo, 23-10-1935. [Consulta: 17 març 2014].
* ↑ «O Brincalhão Jaguaré: Primeiro goleiro a marcar um Gol». Paulo Cezar: Liga Borborema de Futsal. [Consulta: 17 març 2014].
* ↑ «Seleção Brasileira 1923-1932». RSSSF-Brasil, Marcelo Leme de Arruda. [Consulta: 17 març 2014].

## Enllaços externs

* Perfil a BDFutbol
# Es Camp Gran

Es Camp Gran és un indret de Santa Maria del Camí situat entre el camí de Coanegra a la vila, el camí d'Inca, sa Torre de s'Arboçar, Cas Metge Mates i sa Pedrera. Aquestes terres varen fer part de s'Arboçar. Els terrenys es troben creuats per la via del tren Palma-Inca. En el seu espai hi va haver a la primera meitat del segle xx s'Hort de Son Torrella, d'Amador Calafat. En l'actualitat hi ha el celler Macià Batle, els vivers Hortus i diverses edificacions i parcel·les de conreu.

## Referències

* ↑ «Santa Maria del Camí | EL NOMENCLÀTOR TOPONÍMIC DE LES ILLES BALEARS». [Consulta: 4 agost 2018].
* ↑ «Es Camp Gran | Mapio.net». [Consulta: 4 agost 2018].
* ↑ Jaume, Francesc S'Arboçar de Coanegra. Santa Maria del Camí:1996
# Araújo

* Aquest article tracta sobre la localitat de l'Uruguai. Si cerqueu el futbolista del Barça, vegeu «Ronald Araújo».
Araújo és una localitat de l'Uruguai, ubicada a l'oest del departament de Paysandú.
Es troba a 20 msnm. Té una població aproximada de 1.000 habitants.

## Referències

* ↑ (anglès) Mapa, localització, clima i altres dades
# Dorans

Dorans és un municipi francès, es troba al departament del Territori de Belfort i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2006 tenia 563 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 238 | 306 | 411 | 447 | 509 | 552 | 563 |
# Pyrrhura

Pyrrhura és un gènere d'ocells de la família dels psitàcids.

## Llista d'espècies

Aquest gènere està format per 24 espècies, si bé altres classificacions inclouen fins 31 espècies:
* cotorra pitblava (Pyrrhura cruentata).
* cotorra de Deville (Pyrrhura devillei).
* cotorra de Vieillot (Pyrrhura frontalis).
* cotorra perlada (Pyrrhura lepida).
* cotorra ventrevermella (Pyrrhura perlata).
* cotorra de Molina (Pyrrhura molinae).
* cotorra de Sierra Geral (Pyrrhura pfrimeri).
* cotorra de Ceará (Pyrrhura griseipectus).
* cotorra d'orelles blanques (Pyrrhura leucotis).
* cotorra pintada (Pyrrhura picta).
* cotorra de Veneçuela (Pyrrhura emma).
* cotorra de Santarém (Pyrrhura amazonum).
* cotorra de Bonaparte (Pyrrhura lucianii).
* cotorra de front rosa (Pyrrhura roseifrons).
* cotorra de Santa Marta (Pyrrhura viridicata).
* cotorra ales de foc (Pyrrhura egregia).
* cotorra de cua grana (Pyrrhura melanura).
* cotorra d'El Oro (Pyrrhura orcesi).
* cotorra collblanca (Pyrrhura albipectus).
* cotorra de capell negre (Pyrrhura rupicola).
* cotorra pitbruna (Pyrrhura calliptera).
* cotorra d'orelles vermelles (Pyrrhura hoematotis).
* cotorra frontvermella (Pyrrhura rhodocephala).
* cotorra alagroga (Pyrrhura hoffmanni).

## Referències

* ↑ F Gill, D Donsker et P Rasmussen (Eds). 2023. IOC World Bird List (v13.2). doi : 10.14344/IOC.ML.13.2.
* ↑ Josep del Hoyo i Nigel J. Collar. Illustrated checklist of the birds of the world. Vol.1, Non passerines, 2014
* ↑ Comissió dels Noms dels Ocells en Català. Fundació Barcelona Zoo (Zoo de Barcelona); Institut Català d'Ornitologia; TERMCAT, Centre de Terminologia. Edició: TERMCAT. 2017
# El Bover

El Bover (antigament, mas Gil) és una masia situada al municipi de Riudaura, a la comarca catalana de la Garrotxa. És d'origen medieval i es té constància escrita des del segle xiv. Va ser construïda al segle XX i restaurada al segle xxi. És un conjunt situat a la part baixa d'una vessant de suau pendent amb una cabanya, que se situa darrere del mas.
Prop d'aquesta maia es van realitzar perforacions petrolíferes als anys seixanta. Al 2012, quan el govern va atorgar un permís per reobrir l'explotació, diversos partits polítics van signar en aquesta masia el Compromís del Bover amb l'objectiu de prohibir la fracturació hidràulica a Catalunya.

## Referències

* ↑ Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». www.gencat.cat. Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 01-01-2015.
* ↑ Guardiola, Gaspar. Notes històriques dels masos i molins de Riudaura. Editorial Oliveras. ISBN 978-84-616-9934-6.
* 1 2 «Pla d'ordenació urbanística municipal de Ridaura» (pdf) p. 28. Ajuntament de Ridaura, 2007. [Consulta: 28 febrer 2018]. «(accedir al Catàleg masies i cases rurals)»
* ↑ «Tots menys el PP volen suspendre el permís d'investigació d'hidrocarburs». Nació Digital, 09-02-2013.
# Joaquim Soms i Janer

Joaquim Soms i Janer (Pineda de Mar, Maresme, 14 de maig de 1914 - 28 de desembre de 2012) fou un compositor de sardanes.
Als set anys comença els estudis de solfeig i piano a l'Acadèmia Salom de Calella. L'any 1935, en els seus temps d'estudi d'harmonia i composició, i dirigint als 17 anys el Cor Infantil de l'Agrupació Teatral Pinedenca, va escriure la primera sardana: Idil·li pastoril. El cor estava patrocinat per Sara Llorens de Serra i Moret. La seva deixebla Maria, que acabà sent la seva esposa, cantava aquesta sardana acompanyada pel cor infantil.
La guerra civil espanyola el portà al front del centre, a les posicions del nord de Guadalajara (Gárgoles, Esplegares, Cifuentes, Canales, etc.) on va escriure Maria de Pineda, recordant la seva promesa. Pertanyia a la 33 divisió del IV Cos d'Exèrcit. Els caps de la divisió li encarregaren la formació d'un petit conjunt, que anà ampliant fins a tenir una banda oficial i un orquestra de ball també dita, en aquells dies, de jazz, compostes per xicots catalans, on tocaven en actes oficials, a les mitges parts dels partits de futbol (entre Brigades Mixtes) a les trinxeres del front o als hospitals per animar als soldats. La formació inicial fou: el mestre Soms director i piano, tres saxòfons: en Cors, en Portet i en Ventura de Cornellà, en Cargol tocava la trompeta, en Ferrán i en Farriols les flautes, Josep Costa el Baix i Vilanova el fiscorn. Més tard es varen afegir més trompetes: Colom i Barevi, en Joan Dispes al Trombó, en Figueres a la bateria, en Freixes feia de vocalista i el violí Jaume Bañeres que també va fer la feina de director. El repertori era de concert amb números populars de sarsueles i de música clàssica o bé de ball. Dins aquesta banda-orquestra com quasi tots els musics doblaven instruments es formà una cobla i per a aquesta cobla, el mestre Soms va escriure les sardanes, 10.000 Catalans i Catalans a l'Alcàrria (1937). Aquesta darrera, amb lletra d'un altre soldat, Lluís Millan, acabà convertint-se en l'himne de tots ells. A la fi de la guerra aquesta sardana li va costar més d'un any de presó, acusat d'escriure un himne separatista.
Acabada la guerra va continuar component sardanes, amb una producció de més de tres-centes.

## Referències

* ↑ «Adéu al degà de la sardana». El Punt Avui. [Consulta: 29 desembre 2012].
* Carles Riera, Josep Maria Serracant, Josep Ventura Diccionari d'autors de sardanes i de música per a cobla Girona: SOM, 2002
* Dietari d'un del músics de l'orquestrina i cobla de la 33 Divisió, 138 Brigada Mixta, de l'Exèrcit Popular de la República.

## Enllaços externs

* Llista de sardanes a Sardanista.cat
* Pàgina dedicada a l'autor
# Jean Lucas

Jean Lucas que va ser un pilot de curses automobilístiques francès que va arribar a disputar curses de Fórmula 1.
Jean Lucas va néixer el 25 d'abril del 1917 a Le Mans, França i va morir el 27 de setembre del 2003 a Saint-Martin-de-Ré, França.

## A la F1

Va debutar a la setena i última cursa de la temporada 1955 (la sisena temporada de la història) del campionat del món de la Fórmula 1, disputant l'11 de setembre del 1955 el GP d'Itàlia al Circuit de Monza.
Jean Lucas va participar en una única cursa puntuable pel campionat de la F1, havent-se de retirar després de disputar només set voltes per problemes mecànics.

## Resultats a la Fórmula 1

| Any | Equip | Xassís | Motor | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | Posició | Punts |
| 1955 | Equipe Gordini | Gordini | Gordini | ARG | MON | 500 | BEL | HOL | GBR | ITA Ret | - | 0 |

### Resum

| Curses: | Victòries: | Pòdiums: | Poles: | Voltes ràpides: | Punts: |
| 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
# Es Camp de sa Creu

Es Camp de sa Creu, antigament també el Camp de la Creu Vella és un indret de Santa Maria del Camí situat entre el Camí de Sant Jordi, el Camí de Sencelles i el Camí de Muro (Camí des Pou des Coll). Ja apareix documentat el 1643. Probablement hi degué haver una creu de terme. En l'actualitat hi ha diverses edificacions, algunes d'elles dels segle xviii i xix, i camps de conreus en els quals hi predomina l'ametlerar.

## Referències

* ↑ Capó, Josep. La vila de Santa Maria del Camí. Palma: Gràfiques Miramar, 1985, p. 47. ISBN ISBN 84-398-3634-1.
# Quint Cleli Sícul (censor 378 aC)

Quint Cleli Sícul (llatí: Quintus Cloelius Siculus) va ser un magistrat romà.
Va exercir la important magistratura de censor l'any 378 aC junt amb Espuri Servili Prisc, i abans havia exercit altres magistratures de les quals Titus Livi no en fa esment, indicant només la de censor

## Referències

* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita VI,31