OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Ctenogobiops maculosus

Ctenogobiops maculosus és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 4,4 cm de longitud total.

## Hàbitat

És un peix marí, de clima tropical (22 °C-28 °C) i associat als esculls de corall que viu entre 1-5 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba al Mar Roig, les Seychelles i Papua Nova Guinea.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Smith J. L. B., 1959. Gobioid fishes of the families Gobiidae, Periophthalmidae, Trypauchenidae, Taenioididae and Kraemeriidae of the western Indian Ocean. Ichthyol. Bull. J. L. B. Smith Inst. Ichthyol. Núm. 13. 185-225.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 3 4 «Ctenogobiops maculosus» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).
* ↑ Baensch, H.A. i H. Debelius, 1997. Meerwasser atlas. Mergus Verlag GmbH, Postfach 86, 49302, Melle, Alemanya. 1216 p. 3a edició.
* ↑ Randall, J.E. i J. van Egmond, 1994. Marine fishes from the Seychelles: 108 new records. Zool. Verh. Leiden 297:43-83.
* ↑ Kailola, P.J., 1991. The fishes of Papua New Guinea: a revised and annotated checklist. Vol. III. Gobiidae to Molidae. Research Bulletin Núm. 41, Research Section, Dept. of Fisheries and Marine Resources, Papua Nova Guinea. 153 p.
* ↑ Khalaf, M.A., 2005. Fish fauna of the Jordanian Coast, Gulf of Aqaba, Red Sea. Journal of King AbdulAziz University-Marine Sciences. Vol. 15.
* ↑ Randall, J.E., 1973. Tahitian fish names and a preliminary checklist of the fishes of the society of islands. B.P. Bishop Museum Occas. Pap. 24(11):167-214.

## Bibliografia

* Divisió de Peixos de la Smithsonian Institution. Base de dades de la col·lecció de peixos del Museu Nacional d'Història Natural (en anglès). Smithsonian Institution, 2001.
* Hardy, J.D. Jr., 2003. Coral reef fish species. NOAA\National Oceanographic Data Center. NODC Coral Reef Data and Information Management System. Estats Units. 537 p.
* 伍汉霖. 拉汉世界鱼类系统名典 (en xinès). 中国海洋大学出版社, 2017. ISBN 978-7-5670-1538-8.

## Enllaços externs

* uBio (anglès)
# Hipòstrat Soter

Hipòstrat Soter (grec antic: Ἱππόστρατος Σωτήρ, 'el Salvador') fou un rei indogrec que va governar a la part central i nord-occidental del Panjab i Pushkalavati. Osmund Bopearachchi el data vers 65 a 55 aC, mentre que R.C. Senior suggereix 60 a 50 aC.
Segons Bopearachchi, Hipòstrat va arribar al poder com a successor d'Apol·lòdot II a la part occidental del seu regne mentre el dèbil rei Dionís Soter pujava al tron a la part oriental. Senior considera que els regnats d'Apol·lòdot II i d'Hipòstrat se superposen poc o molt i en aquest cas Hipòstrat hauria governat un regne que estava a l'oest del domini d'Apol·lòdot II.
Igual que Apol·lòdot II, Hipòstrat es va fer dir Soter ('Salvador') tal com apareix a totes les seves monedes; en algunes monedes assoleix el títol de Basileos Megas, "Gran Rei", que hauria heretat d'Apol·lòdot II. Senior pensa que Hipòstrat va estendre el seu regne a la mort d'Apol·lòdot. Les relacions entre aquestos dos reis no estan aclarides per manca de fonts però el cert és que Hipòstrat no va utilitzar el símbol d'Atena Alcidemos, que fou comuna a tots els altres reis relacionats amb Apol·lòdot; els dos reis només compareixen un monograma.
La quantitat i qualitat de les monedes d'Hipòstrat assenyalen un rei bastant poderós. Hipòstrat semble que hauria combatut generalment amb èxit contra els invasors indoescites dirigits pel seu rei Azes I, però fou finalment derrotat i va esdevenir el darrer rei grec del Panjab occidental.

## Monedes

Hipòstrat va emetre monedes de planta on apareix amb diadema a la cara del davant i amb tres revers: el primer un rei a cavall (tipus més comú usat també per anteriors reis com Antímac II i Filoxè Anicet; el segon el rei a cavall però fent amb les mans el signe de benedicció (un tipus similar a un de rar d'Apol·lòdot II); i el tercer una deessa, potser Tique.
A les monedes de bronze apareixen la serp monstruosa (com la de Tèlef) i una deessa; Apol·lo i el trípode de sacrifici; i Zeus-Mithra assegut i un cavall (recorda el model d'Hermeu),
Part de les seves monedes foren regravades per Azes I.

## Referències

* "The Greeks in Bactria and India" W.W. Tarn, Cambridge University Press

## Enllaços externs

* Monedes d'Hipòstrat
# Tian di ying xiong

Tian di ying xiong (en xinès simplificat: 天地英雄; en xinès tradicional: 天地英雄; en pinyin: Tiāndì Yīngxíong), que es pot traduir com Cel i terra, és una pel·lícula de la República Popular de la Xina i de Hong Kong del 2003, dirigida per Ping He i comercialitzada a Catalunya amb el nom, en castellà, de Guerreros del cielo y la tierra.
El film està ambientat en els temps de la dinastia Tang. Els paisatges són bellíssims, vinculats a la ruta de la Seda, travessant el desert de Gobi. La pel·lícula està inspirada en els Set samurais, Shichinin no Samurai, d'Akira Kurosawa, i s'hi ressalten els valors de l'honor i camaraderia.

## Argument

L'acció se centra en dos protagonistes: el lloctinent Li i l'emissari japonès Lai Xi, consumats experts amb l'espasa. Lai Xi, que ha servit a l'emperador xinès durant dècades, vol tornar al Japó, però ho farà si té èxit en una darrera missió: capturar Li, acusat d'haver-se amotinat en negar-se a executar l'ordre de matar dones i nens presoners de l'ètnia turca dels göktürk. Després de trobar-lo, es barallen, però, finalment, arriben a l'acord de cavallers de posposar la lluita per ajudar que una caravana, que transporta una preuada relíquia budista, custodiada per un monjo, arribi a la seva destinació. La caravana, la segueix el mestre An, que hi té molt interès.
# Quincy-sous-le-Mont

Quincy-sous-le-Mont és un municipi francès situat al departament de l'Aisne i a la regió dels Alts de França. L'any 2007 tenia 66 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Quincy-sous-le-Mont era de 66 persones. Hi havia 24 famílies de les quals 4 eren unipersonals (4 dones vivint soles i 4 dones vivint soles), 8 parelles sense fills, 8 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 31 habitatges, 25 eren l'habitatge principal de la família, 3 eren segones residències i 3 estaven desocupats. 28 eren cases i 3 eren apartaments. Dels 25 habitatges principals, 19 estaven ocupats pels seus propietaris, 5 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 1 estava cedit a títol gratuït; 1 tenia una cambra, 2 en tenien dues, 5 en tenien tres, 3 en tenien quatre i 13 en tenien cinc o més. 11 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 12 habitatges hi havia un automòbil i a 11 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Quincy-sous-le-Mont el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 0 | 65 a 69 | 4 |
| 4 | 60 a 64 | 0 |
| 0 | 55 a 59 | 4 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 4 | 40 a 44 | 4 |
| 0 | 35 a 39 | 0 |
| 8 | 30 a 34 | 0 |
| 0 | 25 a 29 | 8 |
| 8 | 20 a 24 | 0 |
| 8 | 15 a 19 | 8 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 4 |
| 4 | 0 a 4 | 4 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 50 persones, 34 eren actives i 16 eren inactives. De les 34 persones actives 33 estaven ocupades (19 homes i 14 dones) i 1 aturada (1 dona i 1 dona). De les 16 persones inactives 4 estaven jubilades, 9 estaven estudiant i 3 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 3 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa alimentària, 1 d'una empresa de comerç i reparació d'automòbils i 1 d'una empresa de serveis.
L'únic establiment comercial que hi havia el 2009 era una fleca.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999 (francès)
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements et de services dans le domaine du commerce en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Quincy-sous-le-Mont a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Quincy-sous-le-Mont a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Wolfgang Petry

Wolfgang Petry (22 de setembre del 1951 Colònia-Raderthal) és un cantautor i compositor d'èxit a Alemanya. El seu reeixit àlbum «Alles im Jahr» (1996).
# Brucepattersonius guarani

Brucepattersonius guarani és una espècie de mamífer rosegador de la família dels cricètids. És endèmic de la província de Misiones (Argentina). Se sap molt poca cosa sobre la història natural i l'estil de vida d'aquesta espècie. El seu hàbitat natural és la Mata Atlàntica. Està amenaçat per la desforestació.

## Referències

* ↑ D'Elía, G.; Pardiñas, U.; Leite, Y.; Patterson, B. Brucepattersonius guarani. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 14 gener 2014.
# Aquis Originis

Aquis Originis és una de les onze mansio que hi havia al llarg de la Via XVIII que comunicava les ciutats romanes de Bracara Augusta amb Asturica Augusta. Les mansio eren hostals gestionats per l'estat per als viatgers que feien servir les calçades romanes. És dins el parc natural de Baixa Limia-Serra do Xurés.
El 2008 es van trobar teules romanes en parcel·les properes al jaciment, cosa que podria acréixer el recinte de la mansio i arribar fins al modern Balneari de Lobios.

## Història

La construcció inicial data de l'Alt Imperi romà, però està a hores d'ara arrasada. Les parts que se'n conserven corresponen a una segona fase de finals del segle II i principis del III, amb diverses reformes de fins a finals del segle IV o primeria del V.
L'extensió original rondaria els 500 m2, amb un sector residencial o pars urbana, dotat amb termes, peristils i segurament, sòls decorats amb mosaics o paviments, així com pintures murals.
El jaciment de la vil·la termal el van trobar casualment els veïns del lloc. El 1988 van realitzar-ne prospeccions superficials, i entre 1989 i 1995 s'hi feren cinc campanyes d'excavacions per part del Museu Arqueològic Provincial d'Ourense, en què trobaren monedes i objectes d'or i marbre. L'ajuntament de Lobios comprà el terreny entre 1990 i 1996, i se'n va dur a terme una posada en valor amb la construcció de plataformes i panells explicatius.

## Referències

* ↑ «Termas romanas Aquis Originis» (en gallec).
* ↑ «Aquis Originis». Arxivat de l'original el 11 de desembre de 2012.
* ↑ «Divulgando el legado romano de Lobios». La Voz de Galicia.

## Enllaços externs

* Termes romanes d'Aquis Originis (en gallec).
# Cinestill 800Tungsten

El CineStill 800T és una pel·lícula fotogràfica dissenyada per l'empresa CineStill especialment per situacions de baixa llum amb il·luminacions tungstè. Disposa d'una ISO natiu de 800, que pot arribar a ser forçat fins a 3200 mitjançant processos químics. La innovació que aporta el CineStill 800T és que, tot i els resultats que dona, es revela mitjançant el procés comú en la majoria de films, el C-41.

## Tungstè

La llum de tungstè es refereix sovint a llums que utilitzen bombetes d'halogen tungstè que produeixen una llum amb una temperatura de color al voltant de 3200K. El terme s'ha convertit en una espècie de captació per a fonts de llum càlida. El color de la llum de tungstè es refereix a la llum en el rang de 2700-3200K.

### Què és una llum de tungstè?

Una bombeta d'halogen tungstè, també anomenat tungstè o quars, és una llum de quars que conté un filament de tungstè i gas halogen. La temperatura de la llum de tungstè es registra a 3200K, però el terme s'utilitza sovint per referir-se a fonts de llum càlida que van des de 2700-3200K. Les bombetes de tungstè es cremen durant centenars d'hores sense disminuir o perdre la seva temperatura de 3200K de color, convertint-les en una excel·lent font de llum si es poden manejar els requisits de calor i potència.

### Característiques de la llum tungstè

* La llum emesa a partir d'aquestes bombetes cobreix la totalitat de l'espectre de llum visible i més enllà, fent-los llums increïbles per a la representació de colors rics i precisos.
* Les bombetes de tungstè requereixen molta energia i cremades calentes. Per aquestes raons, normalment es troben en una fixació de càrrega pesada, sovint amb una lent de fresnel per maximitzar i dirigir la sortida de llum.
* Les bombetes de tungstè es danyen fàcilment i se sap que bufen en algunes ocasions, així que és millor manejar-les amb guants/clampes quan són calents i guants o paper quan es refreda.

### Llum Tungstè VS. Llum Solar

El tungstè i la llum de llum solar marquen cada extrem de l'espectre de temperatura del color. És clar que hi ha llums més càlides que el color de la llum de Tungstè i llums més fredes que el color de la llum del dia, però el rang entre aquestes dues demarcacions és el més comú en el cinema i en el món real.
Com s'ha dit abans, el tungstè es registra a 3200K i té un ric color daurat i groc. La llum del dia es registra a 5600 K i apareix blava. Tot i que la llum del dia entra a una temperatura més alta en l'escala Kelvin, ens referim a aquest color clar com més fred i tungstè com més càlid.

## Referències

* 1 2 «800Tungsten High Speed Color Negative Film, ISO 800 35mm 36exp.». [Consulta: 15 desembre 2021].
* 1 2 3 4 on, StudioBinder. «What is Tungsten Light — 5 Ways Cinematographers Can Use It» (en anglès americà), 14-02-2021. [Consulta: 15 desembre 2021].
# Hapoel Jerusalem FC

El Hapoel Jerusalem FC (hebreu: מועדון כדורגל הפועל ירושלים‎, és un club de futbol israelià de la ciutat de Jerusalem.

## Història

El Hapoel Jerusalem Club fou fundat el 1926 i disputà la lliga palestina inaugural, el 1931-32. El 1943 fou finalista de copa perdent amb la Royal Artillery 1-7. La temporada 1972-73 guanyà la copa israeliana, el seu major èxit.
El 2007, el baix rendiment de l'equip i la insatisfacció amb el lideratge empresarial van empènyer a la majoria dels aficionats a fundar un nou club, conegut com a Hapoel Katamon Jerusalem FC.
L'agost de 2019, la Federació Israeliana de Futbol es va negar a inscriure el club per a la temporada 2019-20 a causa de problemes econòmics.
El 9 d'agost de 2020, el club el va recrear oficialment, ja que el Hapoel Katamon FC va canviar el nom a Hapoel Jerusalem FC.

## Palmarès

* Copa israeliana de futbol:
** 1972-73
* Copa Raghib al-Nashashibi:
** 1929

## Referències

* ↑ Maccabi Hashmonai Hapoel Jerusalem 8 - 0 (2-0) Do'ar HaYom, 13 November 1931, Historical Jewish Press (hebreu)
* ↑ 80 Years to the Israeli League Arxivat 2017-09-08 a Wayback Machine. Asher Goldberg, 17 November 2011, IFA (hebreu)
* ↑ Gunners Team Won the War Cup 1943 HaBoker, 17 October 1943 (hebreu)
* ↑ Jerusalem's First Cup! Pinhas Zahavi, 21 June 1973, Hadshot HaSport, p. 1 (hebreu)
* ↑ «Israel - List of Cup Finals». rsssf.com. [Consulta: 9 abril 2017].
* ↑ Palestine from Day to Day - Hapoel Wins Nashashibi Cup The Palestine Bulletin, 26 April 1929, Historical Jewish Press

## Enllaços externs

* Club web (hebreu)
* Hapoel Jerusalem Arxivat 2017-10-25 a Wayback Machine. Israel Football Association (hebreu)
# Termes romanes de Valentia

Les termes romanes de la ciutat romana de Valentia es troben en l'actual Museu de l'Almoina, València. Eren uns banys públics construïts poc de temps després de la fundació de la ciutat l'any 138 ae. Les primeres restes n'aparegueren l'any 1976, i les identificà com a termes el 1990 la SIAM.

## Descripció

Les restes arqueològiques mostren un edifici de planta rectangular orientat nord-sud i ocupaven una insula juntament amb diverses tabernae i oficines públiques. L'accés a les termes de tipus porticat es trobava al card maximus, que travessava la ciutat en l'eix nord-sud. Una vegada travessat el vestíbul s'arribava a les diferents sales que formaven el conjunt termal: apoditerium, tepidarium i caldarium. També disposava de latrines i praefurnium, o sala del forn, que era la dependència més meridional i de planta rectangular 8 x 4 m. Al centre hi havia el forn i la cambra que contenia el dipòsit d'aigua calenta. Els materials són de tova, rajoles travades en sec i pedres.

## Funcionalitat

Les termes permetien als usuaris gaudir d'una successió de banys calents, massatges i espais per a exercicis gimnàstics. El primer pas després de travessar el vestíbul era anar a l'apoditerium o sala vestuari per despullar-se abans del bany. Aquesta sala podia tenir nínxols a les parets on deixar la roba, i l'accés a les latrines. Després d'aquesta sala es dirigien al tepidarium, on la temperatura era temperada i hi havia un banc central per asseure's i fregar el cos amb olis i ungüents. La sala s'escalfava amb uns brasers de bronze. El següent pas era el bany calent o caldarium, a uns 55 graus i una humitat elevada. Ací amb un raspador de metall es llevaven la brutícia del cos. Tot l'espai estava en penombra permanent per l'absència de finestres que impediren la fugida de la calor. Contigu al caldarium hi havia el praefurnium, on els esclaus alimentaven el foc dels brasers. En aquest espai es trobava el forn i s'acumulava la llenya. En acabar el dia l'aigua era evacuada de la banyera i, mitjançant una canalització, s'abocava al carrer. Les termes romanes estaven dividides per sexes però, com que les restes no mostren una divisió clara, se suposa que podien reservar uns dies per a dones i altres per a homes.

## Referències

* ↑ Marín Jordá i Ribera i Lacomba, 1999, p. 9-10.
* ↑ Marín Jordá i Ribera i Lacomba, 1999, p. 18-20.

## Bibliografia

* Marín Jordá, Carmen; Ribera i Lacomba. Las Termas Romanas de l'Almoina, 1999. ISBN 84-95171-07-4.
# Wolfgang Ratz

Wolfgang Ratz (n. el 12 de gener del 1959 a Bilbao) és un escriptor austríac.

## Biografia

Wolfgang Ratz va néixer a Bilbao al País Basc. Passà la seva infantesa a Viena i va estudiar Traducció per castellà, anglès i francès, de manera que Pintura i Il·lustració gràfica. Avui Ratz treballa com a escriptor, traductor lliure, pintor i cantant, i viu a Viena. Escriu poesia, narrativa i crítiques literàries. Els seus textos en alemany i espanyol han estat publicats en revistes de literatura (per exemple Literarisches Österreich, Die Furche, Literaricum, O Correo Galego, Diario de Querétaro) i en antologies. El 1991 va rebre el 3r premi de poesia del P.E.N. Liechtenstein, el 1996 la mención de honor a la convocatòria de la revista latinoamericana Xicóatl, i el 2006 el 2n premi de la convocatòria International Poetry Competition - German, de Feile Filíochta a Dublín.
Wolfgang Ratz és membre de l'associació Grazer Autorenversammlung, membre fundador de l'associació d'autors latinoamericans a Àustria ALA i de l'associació Österreichischer Schriftstellerverband.

## Obra

* Hoja rota/Zerrissenes Blatt, poesia espanyol-alemany (amb Javier Tafur), editorial Cuadernos negros, Calarcá 2007
* El idioma de las hormigas/Die Sprache der Ameisen, poesia espanyol-alemany, editorial Vitrales d'Alejandría, Caracas 2004, ISBN 980-6480-23-6
* Poesía entre dos mundos: antología ALA, poesia(ed.), Edition Doppelpunkt, Viena 2004, ISBN 3-85273-177-1
* Zimt und Metall, poesia, Verlag G. Grasl, Baden bei Wien 2002, ISBN 3-85098-259-9
* 1492-keine Wahrheit ist auch eine Klarheit, teatre, Viena 1992

## Enllaços externs

* «Bibliografia relacionada amb Wolfgang Ratz» (en alemany). Al catàleg de la Biblioteca Nacional d'Alemanya.
* Biografia de l'associació Österreichische Gesellschaft für Literatur Arxivat 2010-07-27 a Wayback Machine.
* Pàgina Web de l'autor
* Blog a MySpace
# Catheux

Catheux és un municipi francès, situat al departament de l'Oise i a la regió dels Alts de França. L'any 2007 tenia 107 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Catheux era de 107 persones. Hi havia 39 famílies de les quals 8 eren unipersonals (8 dones vivint soles i 8 dones vivint soles), 4 parelles sense fills, 19 parelles amb fills i 8 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 53 habitatges, 39 eren l'habitatge principal de la família, 11 eren segones residències i 3 estaven desocupats. 48 eren cases i 1 era un apartament. Dels 39 habitatges principals, 36 estaven ocupats pels seus propietaris i 3 estaven llogats i ocupats pels llogaters; 2 tenien una cambra, 1 en tenia dues, 6 en tenien tres, 16 en tenien quatre i 14 en tenien cinc o més. 35 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 18 habitatges hi havia un automòbil i a 17 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Catheux el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 8 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 8 | 75 a 79 | 4 |
| 0 | 70 a 74 | 4 |
| 4 | 65 a 69 | 4 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 4 | 55 a 59 | 0 |
| 0 | 50 a 54 | 4 |
| 4 | 45 a 49 | 0 |
| 8 | 40 a 44 | 8 |
| 4 | 35 a 39 | 0 |
| 12 | 30 a 34 | 4 |
| 0 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 12 |
| 12 | 10 a 14 | 0 |
| 8 | 5 a 9 | 4 |
| 8 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 67 persones, 46 eren actives i 21 eren inactives. De les 46 persones actives 45 estaven ocupades (26 homes i 19 dones) i 1 aturada (1 home). De les 21 persones inactives 4 estaven jubilades, 10 estaven estudiant i 7 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

L'únic establiment que hi havia el 2007 era d'una entitat de l'administració pública.
L'any 2000 a Catheux hi havia 5 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999 (francès)
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Catheux a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Catheux a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.