OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Boet (filòsof epicuri)

Boet (en llatí Boethus, en grec Βοηθός) va ser un filòsof epicuri i geòmetra grec.
És esmentat per Plutarc (De Pythiae oraculis 396d.), que l'introdueix també a la seva Symposiaca (V. 1, p. 673c.). L'època en què va viure Boet, origen i obres són desconeguts i tot el que se'n sap deriva de l'obra de Plutarc.

## Referències

* ↑ [https://quod.lib.umich.edu/m/moa/acl3129.0001.001/512?rgn=full+text;view=image;q1=BoethusSmith,+William+(ed.).+Dictionary+of+Greek+and+Roman+Biography+and+Mythology.+Vol.+I.++Boston:+Little,+Brown,+&+Comp.,+1867,+p. 497. ]
# Boling-Iago

Boling-Iago és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Texas. Segons el cens del 2000 tenia 1.271 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Boling-Iago tenia 1.271 habitants, 434 habitatges, i 329 famílies. La densitat de població era de 70,4 habitants per km².
Dels 434 habitatges en un 39,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 55,3% hi vivien parelles casades, en un 13,4% dones solteres, i en un 24% no eren unitats familiars. En el 21,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 12% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,93 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,37.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 29,6% tenia menys de 18 anys, un 11,3% entre 18 i 24, un 26,3% entre 25 i 44, un 20,6% de 45 a 60 i un 12,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 33 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 98 homes.
La renda mediana per habitatge era de 28.203 $ i la renda mediana per família de 30.547 $. Els homes tenien una renda mediana de 22.212 $ mentre que les dones 12.198 $. La renda per capita de la població era de 13.261 $. Aproximadament el 15,2% de les famílies i el 16% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Boling-Iago». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Boling-Iago». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2011-06-06. [Consulta: 12 agost 2010].
# Bolig bord

El bolig bord (Anthemis maritima), és una espècie de planta amb flors de la família de les asteràcies que es distribueix per la regió mediterrània central i occidental.
Addicionalment pot rebre els noms de bolig de la mar, camamil·la de les dunes, camamilla de mar, camamilla marina, camamil·la pudent i herba de Bona. També s'han recollit les variants lingüístiques bolitx bord, bolitx de la mar i camamil·la pudenta.

## Descripció

És una planta perenne que es troba a platges sorrenques i roquissars marítims. És una planta sufruticosa, és a dir, és llenyosa solament a la base, de tipus subarbustiva, pluricaules (amb moltes tiges) i aromàtica. Les fulles són pinnaticompostes, cobertes de fossetes glandulíferes. Les flors es reuneixen en capítols d'un 2-4 cm de diàmetre i la floració es dona del maig a l'agost.

## Referències

* ↑ «Anthemis maritima» a EOL. Data consulta: 05 de març de 2014.
* 1 2 «Anthemis maritima». Noms de plantes. Corpus de fitonímia catalana. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 23 abril 2022].
* ↑ «Anthemis maritima» (en anglès). Royal Botanic Gardens. Kew. [Consulta: 23 abril 2022].
* ↑ de Bolòs, Oriol; Vigo, Josep; Masalles, Ramon M.; Ninot, Josep M. «Compostes». A: Flora Manual dels Països Catalans (en català). 2a Edició. Barcelona: PorticNatura, 2005, p. 880. ISBN 8473064003.
# Bookworm

Bookworm és un videojoc creat per PopCap Games el 2003 on el jugador ha de crear paraules amb lletres adjacents d'un tauler. Quan la paraula és vàlida, aquelles peces desapareixen per deixar caure les adjacents, que d'aquesta manera formen noves combinacions possibles. Com més llarga és la paraula o més peces especials usa (com les peces daurades), més punts s'obtenen. Existeix una modalitat on apareixen peces "en flames" de manera aleatòria que si no s'usen per fer-les desaparèixer acaben cremant el tauler i es perd el nivell. Bookworm està disponible per a Nintendo DS i ordinador i permet jugar formant paraules en anglès.
El títol ve per la paraula anglesa equivalent a "rata de biblioteca", un bookworm ("cuc dels llibres") és algú que llegeix molt o li agraden els llibres. En aquest cas el protagonista del joc és literalment un cuc anomenat Lex que acompanya cada nivell oferint combinacions diferents de lletres. Ha estat considerat un dels millors jocs dels seu gènere per la seva jugabilitat, que permet que persones amb diferents nivells puguin avançar pels nivells.

## Referències

* ↑ Mott, Tony. 1001 Video Games You Must Play Before You Die. Universe Publishing, 2010. ISBN 978-0-7893-2090-2 [Consulta: 10 gener 2015].

## Enllaços externs

* Pàgina oficial
# Bolea

Bolea és una localitat de la comarca Foia d'Osca (província d'Osca) que pertany al municipi de La Sotonera i que, amb 497 habitants (2023), n'exerceix la capitalitat. Es troba a 19 km al nord-oest d'Osca i a 627 m sobre el nivell del mar, sobre una altura que té vessants a nord i sud.
Bolea és coneguda per la qualitat de les seves cireres. Se n'hi recullen anualment uns 75.000 Kg per al seu consum fresc i uns altres 325.000 Kg per a la seva transformació posterior en bombons, melmelades i altres productes. El fruit es recull des de finals de maig fins a primers de juliol; a mitjans de juny se celebra El día de la cereza, que és un dia de promoció per als productors i de diversió per als visitants.

## Monuments

* Col·legiata, "Iglesia Parroquial de Santa María la Mayor"
* Església de Ntra. Sra. de la Soledat
* Monestir de la Santíssima Trinitat
* Ermita de Mueras (segle xii)
* Ermita de Santa Quitèria
* Ermita de Sant Joaquim
* Ermites de Sant Andreu Corsino i Sant Josep (en ruïnes)

## Història

Nombroses són les peces iberes trobades a la partida de Betance, destacant la figura d'un lleó. D'altra banda, a jutjar per les restes arqueològiques i numismàtiques trobades a la partida de Corona, hagué de gaudir d'una gran esplendor durant la dominació romana, atès que era pas obligat de les calçades principals cap al nord.
Plaça forta musulmana, el 1057 Ramir I fracassa en el seu intent de prendre-la. El mateix li ocorre a Sanç Ramírez l'any 1083, però és conquerida de forma definitiva per Pere I el 18 d'octubre de 1101. Encara musulmana, el 1093 el Rei d'Aragó Sanç Ramírez nomena a la vila Priorat de l'Abadia de Montearagón, privilegi que ostenta fins al 1571. El 1577, en passar a dependre del Bisbat d'Osca, el temple es converteix en Col·legiata, amb un capítol format per un vicari i nou canonges-racioners, que rebien els delmes de tota l'àmplia comarca que dominava des de la seva posició estratègica. El 1548 s'inclou Bolea entre les ciutats i viles més importants del Regne d'Aragó.
El 1890 arriba a tenir gairebé 2.500 habitants, però, arran de la desamortització eclesiàstica a mitjans del segle xix, la Col·legiata perd tots els seus privilegis i es converteix en Església Parroquial, estat que conserva en l'actualitat.
Als anys 70 del segle XX absorbí la població d'Aniés, i es fusionà amb Esquedas, Lierta, Plasencia del Monte, Puibolea i Quinzano tot formant el nou municipi de La Sotonera, conservant-ne, però, la capitalitat.
La Col·legiata va ser declarada Monument Històric el 23 de febrer de 1983.

## Referències

* ↑ «Instituto Nacional de Estadística». [Consulta: 26 maig 2024].

## Bibliografia

* Gran Enciclopèdia Aragonesa, Bolea Arxivat 2016-09-13 a Wayback Machine.

## Enllaços externs

* Visita virtual de la Col·legiata
# Berenguer II

Berenguer II és el nom dels següents personatges:
* Berenguer II d'Itàlia o Berenguer d'Ivrea (900-966), marcgravi d'Ivrea (928-941) i rei d'Itàlia (950-961)
* Berenguer II de Nèustria, comte de Bayeux i marquès de Nèustria (886-896)
* Berenguer II de Palou o Berenguer de Palou II, bisbe de Barcelona (1212-1241)
* Berenguer II de Saguàrdia, vescomte de Barcelona (1158-1208)
Altres:
* Ramon Berenguer II dit el “Cap d'Estopes” (1053-1082), comte de Barcelona, Girona, Osona, Carcassona i Rasès (1076-1082)
* Berenguer Ramon II dit “el Fratricida” (1053-1093), comte de Barcelona, Girona, Osona, Carcassona i Rasès (1076-1097)
# Bragueta

La bragueta o xap dels calçons és l'obertura dels calçotets o pantalons per davant. La seva utilitat principal és de facilitar la micció als homes sense haver de treure's la peça completa. També facilita de posar-se i treure's els pantalons.
La bragueta dels pantalons es tanca amb botons o cremallera. Aquest segon sistema començà a generalitzar-se als anys 1950, i és el majoritari dels 1960 ençà.
Del segle xvi ençà existeix algun tipus d'equivalent de la braguera que evita de baixar-se completament la peça inferior per tal de fer les necessitats. En el període del calçó es tractava d'una tapeta trapezoïdal muntada sobre l'entrecuix i fins a la cintura; tancava amb botons a cada banda (calces de davantal). Aquest sistema fou transferit als pantalons; és el que s'anomena pantaló de davantal (pantalon à pont en francès, pantalone a ponte o pantalone alla marinara en italià, fall front trousers en anglès).
La bragueta pròpitament dita sorgí entorn de 1840, i anà desplaçant el sistema anterior progressivament.
La tapeta que actualment recobreix les braguetes de pantaló fou una innovació del darrer quart del segle xix, atribuïda al príncep de Gal·les, futur Eduard VII, àrbitre de la moda del moment.
No sense lògica, els primers models de pantaló per a ús femení mancaven de bragueta i en comptes d'aquesta tenien una obertura lateral, generalment al maluc dret, que tancava amb botons (més endavant, amb cremallera), la funció de la qual era facilitar la col·locació de la peça. Aquest sistema venia a ésser una evolució de la tapeta de davantal, però reduïda a una de sola i traslladada al flanc. Modernament la majoria de pantalons de dona duu bragueta, per mimetisme envers els models d'home. Sembla que fou la popularització dels texans masculins entre les dones, sobretot a partir dels anys cinquanta, el que acostumà la societat a veure dones amb bragueta; posteriorment el costum s'hauria automatitzat per convenció estètica.

## Referències

* ↑ Juan Sorapán de Rieros. La medicina española contenida en proverbios vulgares de nuestra lengua. Real Academia Nac. Medicina, 1975, p. 404–. ISBN 9788460065395 [Consulta: 10 març 2011].

## Vegeu també

* Bragueta d'armar
Viccionari
# Boris Dron

Boris Dron (Virton, 17 de març de 1988) és un ciclista belga, professional del 2012 al 2016.

## Palmarès

* 2011
** 1r a la Romsée-Stavelot-Romsée
** Vencedor d'una etapa a la Volta a la província de Lieja

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
# Brodské

Brodské és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Trnava, a l'oest del país.

## Història

La primera menció escrita de la vila es remunta al 1163.
# Bildoze-Onizepea

Bildoze-Onizepea (en francès i oficialment Viodos-Abense-de-Bas) és un municipi d'Iparralde al territori de Zuberoa, que pertany administrativament al departament dels Pirineus Atlàntics (regió de la Nova Aquitània). Limita amb les comunes d'Ezpeize-Ündüreine i Ürrüstoi-Larrabile al nord, Ainharbe a l'oest, Maule-Lextarre al sud i Sohüta i Berrogaine-Larüntze a l'est.

## Demografia

Evolució de la població :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 422 | 408 | 443 | 377 | 442 | 482 | 746 | 724 | 718 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 617 | 585 | 612 | 611 | 651 | 662 | 658 | 674 | 698 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 663 | 732 | 802 | 750 | 724 | 648 | 574 | 576 | 669 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 770 | 808 | 879 | 911 | 831 | 743 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |
# Bildung

El terme Bildung (en alemany: «formació») es refereix a la tradició alemanya de conrear-se a si mateix, on la filosofia i l'educació estan vinculades de manera tal que es relaciona a un procés de maduresa personal i cultural. Aquesta maduresa es descriu com una harmonització de la ment i el cor de l'individu, i en la unificació de la individualitat i la identitat dins de la societat en general, com ho demostren la tradició literària de la Bildungsroman.
En aquest sentit, el procés d'harmonització de la ment, el cor, la individualitat i la identitat, s'aconsegueix a través d'una transformació personal que presenta un desafiament a les pròpies creences acceptades. En els escrits de Hegel, el desafiament de creixement personal sovint implica una alienació dolorosa de la pròpia «consciència natural» que porta a la reunificació i el desenvolupament d'un mateix. De la mateixa manera, a pesar que la cohesió social requereix d'institucions ben formades, també requereix una diversitat d'individus amb la llibertat (en el sentit positiu del terme) per a desenvolupar una àmplia varietat de talents i habilitats, fet que requereix de l'acció personal.
D'aquesta manera, l'educació (Erziehung-Ausbildung) implica la formació de l'ésser humà pel que fa a la seva pròpia humanitat, així com les seves habilitats intel·lectuals innates. El terme Bildung també es correspon amb l'ideal d'educació, en el sentit que li dona Wilhelm von Humboldt. En aquest context, el concepte d'educació es converteix en un procés permanent de desenvolupament, en lloc de la mera instrucció per a l'obtenció de cert coneixement extern o d'habilitats. L'educació és vista llavors com un procés en el qual les sensibilitats espirituals i culturals d'un individu, així com la vida, les habilitats personals i socials, es troben en un procés de contínua expansió i creixement. Bildung és vist com una manera de ser més lliure a causa de la reflexió amb un «un mateix» superior.
De forma més explícita, en els escrits de Hegel, el concepte Bildung rebutja la metafísica prekantiana d'un «Ésser», per una metafísica postkantiana d'«experiència» que rebutja les lectures universals.
Així, doncs, el compliment s'aconsegueix a través de l'activitat pràctica que promou el desenvolupament dels talents i les habilitats individuals, que al seu torn condueixen al desenvolupament de la pròpia societat, no limitant-se a acceptar l'statu quo sociopolític, sinó incloent la possibilitat de participar en una crítica de la societat en la qual es viu i, en última instància, desafiar la societat per actualitzar els seus ideals més nobles. Avui en dia, l'educació a Alemanya és vista com el deure els pares i la Bildung com el deure l'escola.

## Referències

* ↑ Bruford, Walter H. The German tradition of self-cultivation : 'Bildung' from Humboldt to Thomas Mann. (en anglès). Cambridge: Cambridge Univ. Pr, 1975, p. 304. ISBN 0-521-20482-8.
# Bromes de Ràdio Erevan

Les Bromes de Ràdio Erevan, també conegudes com les Bromes de la Ràdio d'Armènia, van ser populars a la Unió Soviètica i a altres països del Bloc de l'Est a partir de la segona meitat del segle xx. Les bromes tenien un format de pregunta-resposta i pretenien ser realitzades per l'audiència a un programa de la Ràdio Pública d'Armènia. El típic format dels acudits era «Un oient va preguntar a Ràdio Erevan...» i «Ràdio Erevan va contestar...».
Heus ací alguns exemples de les bromes de Ràdio Erevan:
    Ràdio Erevan va contestar: «Sí, però amb una dona és molt millor.»
    Ràdio Erevan va contestar: «Sí, és cert, car les seves últimes paraules van ser "No disparin, camarades!"»
    Ràdio Erevan va contestar: «En principi, és cert. Però Moscou és una ciutat molt més bella.»
    Ràdio Erevan va contestar: «Sí, tot està bé amb la carn, però tot és terriblement dolent si no hi ha carn.»
    Ràdio Erevan va contestar: «Per a fastiguejar Azerbaidjan. Puix ells van establir un Ministeri de Cultura.»
    Ràdio Erevan va contestar: «És quan els armenis, russos, ucraïnesos i la resta dels pobles de la URSS s'uneixen en una germanor per donar una pallissa als àzeris.»

## Referències

* ↑ Paul Gleye (1991), Behind the Wall: An American in East Germany, 1988-89. SIU Press. ISBN 9780809317431
* ↑ Birgit Beumers (2005), Pop Culture Russia!: Media, Arts, and Lifestyle. ABC-CLIO. ISBN 9781851094592
* 1 2 3 «Radio Yerevan Joke Collection» (Internet Archive). Bratislava Guide.com. Arxivat de l'original el 2014-09-08. [Consulta: 11 maig 2015].
* ↑ Draitser, I. (1989). "Soviet Underground Jokes as a Means of Popular Entertainment." The Journal of Popular Culture, 23(1), 117–125.
# Bulbine caput-medusae

Bulbine caput-medusae és una espècie de planta herbàcia que pertany a la família de les asfodelàcies, subfamília de les asfodelòidies. És endèmica de Namíbia.
És una planta perenne, herbàcia, suculenta, geòfita que pot arribar a fer entre 0,15 a 0,22 m d'alçada. Bulbine caput-medusae és una planta perenne, herbàcia, suculenta, geòfita que pot arribar a fer entre 0,15 a 0,22 m d'alçada.
Creix a Namíbia a una altitud de 500 a 1500 metres. Habita les seques sabanes i calurosos deserts. D'aquesta herba perenne es coneixen entre 4 a 6 subpoblacions amb un grau d'ocurrència <2500 km². La grandària de la població és d'uns 5000, però, no són reals les amenaces conegudes (encara que el recull és una amenaça potencial, ja que és una planta molt atractiva) i la població es considera actualment estable.

## Taxonomia

Bulbine caput-medusae va ser descrita per G.Will. i publicada a Aloe; Mondstuk van die Suid-Afrikaanse Aalwyn- en Vetplant Vereniging 32: 81, a l'any 1995.

### Etimologia

Bulbine: que rep el nom del tubercle en forma de bulb de moltes espècies.
caput-medusae: epítet llatí compost per caput, que significa "cap" i per madusaegenitiu de medusa, que era la dona mítica, el cabell ros del qual, es va convertir en serps i llur mirada convertia els objectes en pedra i va ser assassinada per Perseu.

## Referències

* 1 2 3 «Bulbine caput-medusae». International Plant Name Index (IPNI). [Consulta: 8 gener 2021].
* ↑ «Bulbine namaensis» (en anglès). International Plant Name Index (IPNI). [Consulta: 8 gener 2021].
* ↑ «Bulbine bulbosa» (en anglès). Growing Native Plants. Australian National Botanic Gardens, 19-06-2003. [Consulta: 8 gener 2021].
* ↑ «Dictionary of Botanical Epithets». [Consulta: 8 gener 2021].
# Bokermannohyla martinsi

Bokermannohyla martinsi és una espècie de granota endèmica del Brasil.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Caramaschi, U., Nascimento, L.B., Eterovick, P.C. & Silvano, D. 2004. Bokermannohyla martinsi. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 7 de gener de 2008.
# Bokermannohyla ravida

Bokermannohyla ravida és una espècie de granota endèmica del Brasil.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Caramaschi, U., Nascimento, L.B. & Silvano, D. 2004. Bokermannohyla ravida. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 7 de gener de 2008.
# Bumba

* Per a altres significats, vegeu «Bumba (animal)».
Bumba,també anomenat MBombo és el déu suprem en la mitologia bushongo a Kuba. És un esser gegant i blanc el qual va vomitar el sol, la lluna, la terra, les plantes, els animals, i en acabat la humanitat del no-res

## Història

La llegenda conta que, a l'inici Bumba estava sol a l'univers i l'obscuritat i l'aigua cobrien la Terra. Mbombo va començar a sentir un mal intens a l'estómac i va vomitar les estrel.les,el Sol i la Lluna. La calor del Sol va fer evaporar l'aigua de la Terra i es varen produir els núvols i,després les colines seques varen emergir de l'aigua.
Després, Bumba va tornar a regurgitar, aquest cop eixiren 9 animals:
* El lleopard, Koy Bumba
* L'àguila,Ponga Bumba
* El cocodril,Ganda Bumba
* El peix, Yo Bumba
* La tortuga, Kono Bumba
* La pantera, Tsetse Bumba
* La garsa blanca, Nyanyi Bumba
* L'escarabat
* I una cabra anomenada Budi
* Humans, un d'ells, anomenat, Loko Yima, blanc com Bumba.
Aquestos animals varen crear a la resta de criatures. La garsa va crear les aus i el cocodril les serps i iguanes. La cabra, Budi, va produir tots els animals banyuts, l'escarabat tots els insectes i Yo Bumba, tots els peixos.
Tres dels fills de Mbombo van dir llavors que acabarien de crear el món. El primer a intentar-ho, Nyonye Ngana, va vomitar formigues blanques, però va morir després. Per honorar-lo, les formigues es van endinsar a la terra per buscar terra fosca que l'enterrés i van transformar les arenes ermes a la superfície terrestre. La segona, Chonganda, va crear la primera planta, que al seu torn va donar lloc a tots els arbres, herbes i flors. I Chedi Bumba, el tercer fill, va fer l'últim ocell, l'estel.
Tsetse Bumba va causar problemes a la terra, de manera que Mbombo la va perseguir cap al cel on es va convertir en el llampec. Això va deixar a la gent sense foc, de manera que Mbombo els va mostrar com fer-ho a partir dels arbres. Un cop la creació va ser completa i pacífica, Mbombo la va lliurar a la humanitat i es va retirar als cels, deixant a Loko Yima per servir com a "déu sobre la terra".
La dona de les aigües, Nchienge, vivia a l'Est, i el seu fill, Woto, es va convertir en el primer rei dels Kuba.

## Vegeu també

* Àfrica
* Mitologia

## Referències

* 1 2 3 Budge, 2003, p. 364.
* 1 2 3 4 Sproul, 1979, p. 44.
* ↑ Knappert, 1977, p. 34–35.

## Bibliografia

* Budge, E. A. Wallis. Osiris Or the Egyptian Religion of Resurrection 1911, Part 2. Kessinger Publishing, 2003. ISBN 978-0-7661-4067-7.
* Knappert, Jan. Bantu Myths and Other Tales. Brill Archive, 1977. ISBN 90-04-05423-5.
* Sproul, Barbara C. Primal Myths. HarperOne HarperCollinsPublishers, 1979. ISBN 978-0-06-067501-1.
# Bulă

El Bulă (pronunciat en romanès: [ˈbulə]) és un personatge de ficció de l'humor romanès.
El Bulă, un bufó i covard, "va néixer" durant el règim de Nicolae Ceauşescu de la Romania comunista. El nom, entre altres significats, és una deformació d'una lletra de "Pulă", un argot vulgar romanès per a "penis".
L'any 2006, la televisió romanesa va dur a terme una votació per determinar a qui el públic en general considera els 100 grans romanesos de tots els temps. Bulă va ser votat com el 59è més gran romanès.
Silvian Cenţiu, comentant el seu programa, A Transylvanian in Silicon Valley, va escriure: "Quan a San Francisco i a Nova York vaig esmentar a Bula, el personatge omnipresent de les bromes romaneses, em va alegrar sentir riure els membres del públic abans d'acabar la broma. Sabia que eren romanesos".

## Referències

* ↑ Volkan, V. D. (1995). "Totem and taboo in Romania: A psychopolitical diagnosis. Arxivat 2019-11-28 a Wayback Machine." Mind and Human Interaction, 2: 66-83.
* ↑ "A Transylvanian in Silicon Valley"
# Burgos (desambiguació)

«Burgos» té aquests significats:

## Espanya

* Burgos, una ciutat de la província de Burgos, Castella i Lleó.
* Província de Burgos, una província de Castella i Lleó.
* Burgos (Alfoz), una comarca de la província de Burgos, Castella i Lleó.
* Burgos Club de Fútbol, un club de futbol de la ciutat de Burgos, Castella i Lleó.
* Real Burgos Club de Fútbol, un club de futbol de la ciutat de Burgos, Castella i Lleó.
* Aeroport de Burgos, un aeroport de la ciutat de Burgos, Castella i Lleó.
* Catedral de Burgos, una catedral de la ciutat de Burgos, Castella i Lleó.
* Burgos (formatge), un formatge de la província de Burgos, Castella i Lleó.
* Volta a Burgos, una competició ciclista per etapes que es disputa a la província de Burgos, Castella i Lleó.

## Itàlia

* Burgos (Sardenya), un municipi italià, dins de la Província de Sàsser.

## Filipines

* Burgos, Ilocos Norte
* Burgos, Ilocos Sur
* Burgos, Isabela
* Burgos, La Union
* Burgos, Pangasinan
* Burgos, Surigao del Norte
* Padre Burgos, Quezon
* Padre Burgos, Southern Leyte

## Persones

* Javier de Burgos
«Burgos» té aquests significats: