OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Veddah

Els Veddah o Vedda (plural veddehs o veddes) o Wanniyala-Aetto ('éssers de la selva') són un poble indígena de Sri Lanka. La seva designació habitual de Veddas o Veddah prové de l'idioma tàmil: vedar que bvol dir "caçadors". Al Mahavansa se'ls esmenta com a yakkha (plural yakkhes).
S'han trobat a Sri Lanka restes humanes de fa 18 mil anys que mostren una continuïtat genètica amb els veddah o wanniyala-aetto. Els estudis d'ADN estableixen a més que tenen avantpassats comuns amb molts cingaleses, el poble majoritari de Sri Lanka.
Originalment els wanniyala-aetto eren caçadors-recol·lectors. Utilitzaven arcs i fletxes en la cacera, recol·lectaven les plantes silvestres i mel. Després molts wanniyala-eetto també van practicar l'horticultura itinerant; obren camps a la selva amb el mètode de tala i crema, anomenat chena a Sri Lanka. En la costa de l'est practiquen àdhuc la pesca.
El 1950, el Govern de Sri Lanka va obrir el seu territori als colons singalalesos. Els boscos van ser arrasats, els terrenys de caça inundats i milers de colons van anar a instal·lar-se a la zona. El 1983, l'últim refugi forestal del wanniyala-eetto va ser convertit en parc nacional de Maduru Oya i es va desplaçar forzadamente als seus habitants a llogarets, amb la prohibició de tornar al bosc sense autorització.
Diferents observadors afirmen que els wanniyala-aetto i especialment la seva cultura, estan desapareixent. Les restriccions legals sobre el bosc, i després la guerra civil, han interromput les seves formes tradicionals de vida. A més, la seva assimilació cultural amb altres poblacions locals s'ha produït durant molt temps. Molts camperols pobres singalesos o tàmils són ara considerats com "veddes" pels seus compatriotes. Els matrimonis mixts entre "veddes" i singalesos són molt freqüents. Els wanniyala-aetto han adoptat la llengua dels seus veïns: al sud-est de Sri Lanka, especialment en l'entorn de Bintenne a la província d'Uva i també en el districte del nord o Anuradhapura han adoptat la llengua singalesa. A les àrees costaneres de la província de l'est, sobretot entre Batticaloa i Trincomalee es troben grups que parlen tàmil.
L'antropòloga Dr. Wiveca Stegeborn ha estudiat als veddes des de 1977 i afirma que les seves dones joves són enganyades perquè acceptin contractes com a treballadores domèstiques als països àrabs de l'Orient Mitjà, quan de fet són víctimes del tràfic humà per a prostitució o venudes com a esclaves sexuals.

## Referències

* Seligmann, Charles and Brenda (1911). The Veddas. Cambridge University Press (pages 123-135).
* Spittel, R.L. (1950). Vanished Trails: The Last of the Veddas. Oxford University Press.
* Brow, James (1978). Vedda Villages of Anuradhapura. University of Washington Press.

## Enllaços externs

* Molta informació a Vedda.org
* Survival Wanniyala-Aetto
* Vedda lore
* East coast Veddas
* Veddas - now only a household name
# Veddelkanal

El Veddelkanal és un canal navegable de només 700 metres al barri del Kleiner Grasbrook, al port d'Hamburg, a Alemanya. Connecta les dàrsenes de l'Spreehafen i del Müggenburger Zollhafen amb el Reiherstieg a l'antic port franc. Està sotmès al moviment de la marea. El nom prové del barri de Veddel, on hi ha aquelles dues dàrsenes.
* El pont damunt el canal al carrer Klütjenfelderstraße
* El canal i el port de Klütjenfeld es reuneixen al Reiherstieg
* El Veddelkanal

## Referències

* ↑ Stadtatlas-Großraum Hamburg, Hamburg, Editorial PAS Verlags GmbH, 2009, pàgina 51, ISBN 978-3-934272-92-7
# Vila do Bispo

Vila do Bispo és un municipi portuguès, situat al districte de Faro, a la regió d'Algarve i a la subregió de l'Algarve. L'any 2004 tenia 5.381 habitants. Limita al nord amb Aljezur, al nord-est amb Lagos i al sud-oest amb l'oceà Atlàntic.

## Població

Població del concelho de Vila do Bispo (1801 – 2004) :
| 1801 | 1849 | 1900 | 1930 | 1960 | 1981 | 1991 | 2001 | 2004 |
| 684 | 3 278 | 4 912 | 6 082 | 5 988 | 5 700 | 5 762 | 5 349 | 5 381 |

## Freguesies

* Barão de São Miguel
* Budens
* Raposeira
* Sagres
* Vila do Bispo
# Vint-i-setena esmena de la Constitució dels Estats Units

La Vint-i-setena Esmena (en anglès Twenty-seventh Amendment) de la Constitució dels Estats Units prohibeix que cap llei augmenti o disminueixi el salari dels membres del Congrés dels Estats Units i pugui prendre efecte abans que es realitzi una elecció de Cambra de Representants dels Estats Units. És la més recent de les esmenes a la constitució. Va ser ratificada en 1992, 202 anys, 7 mesos i 12 dies després d'haver-se iniciat el procés el 1789.

## Text

El text de la vint-i-setena esmena a la constitució dels Estats Units diu així:
| « | (català) Cap llei que variï la remuneració dels serveis dels senadors i representants tindrà efecte previ a què s'hagi realitzat una elecció de representants. | (anglès) No law, varying the compensation for the services of the Senators and Representatives, shall take effect, until an election of Representatives shall have intervened. | » |

## Vegeu també

* Constitució dels Estats Units
* Esmenes a la Constitució dels Estats Units

## Referències

* ↑ http://www.archives.gov/exhibits/charters/constitution_amendments_11-27.html
* ↑ Linea temporal de la ratificació calculada a http://www.timeanddate.com/date/duration.html

## Enllaços externs

* Constitució dels Estats Units d'Amèrica (en castellà)
# Vivianiàcies

Vivianiaceae és una família de plantes amb flors dins l'ordre Geranials. El nom de la família deriva del gènere Viviania Cav. Inclou tant el gènere Viviania com el gènere Caesarea Cambess.
La seva distribució és a Amèrica del Sud, des del sud del Brasil a Xile i l'Argentina.
Hi ha entre 1 i 4 gèneres dins la família Vivianiaceae (Araeoandra, Caesarea, Cissarobryon, Viviania; i en el APG III system els gèneres de la família Ledocarpaceae - Balbisia (incl. Ledocarpon), Rhynchotheca i Wendtia - estan actualment inclosos dins Vivianiaceae.

## Enllaços externs

* Thorne RF & J. L. Reveal 2007. An Updated Classification of the Class Magnoliopsida (“Angiospermae”) Arxivat 2008-11-21 a Wayback Machine.

## Notes i referències

* ↑ Angiosperm Phylogeny Group «An update of the Angiosperm Phylogeny Group classification for the orders and families of flowering plants: APG III». Botanical Journal of the Linnean Society, 161, 2, 2009, p. 105–121. DOI: 10.1111/j.1095-8339.2009.00996.x [Consulta: 10 desembre 2010].
# Vànino

«Vànino» té aquests significats:
* Vànino (Khabàrovsk), municipi del krai de Khabàrovsk, a Rússia
* Vànino (Perm), municipi del krai de Perm, a Rússia
# Vorovskogo

Vorovskogo - Воровского (rus) - és un khútor del krai de Krasnodar, a Rússia. És a 11 km al nord de Kusxóvskaia i a 184 km al nord de Krasnodar. Pertany a l'stanitsa de Kusxóvskaia.
# Vulcà (planeta)

Vulcà és el nom d'un planeta que durant un temps se suposava que es trobava al sistema solar entre Mercuri i el Sol, que Albert Einstein ha demostrat com a inexistent. Segons la teoria de la relativitat general la proximitat de Mercuri a la gran massa del Sol, explica les irregularitats del moviment observat.
El més important atrònom d'aquesta èpoce, Urbain Le Verrier, cap de l'observatori de París, que ja havia descobert Neptú va «descobrir» aquest planeta el 1859 que va suposar per explicar les anomalies de l'òrbita de Mercuri respecte als altres planetes del sistema solar. El New York Times d'aleshores va parlar de la «descoberta del segle». Va rebre el nom del déu Vulcà i la seva forja s'assimilaria a la intensa calor que envoltaria aquest petit planeta. Diversos astrònoms van intentar observar o localitzar el planeta proposat, sense èxit, malgrat algunes publicacions que asseguraven tenir proves de la seva existència. La dificultat per observar el planeta s'explicava per la proximitat al Sol i la seva petita mida, que farien que la llum solar produís falsos reflexos o malmetés els instruments de mesura. Henry C. Courten va localitzar cossos en aquella zona, però eren asteroides i no pas un planeta.

## Referències

* ↑ «LOC file of the solar system, as seen in 1846». Library of Congress, Washington, D.C. 20540 USA. [Consulta: 2 gener 2019].
* ↑ «Vulcano, o planeta procurado por mais de meio século e que Einstein 'expulsou' do céu» (en portuguès). BBC New Brasil, 19-07-2017.
* ↑ «Vulcà (planeta)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Worrall, Simon «The Hunt for Vulcan, the Planet That Wasn't There» (en anglès). National Geographic, 04-11-2015.
* ↑ Aloy, Jordi. «52. Existeix el planeta Vulcà?». A: 100 qüestions d'astronomia : de les fases de la Lluna a l'energia fosca. Valls: Cossetània, 2013, p. 121-122. ISBN 978-84-9034-102-5.

## Bibliografia

* Baum, Richard; Sheehan, William. In search of planet Vulcan : the ghost in Newton's clockwork universe (en anglès). Nova York: Plenum Press, 1997. ISBN 0-306-45567-6.
* Levenson, Thomas. The hunt for Vulcan: …and how Albert Einstein destroyed a planet, discovered relativity, and deciphered the universe. ISBN 978-0-8129-9898-6.
# Villarta-Quintana

Villarta-Quintana és un municipi de la Rioja, a la regió de la Rioja Alta.

## Història

Etimològicament, el nom Quintana prové de Quintus. L'origen de la vila és un possible campament romà, però no hi ha documents concrets per a donar suport aquesta tesi. En l'edat mitjana, el pelegrinatge a Compostela se servia d'aquest enclavament per a enllaçar Santo Domingo de la Calzada amb Burgos. La primera referència escrita data de 1094 i es tracta del registre de donació que Juliana de Fortúnez va fer al monestir de San Millán de la Cogolla de totes les heretats que posseïa a les Forestes d'Oca.
A la fi del segle XV el propietari de la vila, don Pedro Manrique, duc de Nájera i Comte de Treviño, va vendre Villarta a la seva tia Contesina, filla del conestable Álvaro de Luna y Jarana, i al seu cosí Bernabé Manrique de Lluna. En 1711, Felip V la va declarar vila independent, trencant-se els vincles que la unien a Santo Domingo en el criminal i a Grañón en el civil.

## Referències

* ↑ Govern de La Rioja. «Listado de municipios» (en castellà), 2016. Arxivat de l'original el 20 de gener 2022. [Consulta: 15 febrer 2021].

## Enllaços externs

* Villarta-Quintana Arxivat 2008-03-27 a Wayback Machine.
* Pàgina no Oficial
# Villaró (Lladurs)

Villaró és una masia situada al municipi de Lladurs, a la comarca catalana del Solsonès. El complex es compon de diversos edificis relativament ben conservats.
# Vincent Bueno

Vincent Bueno (Viena, 10 de desembre del 1985) és un cantant austríac d'origen filipí. El 2019 va ser elegit internament per representar Àustria al Festival de la Cançó d'Eurovisió 2020, que s'hauria celebrat a la ciutat neerlandesa de Rotterdam en cas de no haver sigut cancel·lat per la pandèmia per coronavirus de 2019-2020, amb la cançó Alive. Per això, la televisió pública austríaca el va seleccionar internament per a representar el país al Festival d'Eurovisió 2021 amb el tema Amen. Ja va participar en el Festival de la Cançó d'Eurovisió del 2017 com a corista de Nathan Trent i el 2016 va participar en la preselecció austríaca.

## Referències

* ↑ «Vincent Bueno competirá por Austria en Eurovisión 2021» (en castellà). , 26-03-2020 [Consulta: 26 març 2020].
* ↑ «Austria picks Vincent Bueno for Rotterdam 2020» (en anglès). Eurovision.tv, 12-12-2019. [Consulta: 17 desembre 2019].
# Watchmen (sèrie de televisió)

Watchmen és una sèrie dramàtica de superherois basada en el còmic del mateix nom de DC Comics que va ser creat per Alan Moore i Dave Gibbons. La sèrie és obra de Damon Lindelof per a HBO, amb Lindelof fent de productor executiu i guionista. El seu repartiment inclou a Regina King, Don Johnson, Tim Blake Nelson, Yahya Abdul-Mateen II, i Jeremy Irons.

## Sinopsi

Watchmen està ambientada en "una història alternativa on els superherois són tractats com empestats" i "abraça la nostàlgia de la innovadora novel·la gràfica original alhora que intenta obrir noves vies".

## Elenc i personatges
### Principals

* Regina King com la detectiu Angela Abar/ Sister Night
* Don Johnson com el cap de policia Judd Crawford
* Tim Blake Nelson com a Wade/ Looking Glass
* Yahya Abdul-Mateen II com a Cal Abar
* Andrew Howard com a Red Scare
* Jacob Ming-Trent com a Panda
* Tom Mison com el Sr. Phillips
* Sara Vickers com la Senyoreta Crookshanks
* Dylan Schombing com a Topher Abar
* Louis Gossett Jr. com a Will Reeves
* Jeremy Irons com a Ozymandias
* Jean Smart com a Laurie Blake
* Adelaide Clemens
* Hong Chau com a Lady Trieu
* James Wolk com el Senador Joe Keene

### Recurrents

* Frances Fisher com a Jane Crawford
* Jessica Camacho com a Pirate Jenny

## Referències

* ↑ Swift, Andy. «HBO's Watchmen: New Teaser Trailer Begins the Countdown to Doomsday» (en anglès), 08-05-2019. Arxivat de l'original el 9 de maig de 2019. [Consulta: 17 juliol 2019].
* ↑ Petski; Andreeva, Nellie. «‘Watchmen': Regina King, Don Johnson, Louis Gossett Jr., Andrew Howard Among Six Cast In Damon Lindelof’s HBO Pilot» (en anglès). Deadline.com, 23-05-2018. [Consulta: 29 juny 2018].
# When the Clouds Roll By

When the Clouds Roll By és una pel·lícula muda dirigida per Victor Fleming (la seva primera pel·lícula i protagonitzada per Douglas Fairbanks, en la seva segona pel·lícula per a la United Artists. Es va estrenar el 29 de desembre del 1919.

## Argument

Daniel Boone Brown és un jove supersticiós de Nova York, víctima del complot en interès de la ciència d'un psiquiatre boig, el Dr. Ulrich Metz. Aquest, amb l'ajuda de diferents ajudants, li provoca una sèrie de situacions de mala sort intentant que Daniel es suïcidi. La seva feina de corredor de borsa es veu amenaçada per desgràcies que aparentment provenen de miralls trencats, gats negres o coses similars. Una vegada que Daniel creu que la seva mala sort és deguda a un anell d'òpals el llença al parc, on el recull Lucette Bancroft, una artista de Greenwich Village. Immediatament l'amor sorgeix entre ells dos.
Mark Drake, un antic pretendent, és copropietari d'unes terres a Oklahoma amb l'oncle de Lucette que semblen ser riques en petroli. Amb l'ajuda de l'oncle de Daniel aconsegueix reconquerir la noia amb l'objectiu de fer-se l'amo únic dels terrenys. Daniel descobreix el complot del doctor Metz i la seva bogeria i surt a la recerca de la noia que ha marxat amb Drake a casa dels pares. Daniel aconsegueix recuperar l'amor de Lucette però es produeix una riuada enorme. El nostre heroi rescata la noia del sostre d'una casa i aprofita que a la deriva passa un capellà per a que els casi.

## Repartiment

* Douglas Fairbanks (Daniel Boone Brown)
* Kathleen Clifford (Lucette Bancroft)
* Frank Campeau (Mark Drake)
* Ralph Lewis (Curtis Brown)
* Daisy Jefferson (Bobby De Vere)
* Bull Montana (el malson)
* Herbert Grimwood (Dr. Ulrich Metz)
* Albert MacQuarrie (Hobson)
* Victor Fleming (ell mateix)
* Thomas J. Geraghty (ell mateix)
* William C. McGann (ell mateix)
* Harris Thorpe (ell mateix)
* Babe London (operadora)

## Referències

* ↑ «Fairbanks again in adaptin own story». Exhibitors Herald X, 9, 28-02-1920, pàg. 52.
* ↑ «Second from “Doug”». Film Daily X, 30, 03-10-1919, pàg. 1.
* ↑ «“When the Clouds Roll By». Exhibitors Herald X, 1, 03-01-1920, pàg. 40.
* ↑ «Douglas Fairbanks in “When the Clouds Roll By”». Exhibitors Herald X, 2, 10-01-1920, pàg. 61.

## Enllaços externs

* When the Clouds Roll By al catàleg de l'American Film Institute
# Wormeldange-Haut

Wormeldange-Haut (en luxemburguès: Uewerwuermeldeng; en alemany: Oberwormeldingen) és una vila de la comuna de Wormeldange, situada al districte de Grevenmacher del cantó de Grevenmacher. El 2022 tenia 351 habitants.

## Referències

* ↑ STATEC. «Population par localité» (en francès), 31 març 2022. [Consulta: 11 abril 2022].

## Enllaços externs

* Lloc oficial de Gemeng Wuermeldeng
# Wilhelm Michler

Wilhelm Michler (17 de desembre de 1846, Schmerbach, Württemberg - 27 de novembre de 1889, Rio de Janeiro, Brasil) fou un químic alemany descobridor de la cetona de Michler.

## Biografia

Michler realitzà els seus estudis primaris a l'escola de Tempelhof. El 1870 anà a l'Escola Politécnica de Stuttgart per estudiar química i fou alumne de Hermann von Fehling i Viktor Meyer. Seguí Meyer a la Universitat Politècnica de Zuric el 1871 i es convertí en el seu ajudant. Michler es convertí en professor d'aquesta universitat 1878. El 1881 anà a estudiar productes naturals d'Amèrica del sud i quedà al Brasil, on hi realitzà les seves investigacions entre el 1882 i el 1889. Fou professor de química industrial de l'escola Politècnica de Rio de Janeiro.

## Obra

Michler sintetitzà l'auramina, una amina emprada en tintura de roba pel seu color daurat, al qual deu el seu nom. Sintetitzà la bis(dimetilamino)benzofenona, un compost que té gran importància científica i comercial, perquè és un compost emprat en la síntesi de colorants, i que és coneguda com a cetona de Michler. En la continuació de la seva investigació sobre fosgen, estudià les urees N-substituïdes.

## Referències

* ↑ Victor Meyer, W. Michler «Ueber Dicarbonsäuren aus Benzoldisulfosäure». Berichte der deutschen chemischen Gesellschaft, 8, 1875, pàg. 672–674. DOI: 10.1002/cber.187500801207.
* ↑ Paraense dos Santos, N., Pinto A.C. i Bicca de Alencastro, R «Wilhelm Michler, uma aventura científica nos trópicos». Quím. Nova, 23, 3, 2000. DOI: 10.1590/S0100-40422000000300022.
* ↑ W. Michler «Synthese aromatischer Ketone mittelst Chlorkohlenoxyd». Berichte der deutschen chemischen Gesellschaft, 9, 1876, pàg. 716–718. DOI: 10.1002/cber.187600901218.
# Xicot

Un xicot o nóvio és un amic o conegut, sovint en concret un company regular amb el qual un està relacionat platònicament, romànticament o sexualment. Normalment és una relació de compromís a curt termini, mentre que altres títols (per exemple, "espòs" o "parella") s'utilitzen més comunament per a les relacions compromeses a llarg termini.
"Xicot" i "company" signifiquen coses diferents a persones diferents; les distincions entre els termes són subjectives. Com s'utilitza el terme finalment serà determinat per la preferència personal.
Un estudi de 2005 a 115 persones d'entre 21 i 35 anys que vivien o havien viscut amb una parella romàntica assenyala que en molts casos la manca de termes adequats condueix a situacions incòmodes, com que algú es molesti per no ser presentat en situacions socials per evitar la pregunta.

## Referències

* ↑ «"Nóvio" segons l'AVL». Acadèmia Valenciana de la Llengua. [Consulta: 15 octubre 2018].
* ↑ Compact Oxford English Dictionary of Current English, published 23 June 2005, University of Oxford, ISBN 978-0-19-861022-9 edition
* ↑ Thesaurus.com.
* ↑ Goldstein, Meredith (15 June 2009).
* ↑ Jayson, Sharon (23 June 2008).

## Enllaços externs

* EtymologyOnLine
Viccionari
# Wolfgang Lackerschmid

Wolfgang Wilhelm Lackerschmid (Tegernsee, 19 de setembre de 1956) és un músic de jazz i compositor alemany. El seu instrument principal és el vibràfon, però també toca el piano i la marimba.

## Trajectòria

Lackerschmid va criar-se a Ehingen. De 1975 a 1980 va estudiar composició i teoria musical amb Martin Gümbel i percussió amb Gyula Rasz a la Hochschule für Musik und Darstellende Kunst de Stuttgart.
Mercès a la creixent fama guanyada en l'escena del jazz europeu, el gener de 1979 va tenir l'oportunitat de col·laborar amb el trompetista Chet Baker en l'àlbum Ballads for two, seguit de Chet Baker/Wolfgang Lackerschmid, amb Larry Coryell, Buster Williams i Tony Williams.
Lackerschmid també ha compost obres per a musicals infantils com Pinocchio, El màgic d'Oz o La Blancaneu i els set nans. Ha participat en 48 sessions de gravació entre 1976 i 2016. Viu a Augsburg, on també dirigeix un estudi de gravació.

## Discografia

* Mallet Connection (Plane, 1978)
* Ballads for Two (Sandra, 1979)
* Chet Baker / Wolfgang Lackerschmid (Sandra, 1980)
* Live Conversation (In-akustik, 1985)
* Originals (Art & Sound, 1988)
* Live Highlights '92 with Atilla Zoller (Bhakti, 1992)
* One More Life (Bhakti, 1992)
* Gently but Deep (Bhakti, 1996)
* Colors (Hot Wire, 1997)
* Hurry Up and Wait (Hipjazz, 2007)
* Common Language, Common Sense (Hipjazz, 2011)
* Magic Brewery (Hipjazz, 2013)
* Wolfgang Lackerschmid Quartet (TCB, 2015)
* Samba Gostoso (Hipjazz, 2016)
* Studio Konzert (Neuklang, 2018)

## Referències

* ↑ Vázquez Cruz, Antonio. «Wolfgang Lackerschmid» (en espanyol europeu). [Consulta: 5 febrer 2022].
* ↑ Sjøgren, Thorbjørn. Chet. The music of Chesney Henry Baker: a discography. [New edition]. Copenhagen: JazzMedia, 1993. ISBN 87-88043-15-0.
* 1 2 Tom Lord: The Jazz Discography Jazz Discography

## Bibliografia

* Wolf Kampmann (Hrsg.), unter Mitarbeit von Ekkehard Jost: Reclams Jazzlexikon. Reclam, Stuttgart 2003, ISBN 3-15-010528-5.
* Martin Kunzler: Jazz-Lexikon. Band 1: A–L. 2. Auflage. Rowohlt, Reinbek bei Hamburg 2004, ISBN 3-499-16512-0.
# Xipitsino

Xipitsino (en rus: Шипицыно) és un poble del krai de Perm, a Rússia, que forma part del raion de Gaini. El 2010 tenia 15 habitants.

## Referències

* ↑ «ВПН-2010. Численность и размещение населения Пермского края» (en rus). Arxivat de l'original el 2013-08-31. [Consulta: 10 setembre 2014].
# Xot tropical

El xot tropical (Megascops choliba) és una espècie d'ocell de la família dels estrígids (Strigidae). Habita boscos, sabanes i ciutats des de Costa Rica fins a Panamà, i des de Colòmbia, Veneçuela, Trinitat i Guaiana, cap al sud, fins al nord de l'Argentina, el Paraguai i sud del Brasil. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.

## Referències

* ↑ «Xot tropical». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 desembre 2022 (català)
* ↑ «Owls» (en anglès). IOC World Bird List Version 12.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2022. [Consulta: 17 gener 2022].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 260. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Tropical Screech-owl. Megascops choliba» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2021. [Consulta: 17 febrer 2023].
# Zdrobite cătușe

Zdrobite cătușe (en català Grillons trencats) va ser l'himne nacional de la República Popular de Romania entre els anys 1948 i 1953. La lletra la va escriure Aurel Baranga i la música Matei Socor.

## Lletres

| Lletres romaneses | Traducció anglesa |
| I Zdrobite cătușe în urmă rămân În frunte-i mereu muncitorul, Prin lupte și jertfe o treaptă urcăm, Stăpân pe destin e poporul! Cor: Trăiască, trăiască, republica noastră, În marș de năvalnic șuvoi revărsat; Muncitori și țărani, cărturari și ostași, Zidim România republicii noi! II În lături cu putredul vechi stăvilar E ceasul de sfântă’ncordare. Unirea și pacea și munca-i stegar Republicii noi populare! Cor III Spre țelul victoriei mari ne-ndreptăm E ceas de izbânzi viitoare Credință în muncă și luptă jurăm Republicii noi populare. Cor | I Es queden manilles aixafades El treballador sempre està al davant Gràcies a la lluita i el sacrifici, escalem un pas El poble és amo del seu destí. Cor Visca, visca la nostra República! En una marxa d’un torrent desbordat tempestuós Nosaltres, treballadors i camperols, llibreters i soldats, Estan construint la Romania de la nova República. II Eliminació del vella presa pútrida És l’hora del suspens sagrat La unió, la pau i el treball porten la bandera De la nova República Popular Cor III Amb el gran victòria anem, És hora de triomfs futurs. Jurem que treballarem estretament i lluitarem Per la nova República. Cor |

## Referències

* ↑ «Romania (1948-1953) – nationalanthems.info». [Consulta: 14 juny 2021].

## Enllaços externs

* MIDI i partitures a nationalanthems.info
* Evenimentul Zilei, 15 d'octubre de 2005, "Cinci regimuri, cinc imnuri"