OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Barrundia

Barrundia és un municipi d'Àlaba, de la Quadrilla de Salvatierra. Limita amb els municipis d'Eskoriatza i Oñati (Guipúscoa) al nord, Leintz-Gatzaga (Guipúscoa), Burgelu i Vitòria al sud, Donemiliaga a l'est i Burgelu, Dulantzi i Agurain a l'oest. Aplega els concejos de:
* Audikana.
* Dallo.
* Elgea.
* Etura.
* Etxabarri-Urtupina.
* Gebara.
* Heredia.
* Hermua.
* Larrea.
* Marieta-Larrinzar.
* Maturana.
* Mendixur.
* Ozaeta
Els pobles d'Urizar i Zuazola són d'administració municipal.

## Història

El municipi de Barrundia té els seus orígens en la Germandat de Barrundia. Aquesta estava originalment composta per solament una part dels pobles de l'actual municipi. Germanor de Barrundia: Audikana, Dallo, Etxabarri-Urtupina, Heredia, Hermua, Larrea, Maturana, Ozaeta i Zuazola.
* En la dècada de 1880 absorbeix el municipi de Gebara; afegint al municipi els pobles de Elguea, Etura, Gebara i Urizar.
* En la dècada de 1960 absorbeix diversos pobles del municipi de Gamboa. S'afegixen al municipi Marieta-Larrinzar i Mendíjur; i els despoblats de Garaio i Zuazo de Gamboa.

## Eleccions 2007

En les últimes eleccions realitzades en 2007 a l'ajuntament del municipi, cinc van ser els partits que es van presentar en aquest municipi(EAJ-PNB, EAE-ANV, PSE-EE, PP, EB). Els resultats van ser els següents:
* EAJ-PNB : 186 vots. (4 escons)
* EAE-ANV: 157 vots. (3 escons)
* PSE-EE: 43 vots. (0 escons)
* PP: 42 vots. (0 escons)
* EB: 21 vots. (0 escons)
La qual cosa va donar com guanyador a l'actual alcalde de EAJ-PNB, José Felix Uriarte Uriarte, i va fer que tant PSE-EE, com PP com EB es quedessin sense representació en l'ajuntament.

## Personatges cèlebres

* Joan Perez de Lazarraga (1548?–1605), lingüista
* Bruno Villarreal (1799-1860), general carlí.
* Manuel de Arostegi Saenz de Olamendi (1758-1813), politíc liberal.
* Vicente Beltran de Heredia (1885-1973), historiador.
* Juan Manuel Diaz de Gereñu (1956-), literat.

## Enllaços externs

* www.euskomedia.org Barrundia a l'Enciclopedia Auñamendi.
# Bandera de Blanes

La bandera oficial de Blanes té la següent descripció:
Bandera apaïsada de proporcions dos dalt per tres de llarg, vermella, amb una creu blanca plena centrada al mig, de braços d'amplada 1/6 de l'alt de la bandera.

## Història

És una bandera heràldica amb les armes dels senyors de Blanes.
Va ser aprovada el 3 de gener de 1995 i publicada en el DOGC el 18 de gener del mateix any amb el número 1999.

## Vegeu també

* Escuts i banderes de la Selva

## Referències

* ↑ «RESOLUCIÓ de 3 de gener de 1995, per la qual es dóna conformitat a l'adopció de la bandera del municipi de Blanes.» (pdf). DOGC num. 1999, 18-01-1995. [Consulta: 19 maig 2010].
# APOP Kinyras Peyias

El Athlītikos Podosfairikos Omilos Pegeias Kinyras o APOP Kinyras Peyias (grec: Α.Π.Ο.Π - Αθλητικός Ποδοσφαιρικός Ομιλος Πέγειας Κινύρας, Athlitikos Podosfairikos Omilos Pegeias Kinyras, "Atlètic Futbol Club Peyia Kinyras") és un club de futbol xipriota de la ciutat de Peyia.
El club va néixer l'any 2003 per la fusió de APOP Peyias FC i Kinyras Empas FC. L'any 2009 assolí el seu major èxit, la copa de Xipre. L'estiu de 2012 es va dissoldre per problemes econòmics.

## Palmarès

* Copa xipriota de futbol:
** 2008-09
* Segona divisió xipriota de futbol:
** 2004-05, 2006-07
* Tercera divisió xipriota de futbol:
** 2003-04

## Referències

* ↑ «UEFA entry». Arxivat de l'original el 24 agost 2007. [Consulta: 8 setembre 2007].
* ↑ «RSSF stats 2003-04». Arxivat de l'original el 1 octubre 2007. [Consulta: 8 setembre 2007].
* ↑ «Cyprus - List of Cup Finals».

## Enllaços externs

* Web oficial Arxivat 2008-09-13 a Wayback Machine.
* APOP/KINYRAS News on 24sports
# Serapias lingua

Serapias lingua és una planta herbàcia perenne de la família Orchidaceae, que viu en sòls silicis, en prades humides, matollars alt, oliverars, i boscos clars que deixin passar prou de llum. Arriba a desenvolupar-se en altures de fins a 1.000 msnm. És una espècie protegida a les Illes Balears. El seu nom genèric Serapias és d'origen grec, que es va aplicar antigament a una orquídia no identificada amb certesa, potser Orchis morio. Prové del déu egipci Serapis: als temples els devots es dedicaven als plaers de la carn. El nom que Linné va assignar a aquest gènere potser és perquè a algunes orquídies se li atribueixen efectes afrodisíacs. El seu nom específic lingua és un epítet llatí que significa «amb forma de llengua».
El gènere Serapias es caracteritza per tenir les flors erectes de color porpra, o violàcies, i el label central amb forma de llengua. Serapias lingua té el label central bastant ample i llarg, més curt i menys reflex que en Serapias parviflora, i no té la base en forma de cor com en Serapias cordigera. Floreix d'abril a juny.

## Referències

* ↑ Serapias lingua va ser descrita per Carl von Linné i publicat Species Plantarum 949. 1753, vegeu«Serapias lingua». Tropicos.org. Missouri Botanical Garden. [Consulta: 8 març 2013].
* ↑ Serapias lingua en PlantList
* ↑ En Epítetos Botánicos
* ↑ Herbariovirtual

## Enllaços externs

* http://www.mobot.org/MOBOT/Research/APweb/orders/asparagalesweb.htm#Orchidaceae
# Rivulus glaucus

Rivulus glaucus és un peix de la família dels rivúlids i de l'ordre dels ciprinodontiformes.

## Morfologia

Els mascles poden arribar als 5,5 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba als rius de la costa pacífica de Centreamèrica.

## Referències

* ↑ «Rivulus glaucus». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Costa, W.J.E.M.: Rivulidae (South American Annual Fishes). planes 526-548. A: R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (editors) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, el Brasil, any 2003.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
# Municipi de Talsi

El municipi de Talsi (en letó: Talsu novads) és un dels 36 municipis de Letònia, que es troba localitzat al nord-oest del país bàltic, i que té com a capital la localitat de Talsi. El municipi va ser creat després d'una reorganització territorial del 2020.

## Ciutats i zones rurals

* Abavas pagasts (zona rural)
* Ārlavas pagasts (zona rural)
* Balgales pagasts (zona rural)
* Ģibuļu pagasts (zona rural)
* Īves pagasts (zona rural)
* Ķūļciema pagasts (zona rural)
* Laidzes pagasts (zona rural)
* Laucienes pagasts (zona rural)
* Lībagu pagasts (zona rural)
* Lubes pagasts (zona rural)
* Sabile (ciutat)
* Stende (ciutat)
* Strazdes pagasts (zona rural)
* Talsi (ciutat)
* Valdemārpils (ciutat)
* Valdgales pagasts (zona rural)
* Vandzenes pagasts (zona rural)
* Virbu pagasts (zona rural)

## Població i territori

La seva població està composta per un total de 34.871 persones (2009). La superfície del municipi té uns 1.763,2 kilòmetres quadrats, i la densitat poblacional és de 19,78 habitants per kilòmetre quadrat.
A la ciutat de Sabile, es troba el Museu d'Art a l'aire lliure de Pedvale.
La ciutat de Talsi - coneguda com «La Ciutat dels nou turons»- es troba a la riba de dos llacs. La història de Talsi és en els seus tranquils carrers empedrats i en els seus parcs ben conservats, que compten amb cirerers i pomers com a arbres dels seus jardins. L'antiga fortalesa dels curonians es troba en un pujol al cor de Talsi, i sobre seu s'ofereix una panoràmica de tota la ciutat. Els seus habitants gaudeixen caminant, ballant i cantant als diferents esdeveniments culturals que s'organitzen a la ciutat. Als mesos d'estiu, l'escena a l'aire lliure es converteix en el centre de la vida local, on hi ha molts concerts i festivals. A la ciutat de Talsi es troba el Palau Firck que conté el Museu Regional.

## Referències

* ↑ «Saeima finally approves major regional reforms» (en anglès). Eng.LSM.lv (Latvian Public Broadcasting), 11-06-2020 [Consulta: 11 juliol 2023].
* ↑ «Administrativi teritorialais iedalijums» (doc) (en letó). Ministeri de Protecció del Medi Ambient i Desenvolupament Regional, 2008. Arxivat de l'original el 2014-02-07. [Consulta: 20 gener 2015].
* ↑ «Par muzeju» (en letó). Arxivat de l'original el 2015-02-17. [Consulta: 10 febrer 2015].
# Fisoglènids

El fisoglènids (Physoglenidae) són una família d'aranyes araneomorfes, descrita per A. Petrunkevitch el 1928.
La majoria de referències havien inclòs la família dins dels sinotàxids (Synotaxidae) fins que un estudi taxonòmic recent de Dimitrov et al, l'any 2016, va considerar que formaven un clade diferenciat i el grup va passar formar una nova família. Havia estat com una subfamília dins dels fòlcids (Pholcidae), i fou transferida dels Pholcidae als Synotaxidae per Forster, Platnick i Coddington l'any 1990. Fou elevada al rang de família independent per Dimitrov et al.
Les espècies d'aquesta família es troben a Nova Zelanda, Austràlia i Xile.

## Gèneres

Segons el World Spider Catalog amb data de 3 de gener de 2019, dins d'aquesta família hi ha reconeguts 13 gèneres i 72 espècies:
* Calcarsynotaxus Wunderlich, 1995
* Chileotaxus Platnick, 1990
* Mangua Forster, 1990
* Meringa Forster, 1990
* Microsynotaxus Wunderlich, 2008
* Nomaua Forster, 1990
* Pahora Forster, 1990
* Pahoroides Forster, 1990
* Paratupua Platnick, 1990
* Physoglenes Simon, 1904
* Runga Forster, 1990
* Tupua Platnick, 1990
* Zeatupua Fitzgerald & Sirvid, 2009

## Referències

* 1 2 Petrunkevitch, A. (1928). Systema Aranearum. Transactions of the Connecticut Academy of Arts and Sciences 29: 1-270.
* 1 2 3 (anglès) Referència World Spider Catalog : Physoglenidae +base de dades . Accés el 3 de gener de 2019.
* 1 2 Dimitrov, Dimitar; Benavides, Ligia R.; Arnedo, Miquel A.; Giribet, Gonzalo «Rounding up the usual suspects: a standard target-gene approach for resolving the interfamilial phylogenetic relationships of ecribellate orb-weaving spiders with a new family-rank classification (Araneae, Araneoidea)». Cladistics, 2016. DOI: 10.1111/cla.12165 [Consulta: 18 octubre 2016]. (p. 241)
* ↑ Forster, R. R., Platnick, N. I. & Coddington, J. (1990). A proposal and review of the spider family Synotaxidae (Araneae, Araneoidea), with notes on theridiid interrelationships. Bulletin of the American Museum of Natural History 193: 1-116. (p. 7)

## Vegeu també

* Llista d'espècies de fisoglènids
* Classificació de les aranyes
# Bandera de Puigdàlber

La bandera oficial de Puigdàlber té la següent descripció:
    Bandera apaïsada de proporcions dos d'alt per tres de llarg, verd fosca de 4/9 al costat de l'asta, vermella, de 3/9 a continuació, i blanca de 2/9 al costat del vol.
Va ser aprovada l'1 d'agost de 2000 i publicada en el DOGC el 10 d'agost del mateix any amb el número 3202.

## Referències

* ↑ «RESOLUCIÓ d'1 d'agost de 2000, per la qual es dóna conformitat a l'adopció de la bandera del municipi de Puigdàlber.» (pdf). DOGC num. 3202, 10-08-2000. [Consulta: 17 maig 2010].
# APR

APR té els següents significats:
* Armée Patriotique Rwandaise FC, club de futbol de Kigali (Ruanda)
* Apache Portable Runtime, biblioteca de suport per al Servidor HTTP Apache
* Aliança per la República, partit polític del Senegal
# Satiah

Satiah, Sitiah o Sitioh ("Filla de la Lluna") va ser una reina consort egípcia, de la XVIII Dinastia. Va ostentar el títol de Gran Esposa Reial amb Tuthmosis III.

## Família

Satiah era filla de la mainadera reial Ipu. És possible que el seu pare fos l'important oficial Ahmose Pen-Nekhebit. No es coneixen fills de Satiah, tot i que hi ha la possibilitat que el príncep Amenemhet (el fill gran de Tuthmosis, que va morir durant el llarg regnat del seu pare) fos el seu fill. Satiah va morir abans que el seu marit; la següent Gran Esposa Reial de Thutmosis va ser Merit-Ra Hatxepsut.

## Biografia

Els títols de Satiah inclouen: Esposa Reial (ḥmt-nisw), Gran Esposa Reial (ḥmt-niswt-wrt) i Esposa de Déu (ḥmt-ntr).
Satiah en jeroglífic :
Satiah apareix en diversos llocs. A Abidos, el text d'una taula d'ofrenes esmenta la seva mare, la “mainadera del déu” Ipu. La taula d'ofrenes va ser dedicada pel sacerdot lector Therikiti. També es va trobar a Abidos una capçalera de bronze votiva (?) (avui al Museu del Caire), inscrita amb el nom de la reina Satiah.
Al temple de Menthu, a Tufium, una estàtua de la reina va ser dedicada per Tuthmosis III després de la seva mort (l'estàtua es troba avui al Museu del Caire).
La reina Satiah es representa darrere de la reina Merit-Ra-Hatxepsut i Tuthmosis III en un pilar de la tomba del rei (la KV34). Darrere de la reina Satiah veiem l'altra muller del rei, Nebtu, i la seva filla Nefertari.
Satiah apareix representada també davant Tuthmosis III en un relleu de Karnak, i una estela al Museu del Caire mostra a la reina Satiah darrere de Tuthmosis III.

## Referències

* 1 2 Dodson i Hilton, 2004, p. 140.
* ↑ «The New Kingdom Tombs of El Kab / Nekhen» (en anglès). Universitat de Saint Louis. Arxivat de l'original el 2018-04-26. [Consulta: 29 octubre 2020].
* ↑ Dodson i Hilton, 2004, p. 132–133, 137, 140.
* ↑ Grajetski, 2005, p. 53.
* ↑ Malek, Moss i Porter, 1964, p. 52.
* ↑ Malek, Moss i Porter, 1964, p. 49.
* ↑ Malek, Moss i Porter, 1964, p. 169.
* 1 2 «Queen Sitiah» (en anglès). Universitat de Saint Louis. Arxivat de l'original el 2020-11-17. [Consulta: 29 octubre 2020].

## Vegeu també

* La dona a l'Antic Egipte

## Bibliografia

* Dodson, Aidan; Hilton, Dyan. The Complete Royal Families of Ancient Egypt (en anglès). Thames & Hudson, 2004. ISBN 0-500-05128-3.
* Grajetski, Wolfram. Ancient Egyptian Queens: a hieroglyphic dictionary (en anglès). Londres: Golden House Publications, 2005. ISBN 0954721896.
* Malek, Jaromir; Moss, Rosalind L. B.; Porter, Bertha. Topographical Bibliography of Ancient Egyptian Hieroglyphic Texts, Statues, Reliefs and Paintings (en anglès). vol. 5. Griffith Institute, 1964. ISBN 978-0900416101.
# Tristán Narvaja

Tristán Narvaja (Córdoba, 17 de març de 1819 – Montevideo, 19 de febrer de 1877) fou un jurista, jutge, teòleg i polític uruguaià d'origen argentí.

## Biografia

Nascut a Córdoba, Argentina, Narvaja estudià al Col·legi dels Franciscans i més endavant a Buenos Aires, on es doctorà en Teologia i Jurisprudència. El 1840 viatjà a l'Uruguai, renovà el seu títol de doctor en Jurisprudència i es graduà en Dret.
Durant la Guerra Gran o guerra civil uruguaiana, Narvaja marxà a Bolívia i després a Xile fins a l'any 1843. Un cop tornà a Montevideo, Narvaja ensenyà Drets Civils a la Facultat de Jurisprudència – avui Facultat de Dret – de la Universitat de la República. També publicà nombrosos treballs inèdits i tractats legals. El 1872 passà a ser jutge del Tribunal Suprem de Justícia de l'Uruguai i tres anys després seria elegit diputat pel departament de Durazno.

## Dret i política

Narvaja és l'autor del primer Codi Civil de l'Uruguai, vigent des de 1868. També és l'autor del Codi de Mineria, vigent des de 1876. També corregí el Codi de Comerç (Código de Comercio) redactat per Eduardo Acevedo Díaz.
La tasca de Narvaja fou fonamental per consolidar l'Uruguai com estat independent i sobirà. La historiografia uruguaiana sovint el considera un dels pares de la legislació d'aquell país.
Morí el 19 de febrer de 1877 després d'una breu malaltia. Actualment, hi ha un barri a Montevideo que porta el seu nom, a més d'altres homenatges en memòria seva.

## Referències

* ↑ Peirano Facio, Jorge. Semblanza de Tristán Narvaja. Montevideo: Revista de la Facultat de Dret i Ciències Socials, 1856, p. 41.
* ↑ Maiztegui Casas, Lincoln «El Codificador Adusto» (en castellà). El Observador [Montevideo] [Consulta: febrer 25, 2012].
* ↑ Peirano Facio, Jorge. Tristán Narvaja, un jurista rioplatense en tiempos de la codificación. Buenos Aires: Institut d'Investigacions d'Història del Dret, Editorial Dunken, 2008. ISBN 8482722425.

## Enllaços externs

* Pàgina web del Ministeri de l'Interior de l'Uruguai (castellà)
# Rivulus holmiae

Rivulus holmiae és un peix de la família dels rivúlids i de l'ordre dels ciprinodontiformes.

## Morfologia

Els mascles poden arribar als 8 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: Guaiana.

## Referències

* ↑ «Rivulus holmiae». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Costa, W.J.E.M.: Rivulidae (South American Annual Fishes). planes 526-548. A: R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (editors) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, el Brasil, any 2003.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
# Mèrops (espòs d'Equemea)

D'acord amb la mitologia grega, Mèrops (en grec antic Μέροψ) va ser un rei de Cos.
Es casà amb la nimfa Equemea, que formava part del seguici d'Àrtemis. Després que aquesta fos morta per la deessa per castigar-la per haver abandonat el seguici en casar-se, Mèrops intentà suïcidar-se, però Hera se'n va apiadar i el transformà en àliga.

## Referències

* ↑ Parramon i Blasco, Jordi. Diccionari de la mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions 62, 1997, p. 148. ISBN 8429741461.
# Eleccions legislatives de Mongòlia de 2000

Les eleccions legislatives de Mongòlia de 2000 van ser unes eleccions que es van celebrar a Mongòlia el 2 de juliol de 2000 per escollir els setanta-sis diputats de la Gran Jural de l'Estat.

## Sistema electoral

Els diputats del Gran Jural de l'Estat són triats en circumscripcions uninominals.

## Referències

* ↑ Dieter Nohlen, Florian Grotz & Christof Hartmann (2001) Elections in Asia: A data handbook, Volume II, p490 ISBN 0-19-924959-8
* ↑ Mongolia sees counting of votes delayed by new election system Arxivat 2020-09-04 a Wayback Machine.. Mongolia Web News. 2008-06-30. Retrieved 2008-07-02.
# Bandera de Rialp

La bandera oficial del municipi de Rialp té la següent descripció:
    Bandera apaïsada, de proporcions dos d'alt per tres de llarg, bicolor vertical verd fosc i groga amb un pal blanc ondat de mitja, dues i mitja ones, de gruix 1/9 de la llargària del drap, al centre.
La bandera recull els colors de l'escut de Rialp, i va ser aprovada el dia 22 d'abril de 2003 i publicada en el DOGC el 9 de maig del mateix any amb el número 3880.

## Vegeu també

* Escut de Rialp
* Escuts i banderes del Pallars Sobirà

## Referències

* ↑ «RESOLUCIÓ GRI/1255/2003, de 22 d'abril, per la qual es dóna conformitat a l'adopció de la bandera del municipi de Rialp.» (pdf). DOGC num. 3880, 09-05-2003. [Consulta: 17 octubre 2009].
# Bandera de Puigpelat

La bandera oficial de Puigpelat es descriu de la manera següent:
    Bandera apaïsada, de proporcions dos d'alt per tres de llarg, vermella, amb una creu de Malta blanca, d'alçària 3/13 de la del drap, al centre, i amb dues faixes juxtaposades a dalt; una de blanca, de gruix 1/13 de l'alçària del drap, a la vora superior, i una altra de negra, de gruix 3/13; i amb dues altres faixes iguals, blanca a la vora inferior i negra en mig.

## Història

Va ser aprovada el 19 de novembre de 2007 i publicada en el DOGC el 4 de desembre del mateix any amb el número 5022 i es va realitzar prenent com a base l'escut de la localitat.

## Vegeu també

* Escut de Puigpelat
* Escuts i banderes de l'Alt Camp

## Referències

* ↑ «RESOLUCIÓ GAP/3598/2007, de 19 de novembre, per la qual es dóna conformitat a l'adopció de la bandera del municipi de Puigpelat.» (pdf). DOGC num.5022, 04-12-2007. [Consulta: 19 desembre 2009].
# Serrat Alt (Moror)

El Serrat Alt és un turó de 869,1 metres d'altitud del terme municipal de Sant Esteve de la Sarga que es troba al vessant nord del Montsec d'Ares, al sud-est del poble de Moror, a prop del termenal amb el municipi de Castell de Mur (antic terme de Guàrdia de Tremp.
# Turpial de les Bahames

El turpial de les Bahames (Icterus northropi) és una espècie d'ocell de la família dels ictèrids (Icteridae) que habita els boscos de les illes Bahames septentrionals.

## Referències

* ↑ «Turpial de les Bahames». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/01/2023(català)
# Rascló de Roviana

El rascló roviana (Hypotaenidia rovianae) és una espècie d'ocell de la família dels ràl·lids (Rallidae) que habita els boscos d'algunes illes de l'Arxipèlag de les Salomó.
# Faisà de Lady Amherst

El faisà de Lady Amherst (Chrysolophus amherstiae) és el nom científic d'un ocell de la família dels fasiànids (Phasianidae) que habita boscos, arbusts i bambús de les muntanyes del sud-est de Tibet, sud de la Xina i est de Myanmar. Criat com a ocell ornamental s'ha introduït a les Illes Britàniques.
# Bandera de Querétaro

La Bandera de Querétaro consisteix en un rectangle de mesures idèntiques de color blanc. Entre el medi del camp blanc, té l'escut estatal i al centre, amb un diàmetre de tres quartes parts de l'ample d'aquest camp.
La bandera de l'estat de Querétaro consisteix en un rectangle de color blanc amb una proporció de quatre per set entre amplada i llargada. Al centre hi ha l'Estat de Querétaro, col·locat de forma que ocupi tres quartes parts de l'amplada. La bandera va ser adoptada oficialment el 5 d'octubre de 1954 en el mandat de Portillo Tostado Lopez, i recollit a la Ley del Escudo, la Bandera y el Himno de Querétaro.

## Referències

* ↑ «Bandera del Estado de Querétaro». [Consulta: 20 novembre 2018].
* ↑ «Ley del Escudo, la Bandera y el Himno de Querétaro». Arxivat de l'original el 14 de febrer de 2019. [Consulta: 20 novembre 2018].

## Enllaços externs

* Stateflag of Querétaro (domestic use)
# Austrolebias periodicus

Austrolebias periodicus és un peix de la família dels rivúlids i de l'ordre dels ciprinodontiformes. Es troba a Uruguai, Sud-amèrica. Els mascles poden assolir els 4 cm de longitud total.

## Referències

* ↑ «Austrolebias periodicus». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* ↑ «Austrolebias luzardoi». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Costa, W.J.E.M.: Rivulidae (South American Annual Fishes). planes 526-548. A: R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (editors) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, el Brasil, any 2003.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J.: Fishes of the World, 3a edició. Nova York, Estats Units: John Wiley and Sons. Any 1994.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# (13868) Catalonia

(13868) Catalonia és un asteroide descobert el 29 de desembre de 1999, des de l'observatori de Piera (Anoia) per l'astrònom aficionat Joan Guarro i Flo, quan va localitzar i determinar l'òrbita d'un asteroide que ell mateix ja havia descobert l'any 1990, sense poder però, aleshores determinar la seva òrbita.
Va ser anomenat provisionalment 1999 YZ₈. Després de ser numerat amb el número 13868, va ser batejat amb el nom de Catalonia (el nom llatinitzat de Catalunya) per la Unió Astronòmica Internacional a proposta dels seus descobridors, Joan Guarro i el GEA (Grup d'Estudis Astronòmics).
Catalonia és un cos rocallós amb un diàmetre de 9,1 km. Triga 4,09 anys a fer la volta al Sol i la seva òrbita transcorre íntegrament dins del cinturó d'asteroides entre les òrbites dels planetes Mart i Júpiter.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 5 desembre 2023].
* ↑ Afirmat a: JPL Small-Body Database.
* 1 2 3 4 5 6 7 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 14 febrer 2024].
* ↑ Afirmat a: Minor Planet Center Database. Identificador Minor Planet Center de cos celeste: 13868.

## Enllaços externs

* Grup d'Estudis Astronòmics Arxivat 2006-01-18 a Wayback Machine. (català)
Viccionari