OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Unió Esportiva Sant Joan Despí

La Unió Esportiva de Sant Joan Despí és un club de futbol català de Sant Joan Despí, fundat el 1906.

## Història

En aquella èpocaPlantilla:Quna el futbol es vivia amb una gran intensitat a Sant Joan Despí i els partits de la màxima rivalitat, que eren enfrontaments amb el Santfeliuenc, treien espurnes.
El 1906 el club va començar a jugar en un terreny el voltant del Camí del Mig i el 1908 es va construir un camp de futbol en uns terrenys que estan a prop de la ubicació actual. El 1912 el camp on jugaven es va convertir en terreny agrícola.
Un cop es va convertir el terreny agrícola el camp on jugaven, el club es va dissoldre, però no va ser fins al 1916 que amb la construcció del camp a Can Tusquets es va formar de nou un equip. Allà va jugar tres anys fins que el camp va ser traslladat davant l'antiga casa dels Tilos.
El 1931 es va formar la Penya ni cinc i, un any més tard l'Ajuntament va edificar un nou camp entre la riera d'en Nofre i el camí del Mig. Posteriorment, es va construir el Club de Futbol Sant Joan, amb la seva seu en el Foment.
Durant aquella etapa Joan Babot i Francesc Calvet eren els jugadors que destacaven.
La temporada 1934-35 el club va ser el campió en un partit disputat contra el Llobregat.
Un cop passada la Guerra Civil es va continuar practicant el futbol, però els jugadors tenien l'obligació de vincular-se al “Frente de Juventudes”.
Amb la guerra i les inundacions, el Sant Joan Despí va perdre patrimoni, tant documental com de trofeus. Això va fer que a mitjans dels anys quaranta, l'activitat futbolística es dissolgués i els jugadors que formaven l'equip marxessin als clubs dels municipis veïns.
En els anys cinquanta es va recuperar el Club Futbol Sant Joan, que disposava de tres equips: un equip d'aficionats, un infantil i l'últim era de veterans. L'any 1952 es va inaugurar el camp de futbol actual.
El club va tenir els seus millors moments a l'època dels seixanta, època que el club va arribar a jugar a la Tercera Divisió, però després va anar descendint de divisions fins a arribar als anys setanta i jugar a Segona o a Tercera Regional.
La temporada 83-84 el club va fer un paper molt satisfactori en el Campionat d'Espanya d'Aficionats Sub-23. L'equip que militava a Segona Regional, va donar la gran sorpresa a la fase prèvia en derrotar un equip de la Tercera Divisió, el FC Santboià. El Sant Joan Despí va arribar als vuitens de final, on l'esperava un partit complicat, ja que s'enfronta-va el gran favorit. El FC Barcelona.
El 1991 el FC Sant Joan Despí es va fusionar amb l'Atlético Villadolores i l'Atlético Torreblanca formant la Unió Esportiva Sant Joan Despí. D'altra banda, el club es va fusionar amb l'Escola Municipal de Futbol.

## Referències

* ↑ «Unió Esportiva Sant Joan Despí». Enciclopèdia de l'esport català. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* 1 2 3 4 5 6 «Història del Club» (en castellà). [Consulta: 14 novembre 2021].

## Enllaços externs

* Unió Esportiva Sant Joan Despí - Lloc web oficial
# Alemany silesià

Alemany silesià (Schläsche Sproache/Schläs'sche Sproche, alemany: Schlesisch) o baix silesià, és una varietat lingüística de l'alemany parlada a Silèsia. Actualment l'àrea es troba principalment al sud-oest de Polònia però també al nord-est de la República Txeca i a Alemanya oriental. Els dialectes del grup estan gairebé extingits.

## Història

En el seu origen, l'alemany silesià aparegué en el segle xii com a derivació de l'alt alemany mitjà amb una forta influència de l'alt alemany, de l'alt saxó, del fràncic oriental, el turingi i el silesià. Els habitants de Silèsia podrien ser descendents dels colons que hi arribaren en el segle xiii procedents de l'Alta Lusàcia, Saxònia, Turíngia i Francònia.
Després de la Segona Guerra Mundial les autoritats comunistes locals prohibiren l'ús de la llengua. Després de l'expulsió dels alemanys de Silèsia, la llengua i la cultura alemanyes gairebé desaparegueren de Silèsia quan fou incorporada a Polònia el 1945. Les autoritats poloneses prohibiren l'ús de l'alemany. Encara avui hi ha sentiments trobats tant entre polonesos com en els alemanys, principalment a causa dels crims de guerra nazis com de l'expulsió i la neteja ètnica dels alemanys ètnics dels antics territoris orientals d'Alemanya que foren cedits a Polònia per l'Acord de Potsdam.
L'alemany silesià no té cap mena de reconeixement legal de l'Estat polonès, tot i que la minoria alemanya a Polònia ha obtingut un cert reconeixement des de la caiguda del comunisme el 1991 i l'entrada de Polonia en la Unió Europea. L'alemany silesià pot dividir-se en els varietats Gebirgsschlesische Dialektgruppe, Südostschlesische Dialektgruppe, mittelschlesische Dialektgruppe, westschlesische Dialektgruppe i neiderländische Dialektgruppe. El nordostböhmische Dialektgruppe també forma part del silesià.
L'alemany silesià fou la llengua en la que foren escrites les poesies de Karl von Holtei i Gerhart Hauptmann durant el segle xix.

## Referències

* ↑ Alemany silesià a Ethnologue
* ↑ Ludwig Erich Schmitt (Hrsg.): Germanische Dialektologie. Franz Steiner, Wiesbaden 1968, p. 138-139
* ↑ Ludwig Erich Schmitt (Hrsg.): Germanische Dialektologie. Franz Steiner, Wiesbaden 1968, p. 143
* ↑ Alois Kreller: Wortgeographie des Schönhengster Landes. Kraus, Nendeln 1939, 1979 Kraus, vol. 3, p. 3

## Enllaços externs

* Informació sobre Alemany silesià a la XV edició de l'Ethnologue, amb el codi “sli” (anglès)
* (alemany) Ueber deutsche Dialectforschung: Die Laut-und Wortbildung und die Formen der Schlesischen Mundart
# Sainte-Geneviève

«Sainte-Geneviève o Sainte Genevieve» té aquests significats:
* Sainte-Geneviève (Aisne), municipi francès al departament de l'Aisne
* Sainte-Geneviève (Manche), municipi francès al departament de Manche
* Sainte-Geneviève (Meurthe i Mosel·la), municipi francès al departament de Meurthe i Mosel·la
* Sainte Genevieve (Missouri), població dels Estats Units a l'estat de Missouri
* Sainte-Geneviève (Sena Marítim), municipi francès al departament del Sena Marítim
* Sainte-Geneviève (Oise), municipi francès al departament de l'Oise
* Sainte-Geneviève-des-Bois, municipi francès al departament de l'Essonne
* Sainte-Geneviève-des-Bois (Loiret), municipi francès al departament del Loiret
* Sainte-Geneviève-lès-Gasny, municipi francès al departament de l'Eure
* Sainte-Geneviève-sur-Argence, municipi francès al departament de l'Avairon i a la regió de Migdia-Pirineus.
* Cantó de Sainte-Geneviève-sur-Argence, cantó francès del departament de l'Avairon, a la regió del Migdia-Pirineus
* Cementiri rus de Sainte-Geneviève-des-Bois, fossar de l'Església Ortodoxa Russa, al departament de l'Essonne, dins la regió de l'Illa de França
* Església de Sainte-Geneviève (París)
* Marizy-Sainte-Geneviève, municipi francès al departament de l'Aisne
# Torre de Cal Torratxar

La Torre de Cal Torratxar és un monument protegit com a bé cultural d'interès nacional del municipi de Vilanova d'Escornalbou (Baix Camp), situat a l'agregat de l'Arbocet.

## Descripció

Antiga torre de defensa rodona -troncocònica- que formà part del casal fort que originà el nucli de la població. Obra de paredat que conserva senyals d'alguns merlets i de mènsules de quatre matacans. Petites obertures reforçades amb carreus

## Història

La torre de cal Torratxar data probablement del segle xv. És una de les dues torres que donen la imatge característica a l'Arbocet; l'altra és la Torre del Madico, també anomenada Torre del Gravat, de construcció posterior. Les dues torres haurien format part d'un recinte emmurallat que es va conservar fins a començaments del segle xviii. Dins del clos, al qual s'accedia per dos portals, hi havia una dotzena de cases, alguns corrals i un forn de pa. El carrer de Dalt va ser edificat entre la segona meitat del segle xviii i el primer quart del XIX.
La veu popular diu que a la torre rodona s'hi hostatjaven els cristians, i a la quadrada, els moros.

## Referències

* «Torre de Cal Torratxar». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 26 abril 2012].

## Enllaços externs

* «Torre de Cal Torratxar». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
# Peripsychoda pholidotes

Peripsychoda pholidotes és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids, endèmic de Borneo.

## Descripció

* Femella: similar al mascle, però amb el cap i les ales sense una capa tan densa de pèls espatulats; les ales molt més estretes i ales de 2,1 mm de llargada i 0,9 mm d'amplada.
* Mascle: cos de color marró i amb el cap, els palps, l'escap i el pedicel densament recoberts de pèls espatulats; ulls separats per 6 facetes de diàmetre; sutura interocular sense projecció mitjana; vèrtex 3 vegades tan llarg com l'amplada del pont ocular; cibari amb les vores moderadament fortes; antenes d'1,1 mm de llargària i de 16 artells; tòrax sense patagi; ales d'1,9-2,3 mm de longitud i 0,9-1,2 mm d'amplada, marrons (més fosques a la cel·les costal i cubital) i amb la vena subcostal acabant a la base de R2+3; edeagus bifurcat.

## Referències

* 1 2 3 Quate, L. W., 1962. A taxonomic study of Borneo Psychodidae (Diptera: Psychodidae). Pacific Insects. 4:1-75.
* ↑ Systema Dipterorum Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)

## Bibliografia

* Ježek J., 1987. Results of the Czechoslovak-Iranian entomological expeditions to Iran 1977. Peripsychoda iranica sp. n. (Diptera, Psychodidae) with comments to the genus and redescriptions of included species. Acta Entomologica Musei Nationalis Pragae 42: 189–206.

## Enllaços externs

* ION (anglès)
# Cucut sargantaner de la Hispaniola

El cucut sargantaner de la Hispaniola (Coccyzus longirostris) és una espècie d'ocell de la família dels cucúlids (Cuculidae) que habita boscos i matolls de la Hispaniola i les properes illes de la Gonâve, la Tortuga i Saona.
# San Donato Milanese

San Donato Milanese és un municipi italià, situat a la regió de Llombardia i a la ciutat metropolitana de Milà. L'any 2004 tenia 32.769 habitants.
# Tragopogon pratensis

Tragopogon pratensis, conegut també com a barba de cabra o salsifí de prat, és una espècie de planta asteràcia. És biennal i herbàcia. Es troba als Països Catalans.

## Morfologia

Té una roseta basal amb les fulles allargades, del seu centre apareix una tija floral que arriba a fer 1 metre. La corol·la és ligulada, de color groc viu, només s'obre unes poques hores al matí i es tanca la resta del dia. Com altres espècies del gènere Tragopogon, rep el nom comú de barba de cabra perquè de la corol·la tancada s'escapen els filaments blanquinosos o bruns del papus plomós dels fruits que són similars a les pilositats de la barbeta del boc. Les arrels i brots tendres són comestibles.

## Hàbitat i distribució

És planta nativa de l'Europa mediterrània; s'estén fins a Europa septentrional, el Caucas i Pakistan. Ha estat introduïda a Amèrica i Nova Zelanda.

## Subespècies

* Tragopogon pratensis subsp. leiocarpus (Saut. ex Trnka) Greuter
* Tragopogon pratensis subsp. minor (Mill.) Hartm., Sv. Norsk Exc.-Fl.: 110. 1846
* Tragopogon pratensis subsp. minor (Mill.) Wahlenb.
* Tragopogon pratensis subsp. orientalis L.
* Tragopogon pratensis subsp. pratensis

## Sinònims

* Invàlids:
* Tragopogon pratensis [infraspec.] graminifolius G. Mey., Chloris Han.: 434. 1836, nom. nud.
* Tragopogon pratensis subsp. eupratensis Thell., nom. inval.
* Homotípics:
* Tragopogon pratensis var. tortilis(G. Mey.) W. D. J. Koch, Syn. Fl. Germ. Helv.: 423. 1837
* Tragopogon tortilis (G. Mey.) Pritz., Icon. Bot. Index, ed. 2 2: 275. 1866
* Heterotípics:
* Tragopogon sylvestris Garsault, Fig. Pl. Méd.: t. 598. 1764
* Tragopogon pratensis [infraspec.] tortilis G. Mey., Chloris Han.: 434. 1836
* Tragopogon pratensis var. macrorhizus Bisch., Beitr. Fl. Deutschl.: 92. 1851
* Tragopogon pratensis var. minor Willk. in Willkomm & Lange, Prodr. Fl. Hispan. 2: 226. 1865 [non Tragopogon pratensis subsp. minor (Mill.) Hartm. 1846]
* Tragopogon pratensis var. angustifolius Schur, Enum. Pl. Transsilv.: 362. 1866
* Tragopogon praecox Focke in Abh. Naturwiss. Vereins Bremen 18(1): 187. 1905

## Referències

Sinónimos y subespecies p.p.max in Cichorieae Portal

## Enllaços externs

* Tragopogon pratensis - Photos [en]
* ICN (Hand, R., Kilian, N. & Raab-Straube, E. von; general editors) 2009+ (continuously updated): International Cichorieae Network: Cichorieae Portal.
# Alemany d'Aiguaviva

Alemany d'Aiguaviva (? - 15 de desembre de 1227) fou bisbe de Girona. Quan l'escolliren era canonge, prevere i sagristà major de la catedral de Girona i la seva elecció no fou massa temps després de la mort del seu antecessor Ramon de Palafolls. Fou acèrrim defensor dels béns de la seva Església i havent-se queixat els veïns de Bàscara i de la Bisbal, vassalls de la seva església, de molts greuges i gravàmens que rebien del Comte d'Empúries, promulgà contra ell sentència d'excomunió latæ sentenciæ, i no volgué absoldre'l d'ella, fins que venint personalment el Comte a Girona es postrà als seus peus i li demanà perdó amb gran humilitat dels greuges fets als seus súbdits i a la seva Seu, prometent esmenar aquests, segons li fóra demanat jurant-ho complir essent absolt el 2 de març de l'any 1225.

## Bibliografia

* Roig y Jalpi, Juan G. Iacinto Andrev. Resumen historial de las grandezas, y antiguedades de la ciudad de Gerona, y cosas memorables suyas eclesiasticas, y seculares, assi de nuestros tiempos, como de los passados (en castellà). Barcelona: Iacinto Andrev, 1678, p. 280 [Consulta: 22 novembre 2014].
# Alberto Soro Álvarez

Alberto Soro Álvarez (Eixea, província de Saragossa, Aragó, 9 de març de 1999), és un futbolista espanyol. Juga com a migcampista i el seu equip actual és el FC Vizela, de la Primeira Liga, cedit pel Granada CF de la Primera Divisió espanyola.

## Trajectòria

Jugador format a la Sociedad Deportiva Ejea i el Reial Saragossa, debuta amb el filial saragossista al desembre de 2017 contra el Vila-real Club de Futbol B, sent part encara de l'equip de Divisió d'Honor Juvenil. L'estiu de 2018 va passar a formar part de la plantilla del filial de cara a la propera temporada juntament amb bona part de la plantilla del Divisió d'Honor —inclòs el seu entrenador Javier Garcés que també va promocionar al Deportivo Aragón — en l'assenyalada dins del club com una magnífica generació de futbolistes.
Simultàniament va realitzar la pretemporada amb el primer equip sent un de les revelacions de la mateixa, per la qual cosa Imanol Idiakez el va fer debutar en la segona jornada de lliga de Segona Divisió contra el Club de Futbol Reus Deportiu el 25 d'agost de 2018, partit en el qual també va debutar el nouvingut Álvaro Vázquez. Les seves actuacions el van fer finalment conformar part del primer equip, on va disputar un total de 31 partits en la temporada, en els quals va marcar un gol, el 8 de setembre, en el seu tercer partit, en la victòria per 0-4 enfront del Reial Oviedo. La progressió li va valer a més a arribar a ser un dels titulars de l'equip en la segona meitat de la temporada.
A causa d'això va suscitar l'interès de diversos clubs, i finalment el Reial Madrid Club de Futbol va contractar al futbolista per les següents cinc temporades, si bé va permetre que continués un any més cedit en les files del conjunt saragossista, i com a integrant de la primera plantilla amb caràcter general.
L'1 de setembre de 2020 es va fer oficial el seu fitxatge pel Granada CF per a les següents cinc temporades.

## Referències

* ↑ Dos debuts prometedores
* ↑ «Estadísticas 2018-19». BDFutbol. [Consulta: 23 setembre 2019].
* ↑ «Alberto Soro, nuevo fichaje del Real Madrid cedido en el Zaragoza». Diario Marca. [Consulta: 23 setembre 2019].
* ↑ «Acuerdo entre el Granada CF y el Real Madrid para el traspaso de Soro». Granada C. F., 01-09-2020. [Consulta: 1r setembre 2020].

## Enllaços externs

* Fitxa a BDFutbol
* Fitxa a Transfermarkt
# Claudio Javier López

Claudio Javier «Piojo» López és un exfutbolista argentí. Va nàixer el 17 de juliol de 1974 a Río Tercero (Córdoba, Argentina). Jugava de davanter. El seu últim club fou el Colorado Rapids de la MLS.
Ha jugat a SS Lazio, i al Kansas City Wizards dels Estats Units de la Major League Soccer després d'abandonar el seu club de debut, el Racing Club de Avellaneda.

## Títols

* 1 Medalla de plata als Jocs Olímpics Atlanta'96 – Selecció argentina – 1996
* 1 Copa del Rei - València CF – 1999
* 1 Supercopa d'Espanya - València CF - 1999
* 1 Supercopa d'Itàlia - SS Lazio - 2000
* 1 Copa d'Itàlia - SS Lazio - 2004
* 1 Lliga mexicana de futbol - Club América - 2005
* 1 Copa de Campions de la CONCACAF - Club América - 2006

## Enllaços externs

* Claudio López a www.lfp.es
* Claudio López en www.footballdatabse.com (anglès)

## Referències

* ↑ «El fichaje estrellado: Claudio ‘piojo’ López». Arxivat de l'original el 2019-02-27. [Consulta: 24 març 2018].
* ↑ KC OnDemand.com Article Detail Arxivat 29 April 2009$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine.
# Cucut terrestre de Sumatra

El cucut terrestre de Sumatra (Carpococcyx viridis) és una espècie d'ocell de la família dels cucúlids (Cuculidae) que habita la selva humida, boscos i matolls de Sumatra.

## Referències

* ↑ IUCN «Carpococcyx viridis» (en anglès). The IUCN Red List of Threatened Species. BirdLife International, 01-10-2016. DOI: 10.2305/iucn.uk.2017-1.rlts.t22724459a112393882.en.
# Bankipore

Bankipore és una àrea residencial de la ciutat de Patna a Bihar, Índia a la riba del Ganges. Fou capital del districte de Patna fins al 1912 quan Patna fou convertida en capital del districte i de la nova província de Bihar i Orissa i Bankipore va passar a ser part de la ciutat.
Vegeu també: Bankipur

## Referències

* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Turie

Turie és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Žilina, al centre-nord del país.

## Història

La primera menció escrita de la vila es remunta al 1386.
# Alberto Spektorowski

Alberto Spektorowski (Montevideo, 1952) és un politòleg uruguaià-israelià.

## Biografia

Va néixer el 1952 a Montevideo, encara que va emigrar aviat a Israel. És professor a la Universitat de Tel-Aviv. Entre les seves obres es troben títols com The Origins of Argentina 's Revolution of the Right (Els orígens de la Revolució de la dreta de l'Argentina) (University of Notre Dame Press, 2003), Politics of Eugenics: Productionism, Population, and National Welfare (Política de l'eugenèsia: producció, població i benestar nacional) (Routledge, 2013), escrit amb Liza Ireni-Saban, i Autoritarios y populistas. Los orígenes del fascismo en la Argentina (Autoritaris i populistes. Els orígens del feixisme a l'Argentina) (Lumière, 2013).
Ha estat mediador del Grup Internacional de Contacte, involucrat en discussions al voltant del denominat «conflicte basc».

## Referències

* ↑ Sagarzazu, 2017.
* 1 2 3 Siddig, 2014.
* ↑ Ollier, 2004, p. 158-160.
* ↑ Karush, 2004, p. 954.
* ↑ Finchelstein, 2004, p. 672-673.
* ↑ Teelucksingh, 2004, p. 303-305.
* ↑ Hodgson, 2014, p. 176-177.
* ↑ Negre, 2012.

## Bibliografia

* Finchelstein, Federico «Review of The Origins of Argentina's Revolution of the Right» (en anglès). The Americas, 60(4), 2004, pàg. 672–673. ISSN: 0003-1615. JSTOR: 4144519.
* Hodgson, Dennis G. «Alberto Spektorowski and Liza Ireni-Saban, Politics of Eugenics: Productionism, Population, and National Welfare» (en anglès). Population and Development Review, 40(1), 2014, pàg. 176–177. DOI: 10.1111/j.1728-4457.2014.00665.x. ISSN: 1728-4457.
* Karush, Matthew B. «Alberto Spektorowski. The Origins of Argentina's Revolution of the Right. Notre Dame, Ind.: University of Notre Dame Press. 2003. Pp. x, 269. Cloth $49.95, paper $24.95.» ( PDF) (en anglès). American Historical Review, 109(3), 2004, pàg. 954. DOI: 10.1086/530665. ISSN: 0002-8762.
* Negre, Javier G. «Spektorowski entiende más la postura del PP que 'la ausencia de Batasuna'». El Mundo, 29-05-2012.
* Ollier, María Matilde «Anti-Liberal United Front - Spektorowski, Alberto: The Origins of Argentina's Revolution of the Right. (Notre Dame, Indiana: University of Notre Dame Press, 2003. Pp. VII, 269. $55.00. $30.00, paper.)» (en anglès). The Review of Politics, 66(1), 2004, pàg. 158–160. DOI: 10.1017/S0034670500042583. ISSN: 1748-6858.
* Sagarzazu, Jokin «Burujabetza ekintza bat da bake prozesua» (en euskera). Berria, 02-04-2017. Arxivat de l'original el 2019-06-08 [Consulta: 8 juny 2019].
* Siddig, Exequiel «La democracia bajo las bombas» (en castellà). INFOnews, 02-09-2014.
* Teelucksingh, Jerome «Review of The Origins of Argentina's Revolution of the Right» (en anglès). Labour, Capital and Society / Travail, capital et société, 37(1/2), 2004, pàg. 303–305. ISSN: 0706-1706. JSTOR: 43158578.
# Claudio Lezcano

Claudio Lezcano és un exfutbolista paraguaià.

## Selecció del Paraguai

Va formar part de l'equip paraguaià a la Copa del Món de 1958.

## Referències

* ↑ «1958 FIFA World Cup Sweden». Arxivat de l'original el 2011-10-13. [Consulta: 5 gener 2018].
* ↑ Claudio Lezcano Fitxa i estadístiques a la FIFA
# Tàngara blau-i-groga

La tàngara blau-i-groga (Rauenia bonariensis) és un ocell de la família dels tràupids (Thraupidae).

## Hàbitat i distribució

Habita el bosc obert, matolls, clars del bosc, sabana i ciutats de les terres baixes i muntanyes a l'oest de l'Equador, Perú, ambdues vessants dels Andes, Bolívia i nord de Xile; Paraguai a Uruguai sud del Brasil, i nord de l'Argentina.

## Taxonomia

Aquesta espècie va ser inclosa la gènere Pipraeidea però actualment l'IOC el classifica al monotípic gènere Rauenia Wolters 1981, arran els treballs de Piacentini 2017. A banda, alguns autors consideren que la població occidental pertany a una espècie diferent:
* Pipraeidea (o Rauenia) darwini (Bonaparte, 1838) – tàngara de Darwin

## Referències

* ↑ «Tàngara blau-i-groga». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 31/12/2022(català)
* ↑ Gill, F.; Donsker, D.; Rasmussen, P. (Eds). 2022. IOC World Bird List (v12.1). doi: 10.14344/IOC.ML.12.1.
* ↑ VQ Piacentini. 2017. A new genus for the Blue-and-yellow Tanager (Aves: Passeriformes): a suggested adjustment to the classification of the Thraupidae. Zootaxa, 4276 (2), 293–300
* ↑ J del Hoyo, NJ Collar, DA Christie, A Elliott, LDC Fishpool, P Boesman i GM Kirwan.2016. HBW and BirdLife International Illustrated Checklist of the Birds of the World. Volum 2: Passerines. Lynx Edicions and BirdLife International, Barcelona i Cambridge.
* ↑ tàngara de Darwin «Tàngara blau-i-groga». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 31/12/2022(català)
# Picotet zebrat

El picotet zebrat (Picumnus cirratus) és una espècie d'ocell de la família dels pícids (Picidae) que habita boscos i garrigues de les terres baixes per l'est dels Andes a Guyana, Guaiana Francesa i nord-est i sud-oest del Brasil, sud-est de Bolívia, nord de l'Argentina i Paraguai.
# Cuaespinós alanegre

El cuaespinós alanegre (Synallaxis cherriei) és una espècie d'ocell de la família dels furnàrids (Furnariidae).
Habita el sotabosc a boscos i sabanes, per l'est dels Andes, a l'est dEquador, est de Perú i sud-oest del Brasil.

## Referències

* ↑ «Cuaespinós alanegre». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 29/04/2021(català)