OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Castell d'Alforja

El Castell d'Alforja és l'antic recinte emmurallat de la vila fortificada d'Alforja (Baix Camp). Està declarat com a bé cultural d'interès nacional.

## Descripció

Només es conserva una paret orientada cap a l'oest de la plaça del Castell i una torre de planta quadrada, amb els costats de gairebé quatre metres, situada a l'angle del sud-oest, al final del carrer Major, amb un arc de mig punt amb dovelles de pedra picada. Es tracta de l'entrada principal al clos murat. Està envoltat d'una edificació que no ha estat massa transformada. Existeix un altre portal de menor importància que sí que ha patit modificacions importants.

## Història

Té el seu origen el 27 de juny de 1158 amb la carta de poblament de Santa Maria de la Vall d'Alforja atorgada pel comte Ramon Berenguer IV a favor de Ramon de Ganegot. Comprenia tota la vall i l'obligació de crear una vila fortificada. L'any 1170 Ramon i Bernat de Ganegot i Berenguer de Cambrils van atorgar una carta de població als habitants concedint-los els usos i costums de Siurana. A partir del segle xiii va passar, com a centre de la baronia d'Alforja, a dependre de l'arquebisbe de Tarragona.

## Referències

* ↑ «Castell d'Alforja. Recinte emmurallat.». Generalitat de Catalunya. [Consulta: 17 juny 2019].
* ↑ Bolòs i Masclans, Jordi. Catalunya Romànica. Vol.21. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, desembre de 1995, p. 227. ISBN 8441225125.

## Enllaços externs

* «Castell d'Alforja. Recinte emmurallat». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
# Casa de la Vila (Olot)

La Casa de la Vila és una obra d'Olot (Garrotxa) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És un edifici sever, quasi sense decoració, que ocupa una cantonada i té tres façanes i tres pisos. A la part inferior hi ha finestres amb reixat treballat i el primer pis presenta balcons amb balustrada. Entre un pis i l'altre es veu un reforç, que representa l'única decoració. L'interior és senzill, dividit en habitacions rectangulars simètriques.

## Història

Ocupa l'antic solar de l'Hospital Vell i Pia Almoina (fundada l'any 1553), on ja es reunia l'antic Consell de la Universitat. L'actual edifici està concebut segons un estricte racionalisme neoclàssic, amb una pràctica inexistència d'ornamentació. El 1551 el Consell de la Universitat comença a reunir-se a la casa de l'Almoina. El 1553 el Consell de la Universitat es reuneix en el vell Hospital, que es converteix en Casa del Consell. El 1574 es fa una ampliació de la Casa del Consell, per Miquel Març.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 Text importat de: «Casa de la Vila». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural. Llicència CC-0 [Importat: 23 setembre 2016] (Vegeu l'avís legal per a reutilitzacions).
# Casa de la Vila dels Prats de Rei

La Casa de la Vila dels Prats de Rei és un edifici dels Prats de Rei (Anoia) inclòs a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És una casa de construcció noble de murs de pedra saulonenca del país, ben treballada i ben escairada. Consta de planta baixa i un pis i una galeria a la part superior que queda definida a la façana per sis petites arcades rebaixades. La façana de la plaça té un escut heràldic esculpit en pedra, entre els dos grans finestrals del primer pis, i una gran portalada adovellada que permet l'entrada a l'edifici.
Cada arc està esculpit en un sol bloc, sostingut per columnes. L'escut, en relleu, és quarterat amb roses i les quatre barres sostingudes per 2 lleons rampants, i coronat amb planells heràldics.

## Història

L'edifici de la Casa de la vila dels Prats de Rei és notable exponent del gòtic civil català. Fou construït al segle xvi, coincidint amb l'època de màxima esplendor de la vila. A l'escut, fins fa poc, es podia observar la data 1591.

## Referències

* 1 2 3 «Casa de la Vila dels Prats de Rei». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 4 setembre 2015].
# Castell de Sant Cebrià dels Alls

El Castell de Sant Cebrià dels Alls és un edifici situat al municipi de Cruïlles, Monells i Sant Sadurní de l'Heura, a la comarca del Baix Empordà, a Catalunya. Aquesta obra arquitectònica ha estat declarada Bé Cultural d'Interès Nacional.

## Història

El lloc de "Sancti Cipriani de Alios" s'esmenta en un document del 1064. La comtessa Ermessenda llegà a Sant Pere de Galligants béns situats en aquesta parròquia. Al fogatjament del 1359 el lloc, que tenia 28 focs, consta que pertanyia a Gilabert de Cruïlles; en una altra relació dels anys 1365-70 figura sota el mateix domini i amb 38 focs.
L'any 1632 el lloc de Sant Cebrià dels alls formava part de la batllia reial de Cruïlles. A l'inventari de possessions i béns dels Cruïlles-Peratallada fet aixecar l'any 1395 per Elvira de Puigpardines, viuda de Gilabert de Cruïlles hi consta la parròquia de Sant Cebrià dels alls.

## Descripció

Es tracta d'un edifici amb murs espitllerats, molt transformat el segle xix. Té elements dels segles XVI i XVII, però és d'història confusa.
L'edifici dit el Castell té l'aparença de gran masia o casa pairal; es troba a ponent i a tocar l'església parroquial. És de planta rectangular molt allargada, de dues plantes i de façana principal a migdia; la coberta de dues vessants sobre els murs més llargs. Hi ha dos portals de gran dovellatge d'un dels quals s'ha malmès la clau, potser on hi havia algun relleu o inscripció. Ha desaparegut fa anys un finestral gòtico-reinaxentista d'arc conopial ornat amb arabesc i altres motius. Els murs de llevant i de migdia presenten petites sageteres en llur part inferior. L'interior té voltes de pedra morterada a la planta baixa i sostres d'embigat al pis. La construcció és de rebles i morter lligat amb carreus angulars.

## Referències

* 1 2 3 «Castell de Sant Cebrià dels Alls». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 28 agost 2014].
# Castell de Sant Cebrià

El Castell de Sant Cebrià era un castell medieval d'estil romànic del segle xii situat en el turó en els vessants del qual es dreça actualment el poble de Sant Cebrià de Rosselló, a la comarca del Rosselló (Catalunya Nord).
Als segles xi i xii una família cognominada Sant Cebrià tenia el domini d'aquest castell i lloc. Berenguer de Sant Cebrià o Arnau Ponç de Sant Cebrià consten, per exemple, en diferents documents del segle xii. A partir del 1187 el castell i el lloc passen, per compra, a l'església d'Elna.
Actualment només subsisteix del castell una torre cilíndrica, coneguda com a torre de l'hospital.

## Bibliografia

* Ponsich, Pere. «Castells i edificacions militars del Rosselló anteriors al 1300: Sant Cebrià de Rosselló». A: El Rosselló. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 1993 (Catalunya romànica, XIV). ISBN 84-7739-601-9.

## Referències

* ↑ Lloc on era el Castell de Sant Cebrià en els ortofotomapes de l'IGN
# 373

El 373 (CCCLXXIII) fou un any comú començat en dimarts del calendari julià.

## Esdeveniments

* Sant Martí de Tours cristianitza els gals

## Necrològiques

* 2 de maig, Alexandria, Província romana d'Egipte: Sant Atanasi d'Alexandria, patriarca d'Alexandria i Doctor de l'església (n. ca. 293).

## Referències

* ↑ «ATANASIO, santo in "Enciclopedia Italiana"» (en italià). [Consulta: 4 maig 2020].
# 1150
## Esdeveniments

* 18 de gener - Vimbodí (la Conca de Barberà): Ramon Berenguer IV hi fa donació d'uns terrenys per a construir-hi el monestir de Poblet.
* Ramón Berenguer IV atorga a la ciutat de Lleida la Carta de Poblament.
* Destrucció de Tula, que posa fi a l'imperi tolteca
* Fundació de la Universitat de París (la Sorbona)
* Ús dels primers coets recreatius a la Xina

## Naixements

* Enric IV del Sacre Imperi Romanogermànic

## Necrològiques

* Roger I Trencavell, vescomte d'Albi, Agde, Besiers, Carcassona, Nimes i Rasès.

## Referències

* ↑ Rezende, Lisa. Chronology of Science (en anglès). Infobase Publishing, 2006, p.70. ISBN 1438129807.
* ↑ «VICOMTES de BEZIERS (VICOMTES d'ALBI)» (en francès). Foundation for Medieval Genealogy. [Consulta: 26 gener 2023].
# Carnisser capnegre

El carnisser capnegre (Cracticus cassicus) és una espècie d'ocell de la família dels artàmids.

## Hàbitat i distribució

Habita boscos i vegetació secundària de les illes Aru, Waigeo, Batanta, Gebe, Salawati i Misool. Nova Guinea, incloent les illes Biak, Yapen i Numfor. Illes Trobriand i les illes D'Entrecasteaux.

## Referències

* ↑ «Carnisser capnegre». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/02/2021(català)
# Abdul Razak

Abdul Razak és el nom dels següents personatges:
* Karim Abdul Razak Tanko (1961, Ghana), futbolista i entrenador
* Ibrahim Abdul Razak (1983, Ghana), futbolista
* Abdou Razack Traoré (1988, Costa d'Ivori), futbolista
* Abdul Razak (1992) (1992, Costa d'Ivori), futbolista
* Abdul Razak Hussein, primer ministre de Malàisia de 1970 a 1976.
# Cas distributiu

* Casos gramaticals
* Llista de casos gramaticals
* Cas abessiu
* Cas ablatiu
* Cas absolutiu
* Cas adessiu
* Cas adverbial
* Cas al·latiu
* Cas benefactiu
* Cas causal
* Cas causal final
* Cas comitatiu
* Cas datiu
* Cas dedatiu
* Cas delatiu
* Cas disjuntiu
* Cas distributiu
* Cas distributiu temporal
* Cas elatiu
* Cas essiu
* Cas essiu formal
* Cas essiu modal
* Cas exessiu
* Cas final
* Cas formal
* Cas genitiu
* Cas il·latiu
* Cas inessiu
* Cas instructiu
* Cas instrumental
* Cas latiu
* Cas locatiu
* Cas modal
* Cas multiplicatiu
* Cas objectiu
* Cas oblic
* Cas partitiu
* Cas possessiu
* Cas postposicional
* Cas preposicional
* Cas prolatiu
* Cas prosecutiu
* Cas separatiu
* Cas sociatiu
* Cas sublatiu
* Cas superessiu
* Cas temporal
* Cas terminatiu
* Cas translatiu
* Cas vial
* Cas vocatiu
* Arranjament morfosintàctic
* Cas absolutiu
* Cas acusatiu
* Cas ergatiu
* Cas instrumental
* Cas instrumental comitatiu
* Cas intransitiu
* Cas nominatiu
* Declinació
* Declinació alemanya
* Declinació basca
* Declinació eslovaca
* Declinació eslovena
* Declinació irlandesa
* Declinació islandesa
* Declinació llatina
* Declinació polonesa
* Declinació russa
* Declinació sèrbia
* Declinació txeca
El cas distributiu és un cas gramatical existent en hongarès i en finès.

## Hongarès

Construït mitjançant el sufix -ként expressa distribució o freqüència (ex: fejenként "per capita", esetenként hetenként "una vegada a la setmana", tízpercenként "cada deu minuts").

## Finès

En finès aquest cas es tracta d'un tipus d'adverbi força estrany, més encara emprat en singular, que es construeix per mitjà de l'addició del sufix -ttain/-ttäin. El significat bàsic podria expressar-se com a "separadament per a cadascun". Per exemple, maa ("país"), esdevé maittain en distributiu en l'expressió Laki ratifioidaan maittain ("La llei es ratifica separadament a cada país") o Viisi lääkäriä kunnittain (hi ha cinc metges per poble). També expressa accions freqüents en el temps, com ara päivä (dia) i el seu distributiu päivittäin (cada dia).
Un altre significat possible és "segons la perspectiva cultural de..." si el distributiu es combina amb una paraula referent a l'habitant d'una determinada zona (-lais-). Així, sovint els finesos (Suomalaiset) diuen Suomalaisittain tuntuu oudolta, että (des del punt de vista finlandès, això sembla estrany)'
# Cas dedatiu

* Casos gramaticals
* Llista de casos gramaticals
* Cas abessiu
* Cas ablatiu
* Cas absolutiu
* Cas adessiu
* Cas adverbial
* Cas al·latiu
* Cas benefactiu
* Cas causal
* Cas causal final
* Cas comitatiu
* Cas datiu
* Cas dedatiu
* Cas delatiu
* Cas disjuntiu
* Cas distributiu
* Cas distributiu temporal
* Cas elatiu
* Cas essiu
* Cas essiu formal
* Cas essiu modal
* Cas exessiu
* Cas final
* Cas formal
* Cas genitiu
* Cas il·latiu
* Cas inessiu
* Cas instructiu
* Cas instrumental
* Cas latiu
* Cas locatiu
* Cas modal
* Cas multiplicatiu
* Cas objectiu
* Cas oblic
* Cas partitiu
* Cas possessiu
* Cas postposicional
* Cas preposicional
* Cas prolatiu
* Cas prosecutiu
* Cas separatiu
* Cas sociatiu
* Cas sublatiu
* Cas superessiu
* Cas temporal
* Cas terminatiu
* Cas translatiu
* Cas vial
* Cas vocatiu
* Arranjament morfosintàctic
* Cas absolutiu
* Cas acusatiu
* Cas ergatiu
* Cas instrumental
* Cas instrumental comitatiu
* Cas intransitiu
* Cas nominatiu
* Declinació
* Declinació alemanya
* Declinació basca
* Declinació eslovaca
* Declinació eslovena
* Declinació irlandesa
* Declinació islandesa
* Declinació llatina
* Declinació polonesa
* Declinació russa
* Declinació sèrbia
* Declinació txeca
El cas dedatiu o respectiu és un cas gramatical present en el quenya, llengua inventada per Tolkien. Aquest cas fa la funció de "pel que fa a" o "sobre això" i també indica relació, si bé no queda gaire clar en el que deixà escrit l'inventor de la llengua. Pel poc coneixement que en tenim, sovint s'anomena aquest cas el cas misteriós. Tampoc no queda clar si és un cas d'ús general o queda restringit a preposicions, verbs transitius o intransitius, etc. Alguns autors consideren aquest cas un subordinat del cas locatiu.
A la seva Carta a Plotz, Tolkien deixà escrites les declinacions senceres d'algunes paraules, entre les quals trobem la declinació en dedatiu:

## Enllaços externs

* Cas dedatiu a Allexperts Arxivat 2009-11-30 a Wayback Machine. (anglès)
* Ús del respectiu a wikibooks
# (276) Adelheid

(276) Adelheid és un asteroide pertanyent al cinturó d'asteroides descobert el 17 d'abril de 1888 per Johann Palisa des de l'observatori de Viena, Àustria. Es desconeix la raó del nom.

## Vegeu també

* Llista d'asteroides del (201) al (300)
* Cossos menors del Sistema Solar

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 17 octubre 2023].
* ↑ Afirmat a: Minor Planet Center Database.
* 1 2 3 4 5 6 7 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 24 gener 2024].
* ↑ Afirmat a: Dictionary of Minor Planet Names (sisena edició revisada i ampliada). Pàgina: 37. Editorial: Springer Science+Business Media. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès.
* ↑ Schmadel, Lutz D. Dictionary of Minor Planet Names (en anglès). 5a edició. Springer, 2003. ISBN 3-540-00238-3.

## Enllaços externs

* «(276) Adelheid» (en anglès). Minor Planet Center. [Consulta: 5 juny 2015].
# (2807) Karl Marx

(2807) Karl Marx és un asteroide que forma part del cinturó d'asteroides i que va ser descobert per Liudmila Ivànovna Txernikh el 15 d'octubre de 1969 des de l'Observatori Astrofísic de Crimea, en Naúchni.

## Designació i nom

Karl Marx es va designar al principi com 1969 TH6. Més endavant, en 1983, va rebre el nom definitiu en honor del filòsof alemany Karl Marx (1818-1883). És membre de la família asteroidal Dora.

## Característiques orbitals

Karl Marx orbita a una distància mitjana de 2,796 ua del Sol, podent allunyar-se'n fins a 3,299 ua i acostar-s'hi fins a 2,293 ua. La seva inclinació orbital és 7,877 graus i l'excentricitat 0,1798. Emplea 1708 dies a completar una òrbita al voltant del Sol.

## Característiques físiques

La magnitud absoluta de Karl Marx és 12,6. Està assignat al tipus espectral C de la classificació SMASSII.

## Vegeu també

* Cos menor del sistema solar

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 3 novembre 2023].
* ↑ Afirmat a: Minor Planet Center Database.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 URL de la referència: https://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?object_id=2807.
* 1 2 3 4 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 29 gener 2024].
* ↑ «New names of minor planets» (en anglès). Minor Planet Circulars, 1983, pàg. 8065 [Consulta: 28 gener 2015].
* ↑ «(2807) Karl Marx» (en anglès). Jet Propulsion Laboratory. [Consulta: 28 agost 2015].

## Enllaços externs

* «(2807) Karl Marx» (en anglès). Minor Planet Center. [Consulta: 27 gener 2019].
# 845
## Esdeveniments

* Els vikings saquegen París i Hamburg
* Forta immigració malaia a Madagascar
* Persecució del budisme a la Xina

## Naixements

* Carles de Provença
* Árpád d'Hongria

## Necrològiques

* Bridei VII
* Ibn Sad, historiador
* Turgesius

## Referències

* ↑ Calise, J. M. P.. Pictish Sourcebook, Documents of Medieval Legend and Dark Age History. Londres: Greenwood Press, 2002. ISBN 0313322953.
# Casa de Lleó Berjoan

La Casa de Lleó Berjoan és un edifici de la vila de Vilafranca de Conflent, a la comarca d'aquest nom, a la Catalunya del Nord. Està inventariat com a monument històric.
És la casa que ocupa el número 27 del carrer de Sant Joan, pràcticament al davant de la Casa de la Vila de Vilafranca de Conflent. Li correspon el número 20 de parcel·la cadastral.
Té al capdamunt de la façana un ràfec estret de 5,50 m de llarg. A la planta baixa, dues arcades, la de llevant, de punt rodó, d'1,73 m d'ample, amb un ample xamfrà de 64 mm, sembla que amb les arestes retallades. La de l'esquerra, amb arc segmental, també amb les arestes axamfranades, dovelles extradossades i arc de volya; l'angle de llevant rep la descàrrega de l'arcada de la casa veïna, que és posterior. Al pis l'aparell, com a la planta baixa, és obrat amb un aparell regular, amb portes-finestres amb dintell posteriors. El segon pis fou afegit tardanament. A l'interior hi ha un pati central amb escala en angle, amb dos trams de graons volats.

## Referències

* ↑ «Casa Berjoan Léon». Patrimoni. Govern francès. [Consulta: 24 setembre 2018].
* ↑ La casa de Lleó Berjoan en els ortofotomapes de l'IGN

## Bibliografia

* Becat, Joan. «189 - Vilafranca de Conflent». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. II. Montoriol - el Voló. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032.
* Garrigou Grandchamp, Pierre. «Inventaire des édifices domestiques des XIIe, XIIIe et XIVe siècles à Villefranche de Conflent». A: La maison au Moyen Age. Toulouse: Société archéologique du Midi, 2002.
# Ceptre uas

El ceptre uas, o was, tenia la forma d'una vara recta coronada amb el cap d'un animal fabulós, probablement, simbolitzava el poder, la força i el domini en la mitologia egípcia. Pot aparèixer acompanyat d'altres símbols, com són el pilar Dyed "estabilitat, domini" i l'Ankh "vida". A més fou considerat un poderós amulet.

## Història

L'ús del ceptre uas pot remuntar-se al període predinàstic d'Egipte, com un bastó per conduir el bestiar que, per algun motiu, va passar a simbolitzar un element vinculat al poder i la força. A la "tomba 100" de Hieracómpolis hi figura un personatge portant un bastó semblant al ceptre uas.
En contextos funeraris, el uas sempre estava associat al benestar, dominació i potència divina que el mort necessitava per viure en l'altra vida. Va ser considerat suport de la volta celeste, de manera similar al pilar dyed.

## Ceptre diví

En les representacions de temples, tombes i esteles, el ceptre uas era portat pels déus Ptah, Sokar i més tardanament Osiris. També el van portar Amon-Ra i Jonsu a la capella de Ramsès II del temple de Medinet Habu, Ra-Horajty "Horus de l'horitzó", a la tomba de Tutankamon, Seth en el Deixant de l'any 400, en Tanis, Jepri o Igai, una antiga divinitat. Encara que és un atribut típic dels déus, de vegades ho portaven deesses com Satis, o Bastet.

### Tebes, la "ciutat del ceptre uas"

L'antiga Uaset era "la ciutat del ceptre uas" encara que, posteriorment, els grecs la van anomenar Tebes o Thebai, sense que es conegui la raó exacta de per què li van assignar aquest nom.
# Casa dels Canonges (Alcarràs)

La Casa dels Canonges és un conjunt d'edificis de Montagut, al municipi d'Alcarràs (Segrià) inclòs en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Actualment és propietat de l'Ajuntament d'Alcarràs. És un conjunt d'edificis que consta de dos cossos principals d'habitatge i una capella entre mitgeres, dedicada a santa Anna, a més d'altres cossos annexos. Un dels cossos principals té l'estructura habitual d'una masia, de planta rectangular, planta baixa i dos pisos, teulada a dos vessants i carener perpendicular a la façana principal, que és una de les parets curtes. Les obertures que conserva són totes allindanades, algunes d'elles amb muntants ressaltats.
L'altre cos principal, situat a l'altra banda de la capella, és també de planta rectangular, tot i que la façana principal és una de les parets llargues i el carener és paral·lel a aquesta. Per la tipologia de les obertures, així com per la seva disposició, sembla que devia ser una casa destinada a serveis dels canonges, no pròpiament d'habitatge.

## Ermita de Santa Anna

Ermita d'una sola nau, entre mitgeres, coberta amb volta de canó i orientada al sud. Compta amb un sol altar, de marbre, presidit per una imatge de santa Anna, patrona del veïnat, procedent de la Catedral de Lleida. El portal és d'arc rebaixat; al damunt hi ha un òcul circular i un campanar d'espadanya integrat en el coronament de la façana.

## Història

El conjunt ha estat en mans del capítol de la Catedral de Lleida des del 1501, any en què Manuel d'Argentona deixava en el seu testament tot Montagut a l'esmentat capítol, i els canonges de Lleida n'han mantingut la propietat fins ara. Consta que el 1628 s'hi van celebrar 40 misses, fet que fa pensar que l'església ja existia abans. El 1773 l'edifici fou reedificat, obra que va costar 800 lliures, de les quals el Capítol va pagar 350. Fou lloc de reunió de colons i terratinents de les partides immediates. L'any 2003 l'Ajuntament d'Alcarràs formalitzava la compra de la Casa dels Canonges al Cabildo Catedralici.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Montagut, Casa dels Canonges». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 20 març 2013].
* ↑ «Ermita de Santa Anna». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 20 març 2013].
# ASC de la Police

L'Association Sportive et Culturelle de la Police (àrab: الجمعية الرياضية و الثقافية للشرطة, al-Jamaʿiyya ar-Riyāḍiyya wa-ṯ-Ṯaqafiyya li-x-Xurṭa, ‘Associació Esportiva i Cultura de la Policia’) és un club de futbol maurità de la ciutat de Nouakchott.

## Palmarès

* Lliga mauritana de futbol:
** 1981, 1982, 1986, 1987, 1988, 1990, 1991
* Copa mauritana de futbol:
** 1985, 1999

## Referències

* ↑ «Perfil a soccerway». soccerway. [Consulta: 16 desembre 2017].
* ↑ «Perfil a thiammamadou». thiammamadou. [Consulta: 16 desembre 2017].
* ↑ «Mauritania – List of Champions». RSSSF.
* ↑ «Mauritania - List of Cup Winners». rsssf.com. [Consulta: 16 desembre 2017].
# Cherry Juice

Cherry Juice (チェリージュース, Cherī Jūsu) és un manga de comèdia romàntica creat per Haruka Fukushima, centrada al voltant d'un creixent romanç entre els germanastres Minami i Otomo. Cherry Juice fou serialitzat originalment en Nakayoshi, i publicat per Kodansha en 2004.
# Cherry Valley

«Cherry Valley» té aquests significats:
* Cherry Valley (Califòrnia)
* Cherry Valley (Illinois)
* Cherry Valley (Pennsilvània)
* Cherry Valley (Nova York)
# Acadèmia de Belles Arts de Bolonya

L'Acadèmia de Belles Arts de Bolonya, en italià Accademia di belle arti di Bologna, també anomenada Accademia Clementina, és una institució d'estudis superiors artístics i culturals, de rang universitari, amb seu a Bolonya i amb una extensió a Ravenna. Emet diplomes acadèmics de grau i màster. És una de les acadèmies "històriques" de belles arts i la seva fundació data del 1710.

## Referències

* ↑ Lipparini, Giuseppe. L'Accademia di belle arti di Bologna. Bologna: Minerva, 2003.
* ↑ Farneti, Fabia; Riccardi Scassellati, Vincenza. L'Accademia di belle arti di Bologna. Fiesole: Nardini, 1997.
* ↑ Farneti, Fabia. «Storia dell'Accademia di Bologna – 1711 > 2011». Accademia di Belle Arti di Bologna. Arxivat de l'original el 23 de novembre 2015. [Consulta: 27 juny 2020].

## Enllaços externs

* Accademia di belle arti di Bologna