OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Comtat de Tonnerre

El comtat de Tonnerre fou una jurisdicció feudal de França.
El comtat de Tonnerre va estar per molt de temps unit als de Nevers i Auxerre i més tard als de Chalons i al de Clermont.

## Llista de comtes

** Nota: aquesta llista s'està revisant
* Bettó 814-845
* Miló I 845-887
* Guiu I 887-920 (fill)
* Miló II 920-973 (fill)
* Reinald I 973-1038 (fill)
* Miló III (Guillem) 1038-1047 (germà)
* Hug Reinald 1047-1065
* Ermengarda 1065-1083
* Guillem I 1065-1090 (comte de Nevers i Auxerre) (marit)
* Guillem II 1090-vers 1099 o poc després (comte d'Auxerre?)
* Guillem III 1097-1133 (II de Nevers i Auxerre)
* Guillem IV 1133-1148 (III de Nevers i Auxerre)
* Renald II 1148-1159 (III de Nevers i II d'Auxerre)
* Guillem V 1159-1168 (de Nevers i Auxerre) (fill)
* Guiu 1168-1175 (de Nevers i Auxerre) (germà)
* Guillem VI 1175-1181 (fill)
* Matilde I (regent) 1175-1192 (vídua de Guiu)
* Agnès 1175-1191 (de Nevers i Auxerre)
* Pere de Courtenay 1192-1218 (regent) (de Nevers i Auxerre)
* Matilde II 1192-1257 (de Nevers i Auxerre)
* Matilde III 1257-1262 (de Nevers i Auxerre)
* Margarida I 1262-1292 (d'Auxerre)
* Guillem de Chalon 1292-1304 (d'Auxerre)
* Joan I (II de Chalon) 1304-1321 (d'Auxerre)
* Joana I de Chalon 1321-1333 (d'Auxerre)
* Joan I 1333-1346 (segona vegada) (d'Auxerre)
* Joan II (III de Chalon) 1346-1360 (d'Auxerre)
* Joan III (IV de Chalon) 1360-1379 (d'Auxerre)
* Lluís I de Chalon 1379-1398
* Lluís II de Chalon 1398-1424
* ocupació borgonyona c. 1410-1435
* Joana II de Chalon 1435-1436
* Margarita II de Chalon 1435-1463
* Joan IV d'Husson 1463-1476
* Carles I d'Husson 1476-1492
* Lluís III d'Husson 1492-1508
* Claudi d'Husson 1508-1524
* Lluís IV d'Husson 1524-1537
* Anna d'Husson 1537-1540
* Bernat de Clermont, vescomte de Tallart 1537-1540
* Lluisa de Clermont 1540-1603
* Carles Enric comte de Clermont 1603-1640
* Francesc de Clermont 1640-1679 (de Clermont)
* Jaume de Clermont 1679-1680 (de Clermont)
* Francesc Josep de Clermont 1680-1684 (comte de Clermont), marquès de Louvois 1684
# Comtat de Trivento

El comtat de Trivento fou un títol nobiliari concedit al Regne de Nàpols, el 1456, a Galceran de Requesens i Joan de Soler. Passà als Cardona-Anglesola, barons de Bellpuig, que més tard es cognomenaren Fernández de Córdoba.
# Capitó (metge)

Capitó (en llatí Capito, en grec Καπίτων) va ser un metge romà o potser grec que probablement va viure al segle i o II a la ciutat de Roma. Es va ocupar principalment de les malalties dels ulls. Les seves receptes són citades i comentades per Galè i Aeci.
S'ha dit que podria ser la mateixa persona que Artemidor Capit o Capitó, però no és segur.

## Referències

* ↑ [https://quod.lib.umich.edu/m/moa/acl3129.0001.001/614?rgn=full+text;view=image;q1=CapitoSmith,+William+(ed.).+Dictionary+of+Greek+and+Roman+Biography+and+Mythology.+Vol.+I.++Boston:+Little,+Brown,+&+Comp.,+1867,+p. 599. ]
# Capitó de Lícia

Capitó de Lícia (en grec Καπίτων, en llatí Capito) va ser un historiador grec que menciona Suides.
Va escriure una història d'Isàuria (Ἰσαυρικά) en vuit llibres, a la que en fa referència sovint Esteve de Bizanci. També va escriure una història de Lícia i una de Pamfília que s'han perdut. És més conegut per una traducció al grec d'una història de Roma, basada en un resum, Breviarium ab Urbe condita, que Eutropi va fer a partir de l'obra de Titus Livi, traducció que també s'ha perdut.

## Referències

* ↑ [https://quod.lib.umich.edu/m/moa/acl3129.0001.001/613?page=root;rgn=full+text;size=100;view=image;q1=CapitoSmith,+William+(ed.).+Dictionary+of+Greek+and+Roman+Biography+and+Mythology.+Vol.+I.++Boston:+Little,+Brown,+&+Comp.,+1867,+p. 598-599. ]
# Capmany (desambiguació)

«Capmany o Campmany» té aquests significats:
LITERATURA:
* Antoni de Capmany de Montpalau i de Surís (1742-1813), historiador, filòleg i polític.
* Narcís Campmany i Pahissa (Barcelona, 1837 - 1886), dramaturg i llibretista de sarsueles.
* Antoni de Paula Capmany i Borri (1858-1912), empresari, catalanista, mecenes i fundador del diari Lo Catalanista.
* Aureli Capmany i Farrés (1868-1954), folklorista.
* Ricard de Capmany i Roura (1873 - ?), pintor i decorador modernista.
* Ramon de Capmany i de Montaner (1899- 1992), pintor i gravador.
* Montserrat Campmany i Cortés (Barcelona, 1901 - Buenos Aires, 1995), pianista, cantant, pedagoga i compositora.
* Maria Aurèlia Capmany i Farnés (Barcelona, 1918-1991), novel·lista, autora de teatre i assagista.
GEOGRAFIA:
# Casa Bolet (Vilanova i la Geltrú)

La Casa Bolet és una obra de Vilanova i la Geltrú (Garraf) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Es tracta d'un edifici entre mitgeres fent cantonada destinat a habitatge unifamiliar.
L'immoble és de planta rectangular en planta baixa i formant U a les plantes superiors, compost de planta baixa i dues plantes pis. La coberta plana és accessible i d'allà sobresurt una torratxa central de planta rectangular. Les crugies són perpendiculars a la façana principal. A la planta baixa trobem el vestíbul amb arcades i l'escala central que dona accés a les plantes superiors.
Les parets són de paredat comú i totxo. Els forjats són de bigues de fusta i revoltó i de llata i rajola.
Les façanes es componen segons dos eixos verticals amb balcons en ordre descendent i amb llinda. La façana principal té el portal central d'arc rebaixat i tres de mig punt a la planta baixa. Els balcons són de pedra. Al primer pis hi ha finestra i tribuna. El coronament està format per una cornisa i una barana de terrat.

## Referències

* 1 2 3 4 «Casa Bolet». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 20 novembre 2017].
# Casa Bolet (Santa Margarida i els Monjos)

La casa Bolet és un edifici de Santa Margarida i els Monjos (Alt Penedès) inclòs a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

L'edifici està situat al nucli urbà dels Monjos, al peu de la carretera N-340. Es tracta d'una casa de planta quadrangular amb pati a la part posterior. Consta de planta baixa, dos pisos i terrat. La façana presenta una tribuna central i finestres ogivals i al primer pis. El coronament és amb falsa teulada i ràfec. La façana posterior presenta també una composició simètrica. Són interessants els interiors de l'habitatge. El conjunt s'insereix dintre del llenguatge del noucentisme.

## Història

L'edifici va ser bastit el 1925 d'acord amb el projecte realitzat per l'arquitecte Santiago Güell i Grau i fou presentat el 12 de gener a l'Ajuntament per a la seva aprovació.

## Referències

* 1 2 «Casa Bolet». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 3 setembre 2015].
# Canon RF 28-70mm f/2L USM

El Canon RF 28-70mm f/2L USM és un objectiu zoom el qual esta entre una focal normal i teleobectiu, de la sèrie L amb muntura Canon RF.
Aquest, va ser anunciat per Canon el 5 de setembre de 2018, amb un preu de venda suggerit de 3.449€.
Actualment, és l'òptica zoom de la sèrie RF de Canon més lluminosa, amb un f/2.0.
Aquest objectiu és un tot terreny, per tant es pot utilitzar per fotografia de paisatge i retrat.

## Característiques

Les seves característiques més destacades són:
* Distància focal: 28-70mm
* Obertura: f/2 - 22
* Motor d'enfocament: USM (Motor d'enfocament ultrasònic, ràpid i silenciós)
* Distància mínima d'enfocament: 39cm
* Rosca de 95mm
* Distorsió òptica a 28mm de -2,8% (tipus barril) i a 500mm de 0,42% (tipus coixí). Amb la correcció de lent activada aquests efectes són inapreciables.
* En format RAW, a 28mm i f/2 l'objectiu ombreja les cantonades amb gairebé tres passes de llum, a partir de f/5.6 aquest efecte ja disminueix molt, quedant en un pas. Amb la correcció de lent activada, aquest ombrejat es veu molt reduït, a f/2 amb una mica més d'un pas de llum i a f/5.6 amb mig pas de llum.
* En format RAW, a 70mm i f/2 l'objectiu ombreja les cantonades amb gairebé dos passes i mitja de llum, a partir de f/5.6 aquest efecte ja disminueix molt, quedant en gairebé mig pas. Amb la correcció de lent activada, aquest ombrejat es veu molt reduït, a f/2 amb una 0,7 passes de llum i a f/5.6 amb 0,28 passes de llum.
* La millor qualitat òptica durant tota la focal la trobem a f/2.8.

## Construcció

* Consta d'un botó per bloquejar el zoom
* La muntura i les parts internes són de metall, mentre que les altres parts són de plàstic.
* El diafragma consta de 9 fulles, i les 19 lents de l'objectiu estan distribuïdes en 13 grups.
* Consta de quatre lents asfèriques, tres d'ultra baixa dispersió, un revestiment de sublongitud d'ona i un revestiment d'esfera d'aire (ajuden a reduir els efectes fantasma).

## Accessoris compatibles

* Tapa E-95
* Parasol EW-103
* Filtres de 95mm
* Tapa posterior RF
* Funda LP1424

## Objectius similars amb muntura Canon RF

* Canon RF 24-70mm f/2.8L IS USM

## Referències

* 1 2 «Canon RF 28-70mm F2L USM Specs» (en anglès). Dpreview.
* ↑ «Canon EOS R: así es la nueva cámara sin espejo y con sensor Full Frame que aspira a plantar cara a las CSC de Sony y Nikon» (en castellà). Xataka foto.
* ↑ «La Linea del Tiempo de los Objetivos Canon Montura RF» (en castellà). Todo fotografia.
* 1 2 3 «Canon RF 28-70mm f/2 USM L - Review / Test Report - Analysis» (en anglès). Optical limits.
* ↑ «Canon RF 28-70mm f/2L» (en anglès). Kenrockwell.
* ↑ «Objetivo RF 28-70mm F2L USM de Canon» (en castellà). Canon store.
* ↑ «Canon RF 24-70mm F2.8L IS USM Specs» (en anglès). Dpreview.
# Canon RF 5.2mm f/2.8L Dual Fisheye

El Canon RF 5.2mm f/2.8L dual fisheye és un objectiu fix, ull de peix i dual amb muntura Canon RF.
Aquest, va ser anunciat per Canon l'octubre de 2021, amb un preu de venda suggerit de 1.999$.
Actualment, és l'únic i primer objectiu de Canon desenvolupat per a crear contingut de realitat virtual.
Per poder editar i transformar les imatges enregistrades amb aquest objectiu és necessari el software Canon VR. I per poder visualitzar-les en realitat virtual és necessari unes ulleres de realitat virtual, les quals donaran una experiència immersiva.

## Característiques

Les seves característiques més destacades són:
* Distància focal: 5.2mm
* Obertura: f/2.8 - 16
* Enfocament manual
* Distància mínima d'enfocament: 20cm

## Construcció

* Aquest objectiu esta format per dues lents ull de peix, separades per 60mm i amb un camp de visió de 190 graus.
* Integrat a la part posterior hi ha un suport per a filtres de gelatina.
* El diafragma consta de 7 fulles, i les 12 lents de l'objectiu estan distribuïdes en 10 grups.
* Consta de dues lents d'ultra baixa dispersió, un revestiment SWC, el qual suprimeix les llums paràsit i el vel òptic i una lent frontal de fluorita (per resistir la brutícia i taques).

## Accessoris compatibles

* Tapa 5,2
* Parasol EW-65C
* Filtres de gelatina
* Tapa posterior RF de
* Funda LS1014

## Referències

* ↑ «Canon RF 5.2mm F2.8 L Dual Fisheye, nuevo objetivo dual para grabar realidad virtual fácilmente con las mirrorless de la serie R» (en castellà). Xataka foto.
* 1 2 «Canon RF 5.2mm F2.8 L Dual Fisheye Lens Specifications and Measurements» (en angès). The digital picture.
* ↑ «Canon RF 5.2 mm f/2.8L Dual Fisheye». anglès, Lens tip.
* ↑ «Canon RF 5.2mm F2.8 L Dual Fisheye 3D VR Lens Review» (en anglès). The digital picture.
* ↑ «Objetivo RF 5.2mm F2.8L DUAL FISHEYE de Canon» (en castellà). Canon store.
# Cassimir Llobet

Cassimir Llobet va ser un daurador i decorador actiu a Barcelona a la segona meitat del segle xix. Va ser pare del guitarrista Miquel Llobet i Solés
Amb Dionís Renart i Bosch van creat la societat Llobet i Renart que es dedicava a la producció i comercialització d'imatgeria religiosa i festiva. Van fer, per exemple, l'altar de sant Frederic de l'església dels sants Just i Pastor (1883) i els gegants de la ciutat
Tenien la botiga a Barcelona, al carrer del Regomir, i el taller al carrer de la Palma de Sant Just
Consta la participació de Llobet i Renart a l'Exposició Universal de 1888, a l'Exposició d'Indústries artístiques de 1892 i a l'Exposició de belles arts i indústries artístiques de 1896.

## Referències

* ↑ «Gegants del Pi | Cultura Popular». [Consulta: 25 maig 2022].
* ↑ dir., Montmany, Antònia, comp. Coso, Teresa, comp. Fontbona, Francesc, (1948-),. Repertori de catàlegs s'exposicions coll̃ectives d'art a Catalulnya (fins a l'any 1938). Institut d'Estudis Catalans, 2002. ISBN 84-7283-661-4.

## Bibliografia

* J.F. RÀFOLS (dir.): Diccionario biogràfico de artistas de Cataluña, desde la época romana hasta nuestros días. Volum 2. Barcelona: Millà, 1953
# Casa al carrer de Laureà Dalmau, 12 (Agullana)

La casa al Carrer de Laureà Dalmau, 12 és un edifici al nucli urbà d'Agullana (Alt Empordà) catalogat a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.
Situat dins de la població d'Agullana, a la banda de tramuntana del terme. La construcció presenta el parament arrebossat i pintat, amb un sòcol de diferent color a la part inferior de la façana. Edifici entre mitgeres de planta rectangular, amb la coberta de teula de dos vessants i distribuït en planta baixa i dos pisos. La façana principal, orientada al carrer, presenta les obertures rectangulars. A la planta baixa hi ha l'element més destacable de la construcció, el portal d'accés a l'interior. Està bastit amb grans blocs de granit desbastats i presenta la llinda plana monolítica gravada amb la següent inscripció: “PERA GRANES 1703 TONI SOLE ME FE”. Al costat del portal hi ha una senzilla finestra amb l'emmarcament arrebossat. Al primer pis hi ha dues finestres emmarcades en pedra granit desbastada i amb les llindes planes. La segona planta presenta dues finestres més, tot i que de dimensions més reduïdes i amb els emmarcaments arrebossats i en relleu. Els ampits de totes les finestres de la casa són bastits amb ceràmica.

## Notes

* ↑ «Casa al carrer Laureà Dalmau, 12». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 21 desembre 2015].
# Casa del 17 del Carrer de Sant Joan

La Casa del 17 del Carrer de Sant Joan és un edifici de la vila de Vilafranca de Conflent, a la comarca d'aquest nom, de la Catalunya del Nord.
Està situada en el número 17 del carrer de Sant Joan, a la zona nord-occidental de la vila. Li correspon el número 15 del cadastre.
És un edifici ample, possiblement en haver reunit dues parcel·les, primitivament. A la façana presenta una mamposteria basta feta de còdols. A la planta baixa, a l'esquerra hi ha una arcada de punt rodó, de poca alçada, que arrenca de la mateixa cantonera de la casa. És feta amb dovelles extradossades, amb les arestes vives. A la dreta hi ha una gran portalada, molt alta, quasi quadrada, amb la llinda formada per una gran biga de fusta. En els dos pisos superiors hi ha dues finestres a cada pis, del segle xv, en forma de creu.

## Referències

* ↑ La casa en els ortofotomapes de l'IGN

## Bibliografia

* Becat, Joan. «189 - Vilafranca de Conflent». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. II. Montoriol - el Voló. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032.
* Garrigou Grandchamp, Pierre. «Inventaire des édifices domestiques des XIIe, XIIIe et XIVe siècles à Villefranche de Conflent». A: La maison au Moyen Age. Toulouse: Société archéologique du Midi, 2002.
# Castell de Sonnenstein

El castell de Sonnenstein és un castell situat sobre el riu Elba, al barri de Sonnenstein de Pirna, Alemanya.
Construït el 1460 on anteriorment hi havia hagut un castell medieval, allotjà un hospital psiquiàtric des del 1811 fins al final de la Segona Guerra Mundial, el 1945. Durant la guerra funcionà com a centre d'extermini per al programa nazi Aktion T4.
Des del 2011 és la seu administrativa del districte Sächsische Schweiz-Osterzgebirge (Suïssa Saxona-Muntanyes Metal·líferes oriental).

## Referències

* ↑ «Schloss Sonnenstein, Pirna» (en castellà). Trek Zone.
* ↑ «Castell de Sonnenstein» (en alemany). Schlosscafé.
# Confederación Nacional Agraria de Perú

La Confederación Nacional Agraria (CNA) (en quítxua Piruw Mamallaqta Chakrakamay Hatun Tantanakuy) és una organització de productors de la petita agricultura a Perú, fundada en 1974 en el marc de la Reforma Agrària sota el govern del general Juan Velasco Alvarado.

## Història

El 3 d'octubre de 1974 en el Congrés de la República es van reunir 800 delegats pagesos de tot el país, representant més de 3,000 comunitats pageses i cooperatives agràries, i van fundar la CNA. Objectiu principal de l'organització va ser la defensa dels assoliments de la Reforma Agrària contra els gamonals expropiats.
La CNA va participar en els aturs nacionals en 1977 i 1979 sota el govern de Francisco Morales Bermúdez contra el desmuntatge de les reformes prèvies. El novembre de 1982 va organitzar el Primer Atur Nacional Agrari en defensa de la Reforma Agrària, aconseguint la caiguda del gabinet de Manuel Ulloa Elías.
En els anys 1980, la CNA va sofrir una opressió greu per part del govern així com del Sendero Luminoso. En 1984 el dirigent Jesús Oropeza va ser assassinat en Lucanas (Ayacucho). Altres víctimes de la violència van ser Toribia Flores de Cutida (Cusco), Juan Taipe (Huancavélica), Juan Alvarado (Huarmey) i Juan Matell (Chillón, Lima).
El govern d'Alberto Fujimori en els anys 1990 va intentar, entre altres objectius, privatitzar les terres de les comunitats pageses i les aigües que va ser evitat per accions polítiques de compesinos, que fins avui són la base de la CNA.

## Afiliació

La CNA és membre de la Coordinadora Andina de Organizaciones Indígenas.

## Referències

* ↑ El proceso de Velasco y la organización campesína, Luis Pasara
* ↑ La Confederación Nacional Agraria en el marco delas luchas campesinas, 1974- 2014 per Felipe Espinal Enciso, a Pensar Historia 6 (enero-junio, 2016): 38-59

## Enllaços externs

* Història de la CNA
# Confederación Nacional de Organizaciones Campesinas, Indígenas y Negras

La Confederación Nacional de Organizaciones Campesinas, Indígenas y Negras (FENOCIN) és una organització activista principalment dels sectors camperols i indígenes de la societat equatoriana. El seu cap des del 2021 és Gary Espinoza Martínez. Reuneix 52 suborganitzacions amb un total de més de 1.300 grups base, als quals pertanyen 200.000 famílies de 18 províncies.
El seu origen es remunta a principis dels anys 60, en el context de les lluites per una reforma agraria favorable als pagesos del país. Va ser fundada l'any 1965 per la Confederación Ecuatoriana de Obreros Católicos (CEDOC) sota el nom de Federación de Trabajadores Agropecuarios (FETAP) que el 1968 in fou rebatejada com a Federación Nacional de Organizaciones Campesinas (FENOC). Adoptà el nom actual el 1988 per tal d'agrupar les reivindicacions de grups negres.
FENOCIN es diferencia de la CONAIE, la principal organització indígena del país, per les seves posicions polítiques. L'any 2003, FENOCIN es va oposar al govern de Lucio Gutiérrez al maig, en el qual van participar membres de la CONAIE com Luis Macas. Adoptant novament una posició contrària a la de la CONAIE, FENOCIN dona suport crític al govern de Rafael Correa, al qual la CONAIE s'oposa frontalment. FENOCIN, però, critica determinades actuacions del govern, com per exemple sumar-se a les mobilitzacions del 2010 contra la llei de l'aigua.
A nivell internacional, FENOCIN és membre de Via Campesina.

## Referències

* ↑ ENTREVISTA: Gary Espinoza Martínez fue electo presidente de FENOCIN, corape.org, 27 de juliol de 2021
* ↑ Fenocin cuestionó a Presidente, El Universo, 14 de febrer de 2014
* ↑ FENOCIN al web de Via Campesina

## Enllaços externs

* Web oficial Arxivat 2010-12-30 a Wayback Machine.
* NOtícies sobre FENOCIN a El Universo
* La participación política de la FENOCIN en la revolución ciudadana: ilusiones y desencantos per Sarango Gualán, María Clementina
# Confederación Xeral de Traballadores Galegos

Confederación Xeral de Traballadores Galegos (CXTG) va ser un sindicat de Galícia d'orientació nacionalista gallega, format en 1985 com una escissió de la Intersindical Nacional dos Traballadores Galegos (INTG). A l'octubre d'aquest any va celebrar el seu primer Congrés, en el qual es va escollir a Fernando Acuña com a secretari general. En les eleccions sindicals de 1986 va aconseguir 1.087 delegats a Galícia. En 1990 va formar, amb la INTG, la Converxencia Intersindical Galega per a concórrer en coalició a les eleccions sindicals. La coalició es va transformar en la Confederación Intersindical Galega (CIG) en 1994.
# Columna (desambiguació)

«Columna» té aquests significats:
* Columna (escacs), successió vertical de caselles de l'escaquer
* Columna (base de dades), conjunt de valors en una taula de dades
* Columna (espeleotema), formació resultant de la unió d'una estalactita amb una estalagmita
* La Columna, antic programa de Televisió de Catalunya presentat per Júlia Otero
* Columna eruptiva, raig de gas que anuncia el començament de l'erupció d'un volcà
* Columna Edicions, editorial catalana
* Columna o ginostem, estructura floral típica de les orquídies
* Arquitectura:
** Columna, estructura arquitectònica que suporta el sostre d'un edifici o que serveix d'ornament per ell sol
** Columna salomònica, la que té forma helicoidal
* Anatomia:
** Columna vertebral, element anatòmic destacat dels animals vertebrats
** Columna renal, o columna de Bertin, una part del ronyó
* Ciència militar:
** Columna militar, grup de soldats formats en una massa que té poc front i molt de fons
** Columna Durruti, milícia paramilitar d'ideologia anarquista que actuà durant la Guerra Civil Espanyola (1936-39)
** Columna Carles Marx o columna del PSUC, milícia paramilitar que actuà durant la Guerra Civil Espanyola (1936-39)
** Columna Macià-Companys, milícia paramilitar que actuà durant la Guerra Civil Espanyola (1936-39)
** Columna Volant Catalana, milícia paramilitar que actuà durant la Guerra Civil Espanyola (1936-39)
** Columna Jaume Graells, unitat de l'exèrcit republicà que actuà durant la Guerra Civil Espanyola (1936-39)
** Columna Connolly, unitat de voluntaris irlandesos integrats en les Brigades Internacionals que actuà durant la Guerra Civil Espanyola (1936-39)
** Cinquena columna o quinta columna, aquella part de la població d'una ciutat o país que conspira contra el govern vigent a favor de l'enemic
# Columna Arquer-Grossi

La Columna Arquer-Grossi fou una milícia paramilitar formada per voluntaris durant la Guerra Civil espanyola. Estava formada per 4 centúries que partiren cap al Front d'Aragó el 24 de juliol de 1936 des de Barcelona. Estava formada majoritàriament per militants del Partit Obrer d'Unificació Marxista. Després de passar per Barbastre, la columna va ocupar el poble d'Alcubierre el dia 3 d'agost. Foren reforçades amb una centúria procedent de Balaguer a les ordres de Josep Pagés. La Columna va editar el seu propi diari, anomenat Alerta.

## Referències

* ↑ Berger, Gonzalo. Les Milícies Antifeixistes de Catalunya. Voluntaris per la llibertat. Vic: Eumo, 2018, p. 177-178. ISBN 9788497666404.