OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Javier Moreno Bazán

Javier Moreno Bazán (Jaén, 18 de juliol de 1984) és un ciclista espanyol, professional des del 2006. Actualment corre a l'equip Bahrain-Merida.

## Biografia

Campió d'Espanya en ruta sub-23 el 2005, el 2006 passà al professionalisme de la mà de l'equip Nicolás Mateos. L'any següent fitxà per l'equip Extremadura-Spiuk alhora que guanyava una etapa de la Volta a la Comunitat de Madrid i aconseguia bons resultats a la Clasica a los Puertos (7è), al Gran Premi Miguel Indurain, a la Prova de Villafranca de Ordizia (8è), a la Volta a Burgos (9è) o a la Pujada al Naranco (10è).
El 2008 Moreno fitxà per l'equip continental professional Andalucía-Cajasur. Sisè a la Clàssica a los Puertos i novè a la Pujada al Naranco, va participar per primera vegada a la Volta a Espanya, finalitzant en 21a posició. El maig de 2009 acabà tercer a la Volta a Astúries, però poc després es trenca l'húmer en la Volta a Catalunya, havent de posar fi a la temporada. · . De nou en competició el 2010 acaba cinquè a la Klasika Primavera i sisè a la Volta a Castella i Lleó.
El 2011 passà al Caja Rural, aconseguint la seva victòria més important fins aquell moment en guanyar la Volta a Astúries. També acabà segon a la Volta a la Comunitat de Madrid.
La bona temporada li serví per fitxar per l'equip Movistar Team el 2012, aconseguint la victòria a la Volta a Castella i Lleó.

## Palmarès

* 2005
** Campió d'Espanya sub-23 en ruta
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Tenerife
* 2007
** Vencedor d'una etapa de la Volta a la Comunitat de Madrid
* 2011
** 1r a la Volta a Astúries i vencedor d'una etapa
* 2012
** 1r a la Volta a Castella i Lleó
* 2013
** Vencedor de la classificació de la muntanya al Tour Down Under
** 1r a la Volta a la Comunitat de Madrid
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Astúries
* 2015
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Andalusia
* 2018
** 1r al Sharjah International Cycling Tour
** Vencedor d'una etapa al Tour de l'Ain

### Resultats a la Volta a Espanya

* 2008. 21è de la classificació general
* 2010. 53è de la classificació general
* 2012. 66è de la classificació general
* 2013. 76è de la classificació general
* 2014. 90è de la classificació general
* 2015. 80è de la classificació general
* 2017. Abandona (2a etapa)

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 2016. Abandona (7a etapa)
* 2017. Exclòs (4a etapa)

### Resultats al Tour de França

* 2017. 119è de la classificació general

## Referències

* ↑ (castellà) «Qué despacio pasa el tiempo», 19-06-2009. Arxivat de l'original el 2010-09-26. [Consulta: 29 agost 2010].
* ↑ (castellà) «Fin a la temporada», 06-08-2009. Arxivat de l'original el 2010-09-26. [Consulta: 29 agost 2010].

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
# Joan Ballester

Joan Ballester és el nom dels següents personatges:
* Fra Joan Ballester (1305/6 - Ciutat de Mallorca, 1374), prior general de l'orde del Carme
* Joan Ballester i Canals (Barcelona, 1913 - 1980) editor i activista cultural català
* Joan Ballester Moragues (Muro, 1936-2009), pescador subaquàtic, subcampió d'Espanya el 1958
# Javier Murguialday Chasco

Javier Murguialday Chasco (Agurain, 4 de febrer de 1962) és un ciclista basc, ja retirat, que fou professional entre 1986 i 1994. En el seu palmarès destaca una victòria d'etapa al Tour de França de 1992.
El 2017 exercí com a director esportiu de l'equip Bolivia Ciclismo.

## Palmarès

* 1985
** 1r al Memorial Valenciaga
* 1989
** Vencedor d'una etapa de la Vuelta a los Valles Mineros
* 1992
** 1r a la Challenge de Mallorca
** Vencedor d'una etapa al Tour de França

### Resultats al Tour de França

* 1987. Abandona (7a etapa)
* 1988. 114è de la classificació general
* 1989. 48è de la classificació general
* 1991. 22è de la classificació general
* 1992. 26è de la classificació general. Vencedor d'una etapa
* 1993. 16è de la classificació general

### Resultats a la Volta a Espanya

* 1989. 22è de la classificació general
* 1990. 27è de la classificació general
* 1991. Abandona
* 1992. 31è de la classificació general
* 1993. 95è de la classificació general
* 1994. 48è de la classificació general

## Referències

* ↑ «MURGUIALDAY CHASCO Javier». [Consulta: 18 desembre 2023].
* ↑ «[URTEKARIA]», 16-05-2005. Arxivat de l'original el 2005-05-16. [Consulta: 18 desembre 2023].
* ↑ «Murguialday ratifica el protagonismo de los españoles con una gran victoria». ABC, 07-07-1992. [Consulta: 3 agost 2009].
* ↑ «Un pacto entre dos modestos». El País, 07-07-1992. [Consulta: 3 agost 2009].
* ↑ «Bolivia te espera, el nuevo equipo Continental de Lale Cubino; Egoitz García, primer fichaje / Profesionales / Noticias del ciclismo / BICI CICLISMO». [Consulta: 18 desembre 2023].
* ↑ «Javier Murguialday, director del Bolivia» (en castellà). [Consulta: 18 desembre 2023].

## Enllaços externs

* Fitxa de Javier Murguialday a sitiodeciclismo.net
# Jean-François Régis

Jean-François Régis (Fontcoverta, Aude, 1597 - Lalouvesc, Ardecha, 1640) fou un prevere jesuïta francès, evangelitzador a la regió del Velai. És venerat com a sant per l'Església catòlica.
No s'ha de confondre amb el també sant François-Régis Clet, màrtir a la Xina en 1820.

## Biografia

Nascut en una família humil, Jean-François Régis va obtenir una borsa per a estudiar al col·legi jesuïta de Besiers. Va ingressar al noviciat jesuïta en 1616, i fou ordenat prevere en 1630. A partir de 1636 va recórrer les muntanyes i camps del Vivarès, les Cevenes i el Velai, predicant als pagesos; ho feia sobretot a l'hivern, per aprofitar que llavors els pagesos no estaven ocupats en les tasques del camps. El seu apostolat i l'exemple de vida austera que donava van aconseguir bons resultats i molta gent el seguí. A lo Puèi de Velai va crear un hospici per a prostitutes penedides, però no va ésser entès i fou criticat per la població. Al contrari, hi assolí molta popularitat en obtenir del parlament de Tolosa per a la vila el dret de fabricar de nou les reconegudes puntes del Pui del Velai, que eren un mitjà de vida per a moltes famílies amb pocs recursos.
El desembre de 1640, una violenta tempesta de neu impedí que pogués marxar de Lalouvesc (Vivarès, Roine-Alps), on havia estat predicant. Va agafar una pneumonia, però va voler celebrar la missa del gall i confessar els fidels. Ja no se'n recuperà i morí el 31 de desembre, al poble encara aïllat per la neu. Quan els jesuïtes de lo Puèi van venir a recollir-ne el cos, els vilatans no el volgueren lliurar i el sebolliren a l'església.

## Veneració

Gairebé immediatament, començaren els pelegrinatges fins a la seva tomba, ja que havia estat una persona molt popular i estimada. Finalment, fou canonitzat en 1737 per Climent XII. El 1877 s'hi aixecà la basílica de Saint-Régis de Lalouvesc.
El poble de Saint-Régis-du-Coin (Loira) porta el nom del sant en honor seu, ja que els habitants de Coin no havien acollit bé el sacerdot quan hi va anar; com a desgreuge, afegiren Saint-Régis al nom de la vila.
El Camí de Sant Régis és un circuit que passa pels diversos pobles on va predicar, entre Lo Puèi de Velai i Lalouvesc; entre anar i tornar ocupa uns nou o deu dies de marxa a peu, travessant el Velai i el Vivarès.

## Notes

* ↑ Topoguide Le Chemin de Saint-Régis réf.430. Fédération Française de Randonnée Pédestre.

## Bibliografia

* Guitton G., Après les guerres de religion : saint Jean-François Régis, Paris, 1937.
* Foley, A., St Regis, a social crusader, Milwaukee, 1941.
* Bollon,G., J.-F. Régis et les protestants du haut Vivarais-Velay: actes du colloque Jésuites en Haute-Loire. Le Puy-en-Velay, 1990.
# Joan Ribera

Joan Ribera és el nom dels següents personatges:
* Joan de Ribera (Sevilla, ? - ? 1611)
* Joan Ribera Díaz (Figueres, 1957), pedagog
* Joan Ribera i Masó, conegut com a Nan Ribera (Girona, 1975), futbolista català
# Joan Bruguera i Gras

Joan Bruguera i Gras (Sant Pere de Vilamajor, 1954) és empresari agrícola i ramader i va ser alcalde de Sant Pere de Vilamajor entre el 2003 i el 2007.
Estudià arquitectura a la Universitat Politècnica de Catalunya, tot i que es dedicà en exclusiva a la gestió de can Ribes, l'empresa agrària de la seva família, a Sant Pere de Vilamajor. El 1993 es va fer militant d'ERC, i en les eleccions del 1995 encapçalava la llista municipal d'aquest partit, amb què entrà de regidor a l'ajuntament. Repetí escó el 1999, i el 2003 la seva llista va ser la més votada. Pactà l'alcaldia amb els dos regidors del PSC i va ser alcalde del municipi des del 25 de maig del 2003 al 16 de juny del 2007.
A les eleccions municipals de 2007, la llista d'Esquerra Republicana de Catalunya va obtenir 2 regidors quedant com a segona força del consistori. La força majoritària, CiU signà un pacte de govern amb PSC, ISP i PPC que donà l'alcaldia a Josep Maria Llesuy (CiU). El 20 de juliol de 2007, Joan Bruguera presentà la seva renúncia com a regidor.
El seu avi va ser alcalde entre els anys 1923 i 1924. El seu pare, Joan Bruguera i Arqué, i un oncle seu, Francesc Gras i Ventura, van ser regidors en els anys seixanta. Un altre oncle, Esteve Bruguera, fou alcalde deu anys, del 1973 al 1983. Finalment, el seu germà Salvador va ser regidor de l'ajuntament en el període 1987-1981.

## Referències

* ↑ «Bruguera i Gras, Joan». A: Alcaldes i alcaldesses del Vallès Oriental (segle XX): diccionari biogràfic. Granollers: Museu de Granollers, 2006. ISBN 9788487790560.
# Joan Brull Martínez

Joan Brull Martínez (Ferreries, barri de Tortosa, 3 de setembre de 1933 - 21 de maig de 2016). Eren tres germans, Jordi, Josep Maria i Joan. De joves, Josep Maria i Joan es van aficionar a fer excursions pels Ports i van elaborar la primera guia excursionista d'aquestes muntanyes: la Guia Itinerària dels Ports (Barcelona: Unió Excursionista de Catalunya, 1972).
El 1968 va guanyar el IV Premi Sant Bernat concedit per la Federació Catalana de Muntanya i va ser editada el 1972 per la Unió Excursionista de Catalunya (UEC) amb el títol Guia Itinerària dels Ports. Aquesta recerca de 260 pàgines i 2 mapes a escala 1:40.000 recull 70 itineraris, més d'un miler de topònims i moltes informacions de primera mà dels darrers habitants i pastors dels Ports. La Guia itinerària dels Ports, coneguda popularment com la guia dels germans Brull, ha estat un referent durant molt temps per als excursionistes i els amants dels Ports. L'any 1985 fundà amb un grup de joves el Centre Excursionista de Xerta. Josep Maria Brull va morir el 2003.

## Notes

* 1 2 Carbo Sabaté, Salvador «Els germans Brull, 40 anys de la Guia itinerària dels Ports». Cingles: butlletí informatiu del Parc Natural dels Ports, 2, febrer 2012, pàg. 21-22. Arxivat de l'original el 2016-06-04. ISSN: 2014-4997 [Consulta: 22 maig 2016].
* ↑ Costa Savoia, Ernest. Paüls. Arola, 2012, p. 146-151. ISBN 978-84-15248-72-9.
* ↑ «Josep Boyer, Fermí Guimerà, Jaume Pallisé i Joaquim Vidal van rebre el guardó a la Fraternitat Republicana, i la Plataforma en Defensa de l'Ebre, la Menció Joan Ferré». Federació de l'Ebre d'Esquerra Republicana de Catalunya, 25-04-2016. [Consulta: 23 maig 2016].
# Joan Diaca i Retòric

Joan Diaca i Retòric (en llatí Joannes Diaconus et Rhetor, en grec Ιωάννου Διάκονος καὶ Ῥήτωρ), fou diaca de la gran església de Santa Sofia al final del segle ix.
Va escriure:
* Λόγοςεἰς τὸν βίον τοῦ ἐν ἁγίοις πατρὸς ἡμῶν Ἰωδὴφ τοῦ ὑμνογράφου, Vita S. Josephi Hymnographi. Vida de Josep Himnògraf.
* Τίς ὁ δκυπὸς τῷ Θεῷ τῆς πρώτης τοῦ ἀνθρώπου πλάδεως, κ. τ. λ, Quid est Consilium Dei in prima Hominis Formatione, &c. Citat per Lleó Al·laci.
El nom de Joannes Diaconus és comú a diversos escriptors medievals, com Joannes Galenus o Pediasmus, Joan Ítal i aquest Joannes Diaconus, contemporani i corresponsal de Jordi de Trebisonda.

## Referències

* ↑ 51.Joannes Diaconus et Rhetor a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 594
# Buxerolles (Costa d'Or)

Buxerolles és un municipi francès, situat al departament de la Costa d'Or i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2007 tenia 25 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Buxerolles era de 25 persones. Hi havia 16 famílies, de les quals 8 eren unipersonals (8 dones vivint soles i 8 dones vivint soles), 4 parelles sense fills i 4 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 34 habitatges, 16 eren l'habitatge principal de la família i 18 eren segones residències. 33 eren cases i 1 era un apartament. Dels 16 habitatges principals, 13 estaven ocupats pels seus propietaris, 2 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 1 estava cedit a títol gratuït; 4 tenien dues cambres, 3 en tenien quatre i 9 en tenien cinc o més. 12 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 12 habitatges hi havia un automòbil i a 3 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Buxerolles el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 8 | 75 a 79 | 4 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 0 | 65 a 69 | 0 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 4 | 50 a 54 | 0 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 4 | 40 a 44 | 0 |
| 0 | 35 a 39 | 4 |
| 4 | 30 a 34 | 0 |
| 0 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 4 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 4 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 16 persones, 9 eren actives i 7 eren inactives. De les 9 persones actives 7 estaven ocupades (3 homes i 4 dones) i 2 estaven aturades (1 home i 1 dona). De les 7 persones inactives 2 estaven jubilades, 1 estava estudiant i 4 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

L'any 2000 a Buxerolles hi havia 4 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Buxerolles a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Buxerolles a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Asellus latifrons

Asellus latifrons és una espècie de crustaci isòpode pertanyent a la família dels asèl·lids.

## Hàbitat i distribució geogràfica

Viu en masses d'aigües poc fondes i entre plantes submergides a la Sibèria Occidental.

## Referències

* ↑ Geoffroy, E. L., 1762. Histoire abrégée des insectes qui se trouvent aux environs de Paris; dans laquelle ces animaux sont rangés suivant un ordre méthodique. Tome seconde. Imprimerie de J. Durand, París, 690 pp., 22 pls. «Enllaç». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 6 juliol 2012].
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ World Marine, Freshwater and Terrestrial Isopod Crustaceans Database (anglès)
* ↑ World Register of Marine Species (anglès)
* ↑ Did European waterlice (Asellidae) originate from Lake Baikal? Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine. (anglès)

## Bibliografia

* Schotte, M., B.F. Kensley i S. Shilling, de 1995 en endavant. World list of Marine, Freshwater and Terrestrial Crustacea Isopoda. National Museum of Natural History Smithsonian Institution: Washington DC, els Estats Units.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
# Lul·laia

Lul·laia o Lul·laiju va ser un rei d'Assíria, usurpador, que va regnar uns sis anys, entre el 1621 aC i el 1616 aC (cronologia mitjana) o el 1599 aC i el 1594 aC (cronologia curta), en un període tranquil de la història d'Assíria.
Hauria agafat el poder enderrocant a Bazaia que podia haver estat un home gran, de com a mínim 70 anys i probablement més de 80 (si era fill de Belubani), o bé aprofitant el moment de la seva mort si era més jove (fill de Iptar-Sin). La Llista dels reis d'Assíria l'anomena, com a altres usurpadors, "fill de ningú", és a dir, que no era fill ni parent de rei.
Al cap de sis anys, una revolució dirigida per Xuninua, fill de Bazaia el va derrocar. Alguns historiadors creuen que Lul·laia va actuar com a regent durant la minoria d'edat de Xuninua.

## Referències

* 1 2 Edzard, D O., "Lullāyu". A: Reallexikon der Assyriologie und Vorderasiatischen Archäologie 7: Libanukšabaš - Medizin. Berlin: De Gruyter, 1987-1990, p. 164. ISBN 9783110104370
* ↑ «The Assyrian king list». Livius.org. [Consulta: 1r novembre 2021].

## Bibliografia

* A. Poebel. "The Assyrian King List from Khorsahabad". A: Journal of Near Eastern Studies, 1, 4.
* Assíria
# Abròtan

La broida, abròtan o herba cuquera (Artemisia abrotanum), és una espècie de planta amb flors del gènere Artemisia dins la família de les asteràcies. Addicionalment pot rebre els noms d'artemisa, boixac, botja, broida rogenca, broida vera, espernallac i herba dels cucs. També s'han recollit les variants lingüístiques broina i brotja. Avui dia els seu ús més estès és el de planta ornamental.

## Distribució

Aquesta planta és nativa de la zona mediterrània de la península Ibèrica, França i Itàlia. Cultivada i rarament subespontània a Catalunya i País Valencià especialment a zones de muntanya.

## Morfologia

Creix en forma de mata erecta de 50 a 100 cm, les fulles (1-3 pinnatisectes) són simples o poc dividides: la planta és grisosa almenys al revers de les fulles. Les flors són petites i grogues i agrupades en inflorescències en capítols, que al seu torn formen panícules ramificades. Floreix de juliol a octubre. Es pot propagar fàcilment per esqueix o per divisió de les arrels.

## Taxonomia

Els següents noms científics són sinònims d'Artemisia abrotanum:
* Abrotanum alpestre Jord. & Fourr.
* Abrotanum ambiguum Jord. & Fourr.
* Abrotanum brachylobium Jord. & Fourr.
* Abrotanum congestum Jord. & Fourr.
* Abrotanum incanescens Jord. & Fourr.
* Abrotanum mas Garsault
* Abrotanum pauciflorum Jord. & Fourr.
* Abrotanum pedunculare Jord. & Fourr.
* Abrotanum platylobum Jord. & Fourr.
* Abrotanum pulverulentum Jord. & Fourr.
* Abrotanum rhodanicum Jord. & Fourr.
* Abrotanum suave Jord. & Fourr.
* Abrotanum virgatum Jord. & Fourr.
* Abrotanum viridulum Jord. & Fourr.
* Abrotanum xerophilum Jord. & Fourr.
* Artemisia abrotanifolia Salisb.
* Artemisia altissima Ehrh. ex DC.
* Artemisia anethifolia Fisch. ex DC.
* Artemisia angustifolia Gray
* Artemisia elatior Klokov
* Artemisia elegans Fisch. ex Ledeb.
* Artemisia foeniculacea Steven ex DC.
* Artemisia herbacea Besser
* Artemisia herbacea Clarke ex DC.
* Artemisia humilis Mill.
* Artemisia naronitana Vis. ex DC.
* Artemisia paniculata Lam.
* Artemisia procera Willd.
* Artemisia proceriformis Krasch.
* Artemisia sabulosa Steven ex DC.
* Artemisia tenuissima Spreng. ex Besser

## Usos

L'abròtan és antisèptic i mata els cucs intestinals; tradicionalment es feia servir per a problemes de fetge i estomacals. El metge del segle xvii Culpeper el feia servir per a provocar la menstruació.

## Referències

* 1 2 «Artemisia abrotanum». Noms de plantes. Corpus de fitonímia catalana. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 17 juny 2022].
* 1 2 «Artemisia abrotanum» (en anglès). Plants of the World Online. Royal Botanic Gardens. Kew. [Consulta: 17 juny 2022].
* 1 2 «Artemisia abrotanum» (en anglès). Missouri Botanical Garden. [Consulta: 17 juny 2022].
* ↑ Nicholas Culpeper, The English Physician, or Herball, 1653, Bloomsbury Edition: 1985, Bloomsbury Books: London.
* O. Bolòs i J. Vigo, Flora dels Països Catalans.

## Enllaços externs

* Southernwood Spice Page Arxivat 2005-12-26 a Wayback Machine. by G. Katzer.
* Detailed information and pictures from PlantFiles.
# Anacroneuria taylori

Anacroneuria taylori és una espècie d'insecte plecòpter pertanyent a la família dels pèrlids.

## Hàbitat

En el seu estadi immadur és aquàtic i viu a l'aigua dolça, mentre que com a adult és terrestre i volador.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: el Perú i Bolívia.

## Referències

* ↑ Klapálek, 1909. Wien. ent. Ztg. 28(7/8):228.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Stark, 2004. Spixiana 27(1):75.
* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* 1 2 Plecoptera Species File (Version 1.1/4.0) (anglès)
* ↑ Perlidae Species Listing (anglès)
* ↑ Stark, B.P. & R.W. Baumann, 2011. Records of Anacroneuria (Plecoptera: Perlidae) from Bolivia and Paraguay with descriptions of three new species. Illiesia, 7(19):182-191. «PDF».

## Bibliografia

* Baumann, R.W., 1982. Plecoptera. A: Parker, S.P., Synopsis and Classification of Living Organisms, vol. 2. McGraw-Hill. Nova York: 389-393.
* Froehlich, 2010. Illiesia 6(12):172.
* Grimaldi, D.; Engel, M. S. Evolution of the Insects (en anglès). Cambridge University Press, 2005. ISBN 9780521821490.
* Zwick, P. Insecta: Plecoptera: phylogenetisches System und Katalog (en alemany). Walter de Gruyter, 1973. ISBN 9783110045512.
* Zwick, P., 2000: Phylogenetic System and Zoogeography of the Plecoptera. Annual Review of Entomology. Vol. 45: 709-746. «Enllaç». Arxivat de l'original el 2022-10-17. [Consulta: 19 novembre 2011].

## Enllaços externs

* Encyclopedia of Life (anglès)
# Ca l'Amado

Ca l'Amado és una obra de la Pobla de Cérvoles (Garrigues) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És un habitatge entre mitgeres força estret de planta baixa i dos pisos amb terrassa superior. Està fet de maons arrebossat a sobre, destaca a l'entrada un sòcol d'un metre d'alçada aproximadament, fet de rajoles decorades amb motius florals de gust modernista. Tant al primer com el segon pis hi ha dos balcons de ferro forjat; hi ha ondulacions a les pedres dels balcons i motius vegetals amb garlandes que els coronen. Dalt de tot hi ha un finestró el·líptic, també ornamentat. Per acabar, a mode de remat, trobem la terrassa balustrada amb unes jardineres amb flors i garlandes de pedra als angles.

## Referències

* ↑ «Ca l'Amado». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 24 octubre 2016].
# Andreas von Gundelsheimer

Andreas von Gundelsheimer (cap a 1668 - 17 de juny de 1715) va ser un metge i botànic alemany nascut a Feuchtwangen.
Es va doctorar en medicina a Altdorf bei Nürnberg, va estar treballant uns any a Venècia. Més tard a París es va associar amb el botànic Joseph Pitton de Tournefort (1656-1708). Entre 1700-02 amb Tournefort i l'il·lustrador Claude Aubriet (1665-1742), viatjà per Asia Minor i Armènia en una expedició botànica. L'herbari que va confegir van anar a parar a Berlín i Múnic.
L'any 1703 s'assentà a Berlin, on va esdevenir metge de la reialesa prussiana. Morí el 17 de juny de 1715, quan acompanyava el Rei Frederic Guillem I de Prússia a Stettin.

## Referències

* Wikisource ADB: Gundelsheimer, Andreas- biography
# Cogeces de Íscar

Cogeces de Íscar és un municipi de la província de Valladolid a la comunitat autònoma espanyola de Castella i Lleó.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 160 | 156 | 148 | 155 |
# Aphroceras

Aphroceras és un gènere d'esponja calcària de la familia Grantiidae. Aquest gènere va ser descrit per primera vegada per Gray el 1858.

## Taxonomia

El gènere inclou diverses espècies,
* Aphroceras alcicornis (Gray, 1858)
* Aphroceras caespitosa (Haeckel, 1872)
* Aphroceras cataphracta (Haeckel, 1872)
* Aphroceras cladocora (Haeckel, 1872)
* Aphroceras corticata (Lendenfeld, 1891)
* Aphroceras elongata (Schuffner, 1877)
* Aphroceras ensata (Bowerbank, 1858)

## Referències

* ↑ Van Soest, R.W.M.; Boury-Esnault, N.; Hooper, J.N.A.; Rützler, K.; de Voogd, N.J.; Alvarez, B.; Hajdu, E.; Pisera, A.B.; Manconi, R.; Schönberg, C.; Klautau, M.; Kelly, M.; Vacelet, J.; Dohrmann, M.; Díaz, M.-C.; Cárdenas, P.; Carballo, J.L.; Ríos, P.; Downey, R.; Morrow, C.C. (2021). World Porifera Database. Aphroceras Gray, 1858. Accessed through: World Register of Marine Species at: http://www.marinespecies.org/aphia.php?p=taxdetails&id=131701 on 2021-04-02