OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Montserrat Baró i Sans

Montserrat Baró i Sans (Barcelona, 1935 - Barcelona, 11 de setembre de 2017) va ser una religiosa de la congregació de les Religioses de l'Assumpció, psicòloga i infermera, fundadora i presidenta de l'Associació Catalana d'Integració i Desenvolupament Humà (ACIDH), que s'ocupa de les persones amb intel·ligència límit.
Després d'acabar la carrera en psicologia va començar a treballar a l'entitat Aspanias, on després de veure els problemes de les famílies amb persones amb intel·ligència límit decidí fundar una entitat per ajudar-los. Va tenir dificultats per trobar els recursos per tirar endavant les activitats del centre. En diverses ocasions va denunciar que les persones amb intel·ligència límit no no tenien cap reconeixement legal que acredités la seva disminució psíquica. ACIDH des del 1994 ajuda a persones amb intel·ligència límit i discapacitat intel·lectual lleugera pel que fa a les seves necessitats socials, laborals i formatives. Va promoure diverses activitats per donar a conèixer la problemàtica del col·lectiu amb intel·ligència límit, com les I Jornades Interdisciplinàries sobre Persones amb Intel·ligència de l'any 2000. Va promoure també l'entitat Voraviu per agrupar totes les entitats que treballen en favor de les persones amb intel·ligència límit. Morí als 82 anys.
És enterrada al Cementiri de Montjuïc.

## Referències

* ↑ «Fallecimiento». Germana Montserrat Baró i Sans. En memoria. [Consulta: 14 setembre 2017].
* ↑ «Montserrat Baró, germaneta de l'Assumpció». Unió de Religiosos de Catalunya, 221, 27-06-2013 [Consulta: 14 setembre 2017]. Arxivat 14 de setembre 2017 a Wayback Machine.
* ↑ Rahola, Pilar «Al senyor Boada i el senyor Estapé, dos senyors de Barcelona». Avui, 10-06-1999 [Consulta: 14 setembre 2017].
* ↑ Candel, Francesc «Persones ignorades». Avui, 11-06-1996 [Consulta: 14 setembre 2017].
* ↑ «La societat catalana continua rebutjant els deficients mentals». Avui, 17-04-1987 [Consulta: 14 setembre 2017].
* ↑ «Montserrat Baró». Testimonios para la historia, 2002 [Consulta: 14 setembre 2017].
* ↑ «'Borderline', un col·lectiu ignorat». Avui, 20-03-1995 [Consulta: 14 setembre 2017].
* ↑ «Mor Montserrat Baró, fundadora de l'ACIDH». Catalunya Religió, 12-09-2017 [Consulta: 14 setembre 2017].
* ↑ «Entrevista a Signes dels Temps, Montserrat Baró». TV3, 2010 [Consulta: 14 setembre 2017].
* ↑ Relats, Vicenç «En terra de ningú». Avui, 17-11-2000 [Consulta: 14 setembre 2017].
* ↑ Rosell, Bernat «Superant límits». Punt Avui, 28-07-2013 [Consulta: 14 setembre 2017].
# Muhammad Sultan

Muhàmmad o Muhammad Sultan és el nom dels següents personatges:
* Muhàmmad Sultan o Muhàmmad Bulak Khan, kan de l'Horda d'Or (mitjans del segle XIV) en oposició als kans de Nova Sarai, i protegit per Mamai
* Muhàmmad Sultan Khan, kan de Kokand (1863-65), fill de Muhammad Malla Khan. Va governar (, sota la tutela d'Alim Kul fins
* Muhàmmad Sultan ibn Jahangir (1377- 1403), príncep timúrida fill de Jahangir ibn Timur i net de Tamerlà
# Muhàmmad ibn Llop ibn Muhàmmad

Muhàmmad ibn Llop ibn Muhàmmad (?-929) fou l'últim membre rellevant de la dinastia dels Banu Qassi. El seu pare era el qui fou valí de Lleida Llop ibn Muhàmmad ibn Llop fins que fou assassinat el 907. Va conquerir els castells de Montsó, Balaguer (919), Barbastre, un lloc de nom Agira que podria ser Àger. El 922 va recuperar Lleida i continuà l'expansió per Montmagastre i Calassanç. Però el 927 va acabar sent foragitat de la ciutat i també de Balaguer. Finalment fou assassinat el 929 pel comte de Pallars, qui l'havia convidat i acollit a casa seva.
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Llop | Llop | Llop | Llop | Llop | Llop | | | Àjab | Àjab | Àjab | Àjab | Àjab | Àjab | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | Issa | Issa | Issa | Issa | Issa | Issa | | | | | | | | | Muhàmmad | Muhàmmad | Muhàmmad | Muhàmmad | Muhàmmad | Muhàmmad | | | | | | | Mutàrrif | Mutàrrif | Mutàrrif | Mutàrrif | Mutàrrif | Mutàrrif | | | | |
| | | | | | | Llop | Llop | Llop | Llop | Llop | Llop | | | Mussa | Mussa | Mussa | Mussa | Mussa | Mussa | | | Yusuf | Yusuf | Yusuf | Yusuf | Yusuf | Yusuf | | | Abd-Al·lah | Abd-Al·lah | Abd-Al·lah | Abd-Al·lah | Abd-Al·lah | Abd-Al·lah | | | Yunus | Yunus | Yunus | Yunus | Yunus | Yunus | | | Mutàrrif | Mutàrrif | Mutàrrif | Mutàrrif | Mutàrrif | Mutàrrif | | |
| Abd-Al·lah | Abd-Al·lah | Abd-Al·lah | Abd-Al·lah | Abd-Al·lah | Abd-Al·lah | | | Muhàmmad ibn Llop | Muhàmmad ibn Llop | Muhàmmad ibn Llop | Muhàmmad ibn Llop | Muhàmmad ibn Llop | Muhàmmad ibn Llop | | | Furtun ibn Llop | Furtun ibn Llop | Furtun ibn Llop | Furtun ibn Llop | Furtun ibn Llop | Furtun ibn Llop | | | Muhàmmad | Muhàmmad | Muhàmmad | Muhàmmad | Muhàmmad | Muhàmmad | | | Mussa | Mussa | Mussa | Mussa | Mussa | Mussa | | | Furtun | Furtun | Furtun | Furtun | Furtun | Furtun | | | Abd-Al·lah | Abd-Al·lah | Abd-Al·lah | Abd-Al·lah | Abd-Al·lah | Abd-Al·lah | Urraca | Urraca | Urraca | Urraca | Urraca | Urraca |
| | | | | | | | | Llop | Llop | Llop | Llop | Llop | Llop | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Ordoni | Ordoni | Ordoni | Ordoni | Ordoni | Ordoni | | | | | Ramir | Ramir | Ramir | Ramir | Ramir | Ramir |

## Referències

* 1 2 3 Mestre i Campi, Jesús (director). Diccionari d'Història de Catalunya. Edicions 62, 1998, p. 94, entrada: "banū Qasī". ISBN 84-297-3521-6.
# Muhàmmad ibn Jarir at-Tabarí

* Per a altres significats, vegeu «Tabarí (desambiguació)».
Abu-Jàfar Muhàmmad ibn Jarir ibn Yazid ibn Kathir ibn Ghàlib at-Tabarí (àrab: أبو جعفر محمد بن جرير بن يزيد بن كثير بن غالب الطبري, Abū Jaʿfar Muḥammad ibn Jarīr ibn Yazīd ibn Kaṯīr ibn Ḡālib aṭ-Ṭabarī), més conegut simplement com a at-Tabarí o, entre els àrabs, com l'imam at-Tabarí (àrab: الإمام الطبري, al-imām aṭ-Ṭabarī) (Tabaristan, Iran, 839 - Bagdad, 923) va ser un historiador i exegeta de l'Alcorà d'origen persa de molt renom. Musulmà sunnita, va passar gran part de la seva vida a Bagdad i va escriure tota la seva obra en àrab. El seu ensenyament és a l'origen d'una efímera escola de jurisprudència islàmica (màdhhab), el jaririsme.
Va estudiar i escriure sobre una gran quantitat de dominis: història, tafsir (exegesi), fiqh (jurisprudència) i comentaris dels hadits. Les seves obres més famoses són la historiogràfica Tarikh ar-rússul wa-l-muluk (Història dels profetes i dels reis), també coneguda com a Tarikh al-úmam wa-l-muluk (Història dels imams i dels reis) o, simplement, com Tarikh at-Tabarí (Història d'at-Tabarí) i l'exegètica Jami al-bayan an tawil ay al-Quran (Comentari de l'Alcorà), més coneguda com a Tafsir at-Tabarí (Tafsir d'at-Tabarí).

## Referències

* Biografia a Encyclopaedia Iranica
# Mosquer canyella

El mosquer canyella (Neopipo cinnamomea) és un ocell de la família dels tirànids (Tyrannidae) i única espècie del gènere Neopipo.

## Hàbitat i distribució

Viu a la selva humida de les terres baixes per l'est dels Andes, des del sud-est de Colòmbia, sud de Veneçuela i Guaiana, cap al sud, a través de l'est de l'Equador fins l'est del Perú i nord-est del Brasil.

## Referències

* ↑ «Mosquer canyella». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 15-1-2021 (català)
# Mosquer capgrís

El mosquer capgrís (Mionectes rufiventris) és un ocell de la família dels tirànids (Tyrannidae).

## Hàbitat i distribució

Habita els boscos de les terres baixes del sud-est del Brasil, sud-est de Paraguai i nord-est de l'Argentina.

## Referències

* ↑ «Mosquer capgrís». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/06/2021(català)
# Molí del Collell

El Molí del Collell és una obra d'Olot (Garrotxa) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Molí de planta rectangular -amb afegits posteriors-, i teulat, que era a dues aigües, sostingut per bigues de fusta i llates. Disposa de baixos, on es trobava el molí, el primer pis, que era la vivenda, i el segon pis, amb tres grans arcades a la façana que seia com a graner i golfes. Actualment, el molí del Collell es troba abandonat des de fa uns quinze anys, i ha calgut tapiar les portes i finestres. Són remarcables les tres llindes que donen notícia de les diferents reformes que es feren al molí, degut al seu amplament. A la porta de l'antic molí hi diu "AVEMARIA / JOAN COLEL [ornament] 1784 [ornament] ME FECIT". Al balcó del primer pis s'hi pot llegir "17 † 84". A la finestra de l'antic molí hi ha la inscripció "16 IHS 89".

## Referències

* ↑ «Molí del Collell». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 26 febrer 2019].
# Monarca de gorja castanya

El monarca de gorja castanya (Myiagra castaneigularis) és un ocell de la família dels monàrquids (Monarchidae).

## Hàbitat i distribució

Habita els boscos de les illes de Vanua Levu i Viti Levu, de l'arxipèlag de les Fiji

## Taxonomia

Antany es considerava yiagra castaneigularis part de Myiagra azureocapilla. Actualment es consideren espècies diferents arran treballs com ara Andersen et al. 2015

## Referències

* ↑ «Monarca de gorja castanya». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 10/05/2023(català)
* ↑ MJ Andersen, PA Hosner, CE Filardi i RG Moyle. 2015. Phylogeny of the monarch flycatchers reveals extensive paraphyly and novel relationships within a major Australo-Pacific radiation. Molecular Phylogenetics and Evolution 83: 118–136.
# Nacionalitat estatunidenca

La nacionalitat o ciutadania estatunidenca és l'estatus d'una persona física com a membre legal dels Estats Units. Implica drets, privilegis, immunitats i beneficis econòmics, inclosa l'assistència federal. D'acord amb la Clàusula de ciudadania de la Catorzena esmena de la Constitució, una persona és ciutadana estatunidenca automàticament al néixer als Estats Units, al néixer a un altre país sent fill de pares o avis estatunidencs o havent nascut a un altre país a través d'un procés de nacionalització; un dels exemples històrics més famosos va ser la nacionalització estatunidenca del científic Albert Einstein al 1940.

## Referències

* ↑ «Biografía de Albert Einstein». AstroCosmo. Arxivat de l'original el 2 de desembre de 2008.
# Moviments armats a Còrsega

Aquest és un llistat de moviments armats de Còrsega en l'època moderna (vegeu també Història de Còrsega).
* ALNC, Exèrcit d'Alliberament Nacional de Còrsega (sorgit el 1983, després de la dissolució pel govern francès del FLNC)
* ANC, Exèrcit Nacional Cors (fundat el 1990)
* APC, Associació de Patriotes cors (fundat el 1976, convertit en partit polític com Unione di u Populo Corsu UPC el 17 de juliol de 1977)
* ARC, Acció pel Renaixement de Còrsega (fundat el 1967, originà l'APC el 1976)
* FLNC, Front d'Alliberament Nacional de Còrsega (fundat el 1976, continuació de l'Exèrcit Revolucionari Cors fundat uns anys abans, però sorgit de la unió del PC-PCPA, el FPCL i GP)
* FRC, Front Regional Cors (convertit en partit el 1973 amb el nom de Partidu di Populu Corso PPC, que el 1976 es va unir a l'APC per fundar la UPC)
* FRANCIA, Front d'Acció Nova contra la Independència i l'Autonomia (fundada el 1976)
* FPCL, Front Camperol Cors d'Alliberament (fundat el 1973)
* GP, Giustizia Paolina (fundat vers 1973)
* MPAD, Moviment per l'Autodeterminació i la dissidència
* PCPA, Partit Cors per l'Autonomia (el 1974 es va fusionar amb el Partit Cors)
* PC, Partit Cors (autonomista, fundat el 1927)
* R, Resistència (sorgit a principis dels vuitanta)

## Referències

* Aierbe, Peio, Lucha armada en Europa , Tercera Prensa, Gakoa Liburuak núm 1, Donostia, 1989.
* Janke, Peter, Guerrilla & terrorist organisations, Harvest Press, London, 1982.
* Pelletier, Eric i Pontaut, Jean Marie, Les spécialités corses, a L'Express.
* Santoni, Charles, Un demi-siecle de resistance et de repression corse 1789-1819, a Les Temps Modernes, núm 323-326, agost-setembre 1973, París.
# Musculator

En Musculator (キン肉マン, Kinnikuman), el nom real del qual és Suguru Múscul (キン肉スグル, Kinniku Suguru), és el protagonista del manga i anime de Musculman, manga de lluita lliure dels Yudetamago.

## Descripció

* Alias: Musculator, The Chanelman (Gira pels EUA)
* Classificació: Superhomes Justiciers
* Terra Natal: Planeta Múscul
* Edat: 20, 22 (Saga Màscara d'Or), 24 (Saga LLuita pel Tron)
* Alçada: 185 cm
* Pes: 90 kg
* Fortalesa: 950.000 Power / 70.000.000 Power (gràcies a la Força Bruta en el Moment Decisiu)
* Tècniques: Raig Destructor, Múscul Buster, Neo Múscul Buster, Múscul Driver, Cortina de Carn, Acoblament Múscul, Muscle *Spark versió Suguru, Muscle Spark Complet.
* Equips: Machine Guns, Muscle Brothers.
* Familia: Tatsunori (Avi), Mayumi (Pare), Sayuri (Mare), Ataru (Germà Gran) Ronyona (Muller), Mantarō (Fill)
* Entrenador: Príncep Kamehame
# Nadi

Un nadi és un concepte del ioga i l'ayurveda que fa referència a un "riu" o tub pel qual circula l'energia o prana del cos subtil, impulsada per turbines o "rodes" anomenades txakres. Els tres principals són el sushumma, l'ida i el pingala. Existeixen uns 72.000 nadis segons els textos de ioga, encara que alguns parlen de fins a 300.000. A la medicina tradicional xinesa el seu equivalent són els meridians.

## Nadis principals

Els tres nadis principals són el sushumma, l'ida i el pingala.
El nadi sushuma que significa "la més propicia". Correspon a la columna vertebral des del xacra inferior fins al centre de la coroneta del cap.
El nadi ida puja des de la base de la columna fins al nariu esquerra. I el nadi pingala puja fins a la nariu dreta. Els dos uneixen els txakres al llarg de la columna vertebral, a la seva esquerra (part del cos amb energia femenina) i dreta (masculina) respectivament.
Altres nadis importats són: pusha, sarasvati, gandhari, payasvini, yashasvini, shankini, varuni, alambusa, kuhu, vishvodari i hastijihva.

## Referències

* ↑ Janice Jerusalim, Guía de yoga [2002], isbn 1-40540-251-2
* 1 2 Feuerstein, Georg. La tradición del yoga. Historia, literatura, filosofía y pràctica. Herde, 2013. ISBN 978-84-254-2743-5.
# Gobius punctatissimus

Gobius punctatissimus és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 4,5 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba al nord-est d'Itàlia i Croàcia.

## Referències

* ↑ Linnaeus, C. 1758. Systema Naturae, Ed. X. (Systema naturae per regna tria naturae, secundum classes, ordines, genera, species, cum characteribus, differentiis, synonymis, locis. Tomus I. Editio decima, reformata.) Holmiae. Systema Nat. ed. 10 v. 1: i-ii + 1-824.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Miller, P.J., 1990. Gobiidae. p. 925-951. A J.C. Quero, J.C. Hureau, C. Karrer, A. Post i L. Saldanha (eds.) Check-list of the fishes of the eastern tropical Atlantic (CLOFETA). JNICT, Lisboa, SEI, París; i UNESCO, París, França. Vol. 2.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Submissió dels uganis (1384)

La submissió dels uganis el 1384 va ser un esdeveniment en el qual els uganis van enviar un ambaixador a Tamerlà per oferir la seva submissió i demanar el nomenament d'un daruga (governador). Tamerlà va concedir aquesta petició, però els uganis es van revoltar poc després. Tamerlà va ordenar a l'exèrcit marxar al país dels uganis per combatre i finalment va aconseguir la victòria i la fortalesa de la muntanya de Kuh Sulayman, el centre dels uganians, va caure a mans dels soldats de Tamerlà. Els uganians foren massacrats.
El poble dels uganis era un poble muntanyenc que vivia al sud de Kandahar i fou sotmès per Tamerlà a començaments del 1384.
Els uganis ja havia enviat un ambaixador a Tamerlà per oferir la seva submissió i demanar el nomenament d'un daruga (governador). Tamerlà, que estava mes al nord, ho va concedir i va nomenar un governador, però fos que a la seva regió de Kuh Sulayman (muntanyes de Sulayman) no tenia el suport de la majoria o que el governador va fer alguna cosa mal feta, o alguna altre causa, al cap de pocs dies els uganis es van revoltar. Això no ho podia tolerar Tamerlà, que va ordenar a l'exèrcit marxar al país dels uganis amb ordre de combatre tant bon punt arribessin. Així es va fer i entre els timúrides Mirza Ali Aitkumur i altres van resultar ferits i Nikepei Shah va resultar mort. Aktimur va demanar anar a combatre en primera línia però Timur li va refusar. Ramadan Khoja, mentre, combatia als uganis i va rebre l'ajut de Bakhti Khoja Uzbek i de Shams al-Din. Finalment la victòria va caure lògicament del costat dels timúrides i la fortalesa de la muntanya de Kuh Sulayman, que era el centre dels uganians, va caure a mans dels soldats de Timur. Els uganians foren tots massacrats.

## Referències

* ↑ Yazdi Sharaf al-Din Ali, Zafarnama, Trad. al francès de Petis de la Croix sota el títol “Histoire de Timur Bec”, II, 46
# Ugliànets

Ugliànets (en rus: Углянец) és un poble de l'óblast de Vorónej, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 3.658 habitants.

## Referències

* ↑ Село Бобяково на карте
* ↑ Всероссийская перепись населения 2010 года. Численность населения городских округов, муниципальных районов, городских и сельских поселений, городских и сельских населённых пунктов Воронежской области
* ↑ Расстояние от Анны до Бобякова
# Leptomys paulus

Leptomys paulus és un petit rosegador de la família dels múrids, endèmica de Nova Guinea.

## Descripció

Aquest animal té una longitud del cap i el cos d'entre 11,7 i 13,2 centímetres, i una cua que fa entre 13,8 i 16,3 centímetres. Les seves orelles fan entre 18 i 23 mil·límetres, són de color marró fosc i tenen uns pocs pèls més foscos. Els seus peus fan entre 31 i 36 mm. Els seu pes pot arribar fins als 52 grams. El seu pèl gruixut i suau és de color marró vermellós fosc a les parts dorsals, groguenc als flancs i de color blanc grisenc a les parts ventrals. Té una franja nua de pèl que s'estén des del mig de les espatlles cap al front. Té uns bigotis llargs, de fins a 6 centímetres, i unes galtes blanques més fosques al voltant dels ulls. La cua és gairebé nua i té l'extrem de color blanc.

## Hàbitat

L'espècie ha estat vista a les regions tropicals de muntanyes baixes de l'est de Nova Guinea, entre 1.240 i 1.540 msnm.

## Referències

* 1 2 Musser, Guy G.; Helgen, Kristofer M.; Lunde, Darrin P. «Systematic review of New Guinea Leptomys (Muridae, Murinae) with descriptions of two new species» (en anglès). American Museum Novitates, 3624, 2008, pàg. 1-60. DOI: 10.1206/587.1.
# Habitatge al carrer de la Barceloneta, 21 (Calafell)

Habitatge al carrer de la Barceloneta, 21 és una obra de Calafell (Baix Penedès) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Es tracta d'un edifici de planta trapeziforme amb dues façanes, planta baixa, un pis, golfes i coberta d'un aiguavés. A la façana principal, que és orientada al sud sud-est., hi ha un gran ràfec fet amb rajoles i teules, que actualment, està pintat de color marró. La porta d'accés és al centre de la façana amb una finestra a cada costat, les quals, probablement, no són originals. Al pis hi ha tres finestres i a les golfes n'hi ha dues. La façana és arrebossada i pintada de color blanc, mentre que el sòcol és pintat de color mangra. A la façana lateral no hi ha cap obertura. És arrebossada i emblanquinada. A l'extrem superior del costat esquerre de la façana principal hi ha una cadireta que suporta el cablejat elèctric.
El sistema constructiu és de tipus tradicional amb murs de càrrega i sostres unidireccionals de bigues de fusta. La coberta és de bigues de fusta i teula àrab. Els murs són de maçoneria unida amb morter de calç.

## Referències

* 1 2 «Habitatge al carrer de la Barceloneta, 21». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 6 febrer 2019].
# Gobius macrocephalus

Gobius macrocephalus és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 11,6 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a la mar Càspia.

## Referències

* ↑ Linnaeus, C. 1758. Systema Naturae, Ed. X. (Systema naturae per regna tria naturae, secundum classes, ordines, genera, species, cum characteribus, differentiis, synonymis, locis. Tomus I. Editio decima, reformata.) Holmiae. Systema Nat. ed. 10 v. 1: i-ii + 1-824.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Miller, P.J., 1990. Gobiidae. p. 925-951. A J.C. Quero, J.C. Hureau, C. Karrer, A. Post i L. Saldanha (eds.) Check-list of the fishes of the eastern tropical Atlantic (CLOFETA). JNICT, Lisboa, SEI, París; i UNESCO, París, França. Vol. 2.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Gobius multifasciatus

Gobius multifasciatus és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 15 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-àfrica.

## Referències

* ↑ Linnaeus, C. 1758. Systema Naturae, Ed. X. (Systema naturae per regna tria naturae, secundum classes, ordines, genera, species, cum characteribus, differentiis, synonymis, locis. Tomus I. Editio decima, reformata.) Holmiae. Systema Nat. ed. 10 v. 1: i-ii + 1-824.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Miller, P.J., 1990. Gobiidae. p. 925-951. A J.C. Quero, J.C. Hureau, C. Karrer, A. Post i L. Saldanha (eds.) Check-list of the fishes of the eastern tropical Atlantic (CLOFETA). JNICT, Lisboa, SEI, París; i UNESCO, París, França. Vol. 2.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Gobius lateralis

Gobius lateralis és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 9 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a l'est d'Austràlia (incloent-hi Tasmània) i Nova Zelanda.

## Referències

* ↑ Linnaeus, C. 1758. Systema Naturae, Ed. X. (Systema naturae per regna tria naturae, secundum classes, ordines, genera, species, cum characteribus, differentiis, synonymis, locis. Tomus I. Editio decima, reformata.) Holmiae. Systema Nat. ed. 10 v. 1: i-ii + 1-824.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Miller, P.J., 1990. Gobiidae. p. 925-951. A J.C. Quero, J.C. Hureau, C. Karrer, A. Post i L. Saldanha (eds.) Check-list of the fishes of the eastern tropical Atlantic (CLOFETA). JNICT, Lisboa, SEI, París; i UNESCO, París, França. Vol. 2.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.