# Kurripako

El kurripako (kurri=no, páaku=parla; "Parlen amb no") (també anomenat wakwe, wa- 'nostra', kue 'llengua' i baniwa de Içana) és una llengua de la família arawak, parlada quotidianament pel 42% dels kurripakos i compresa pel 86,4% de les persones d'aquesta ètnia indígena. El nombre de parlants oscil·la entre 3.000 i 4.000 persones.

## Origen

Aquest idioma va tenir el seu origen fa uns 3 mil anys, quan es va produir la segona migració de parlants proto-maipure cap a l'alt riu Negro, fins a les conques dels rius Isana, Guainía i Atabapo i l'alt Orinoco.

## Distribució

Els parlants de kurripako habiten actualment en les conques dels rius Isana i Guainía, així com del baix Inírida, l'Atabapo i l'alt Orinoco al departament colombià de Guainía; entre el riu Guaviare i l'Orinoco, en el Vichada, Colòmbia; en l'estat veneçolà d'Amazones i a l'Ayarí i São Gabriel da Cachoeira, estat de l'Amazones (Brasil).

## Dialectes

Es coneixen 6 dialecte d'aquest idioma:
* aja kurri: riu Guainía
* oju karro: rius Isana, Cuyarí, Querarí i Ayarí; Brasil
* éje khenim: Tonina; Veneçuela
* ojo ñame
* uju: Riu Inírida
* ñiame: Alt Isana

## Fonologia
### Vocals

Registra 4 vocals breus i les corresponents 4 llargues.
| | Anteriors | Centrals | Posteriors |
| Tancades | i i: | | |
| Mitjanes | e e: | | o o: |
| Obertes | | a a: | |
La posterior o, que alguns lingüistes prefereixen representar com o, es realitza com semitancada [o] a l'interior de la paraula i com la gairebé tancada semiposterior ʊ al final de la paraula.
La a es realitza com la gairebé oberta central ɐ quan antecedeix a una consonant nasal o a vegades quan antecedeix la fricativa glotal; en canvi es realitza com mitjana central ə al final de la paraula.

### Consonants

Presenta 16 fonemes consonàntics:
| | | labial | dental | alveolar | palatales | retroflexa | velar | glotal |
| Oclusives | sordas | p | t̪ | t | | | k | |
| Oclusives | sonores | (b) | | d | | | | |
| nasale | nasale | m | | n | ɲ | | | |
| Fricatives | sordes | | | | | | | h |
| Fricatives | sonores | | | | | ʐ | | |
| Africades | sordas | | | ʦ | | | | |
| Africades | sonores | | | (ʣ) | | | | |
| vibrants | vibrants | | | ɾ | | | | |
| aproximant | aproximant | w | | | | j | | |
Quan antecedeixen a la fricativa glotal /h/, les consonants sonores s'uneixen en un sol fono amb la fricativa glotal a la qual assimilen i es realitzen com a sonores: /ɾ/ com r̥ antecedida de les vocals /a/, /o/; i com ʂ (ʃɾ) antecedit de /i/, /i; /ʐ/ com ʂ; /m/ com m̥, que varia ocasionalment amb ɸ; /n/ com n̥, que varia lliurement amb h; /ɲ/ com  ɲ̥, que varia lliurement amb ç; /w/ com ʍ (ʰw), que varia amb ɸ segons el dialecte; /j/ com ʃ i en alguns dialectes com ç.
Les oclusives que antecedeixen a la fricativa glotal /h/ es realitzen conjuntament amb aquesta assimilant-la, com a oclusives aspirades pʰ, t̪ʰ, tʰ, kʰ.
L'africada alveolar sorda /ʦ/ quan antecedeix la /h/ es realitza conjuntament amb aquesta assimilant-la com l'aspirada ʦʰ; en qualsevol altre context en alguns dialectes pot variar lliurement o ser sustituidapor ʧ; però, sempre i en tots els dialectes es realitza com africada postalveolar sorda ʧ abans de la vocal /i/.
L'africada alveolar sonora /ʣ/ no es presenta en alguns dialectes, en els quals és substituït per la /j/. En altres dialectes ocorre com a palatal ʝ. Abans de la vocal /i es realitza com la postalveolar ʤ, que en els dialectes on va desaparèixer el fonema africat sonor és substituïda per /d/.
L'oclusiu bilabial sonora /b/, és un fonema que ocorre en molt poques paraules, encara que aquesta present en els diversos dialectes.

## Referències

* ↑ Ministerio de Cultura (2011) "Kurripako". Autodiagnósticos Sociolingüísticos. Bogotá.
* ↑ Aikhenvald 1996, p. 108, note 3.
* ↑ Noble, Gladwyn Kingsley (1965) Proto-Arawakan and its descendants. International Journal of American Linguistics 31(3). Indiana University.
* ↑ Lathrap, D. (1973). "La antigüedad e importancia de las relaciones de intercambio a larga distancia en los trópicos húmedos de la Sudamérica Precolombina"; Amazonia Peruana IV (7): 79-97.
* 1 2 3 Ortiz Ovalle, Maribel (1998) ""; Forma y Función 11: 55-75. Bogotá:Departamento de Lingüística, Universidad Nacional de Colombia.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 Souza, Erick Marcelo Lima de (1986) "Estudo Fonológico da Língua Baniwa-Kuripako". Dissertação (mestrado) - Universidade Estadual de Campinas, Instituto de Estudos da Linguagem.

## Bibliografia

* (anglès) Aikhenvald, Alexandra Y., Areal Diffusion in Northwest Amazonia: The Case of Tariana, Anthropological Linguistics, 38:1, 73-116, 1996.