OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Bonabé

L'estació d'esquí nòrdic Bonabé està a la Vall d'Àneu al Pallars Sobirà, al curs alt del riu Noguera Pallaresa. L'estació sembla que va tancar cap a l'any 2000 per falta de neu. Aquesta estació està situada a 1.300 metres d'altitud, inhabitual a diferència de la resta d'estacions d'esquí del Pirineu. A la part baixa de l'estació, hi ha un refugi (el Fornet) el qual s'ha reobert i disposa de serveis. En diverses ocasions s'ha plantejat la reobertura de l'estació, però s'ha vist que el projecte era inviable. L'estació es troba en un entorn privilegiat dels Pirineus, molt verge i amb unes muntanyes que superen els 2.800 metres d'altitud (Mont Roig, o Mont Valier).
Bonabé també és el nom del bosc que hi ha a la zona de damunt de Borda de Perosa. Antigament hi havia hagut una mina de la que s'havia extret plom i zinc, se la coneix per mina de Bonabé.

## Referències

* ↑ «Bonabé?». Fòrum Malalts de neu, 29-09-2004. [Consulta: 30 octubre 2015].
* ↑ Aldomà i Boixadé, Ignasi «L'expansió de l'estació de Baqueira-Beret a les Valls d'Aneu - El punt de vista del desenvolupament local - Informe». Departament de Geografia i Sociologia de la Universitat de Lleida, 14-04-2000, pàg. 20. Arxivat de l'original el 2016-03-03 [Consulta: 30 octubre 2015]. Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine.
* ↑ «Parc natural de l'Alt Pirineu». Societat Catalana d'Ordenació del Territori, 31-12-2003. [Consulta: 30 octubre 2015].
* ↑ «Pistes d'esquí del Pirineu Català». El Punt Avui. [Consulta: 30 octubre 2015].
# Brocanter

Brocanter (del francès brocanteur) és la persona l'ofici de la qual és la compra i venda de tota classe d'objectes usats, en un principi d'entre cinquanta i cent anys. Sovint són considerats els germans petits dels antiquaris, que comercien amb objectes de més d'un segle d'antiguitat, encara que l'exactitud d'aquest límit entre ambdues professions no és gaire precisa. Sí que ho és, en canvi, el tipus de peça que tracten, doncs l'activitat dels brocanters acostuma a estar relacionada amb gènere de valor inferior.

## Fires de brocanters

Habitualment els brocanters desenvolupen la seva activitat comercial en fires, de caràcter temporal.
A la ciutat de Barcelona, per exemple, hi trobem les següents fires:
* Mercat Gòtic (Ciutat Vella): dijous
* Fira de Brocanters Moll de les Drassanes (Ciutat Vella): dissabtes i diumenges
* Encants del Gòtic (Ciutat Vella): dissabtes
* Els Encants Vells (Eixample): dilluns, dimecres, divendres i dissabtes
* Fira de Brocanters de la Gran Via (Eixample): durant les Festes de la Mercè, a la darrera setmana de setembre
* Els Brocanters de la Diagonal (Sarrià - Sant Gervasi): al març, i una setmana abans de Nadal
* Fira de Brocanters de Sarrià (Sarrià-Sant Gervasi): dimarts, excepte durant l'agost
* Mercat del Vell Estació de Sants (Sants-Montjuïc): dilluns, dimecres i divendres

## Referències

* ↑ Origen etimològic del terme, a l'Enciclopèdia Catalana
* ↑ «Fires de brocanters a la ciutat de Barcelona». Arxivat de l'original el 2008-12-03. [Consulta: 20 agost 2009].

## Enllaços externs

* Pàgina web del Gremi d'antiquaris i brocanters de les comarques de Girona
* Pàgina web de la Federació de Fires de Catalunya Arxivat 2009-09-04 a Wayback Machine.
* Notícia sobre l'antic Saló de Brocanters de Montjuïc (castellà)
# Bulletproof (pel·lícula de 1988)

Bulletproof és una pel·lícula d'acció estatunidenca de Steve Carver estrenada el 1988.

## Argument

Frank McBain, un policia dur i eficaç, és contractat pel govern dels EUA per recuperar un carro d'assalt ultramodern robat per un grup terrorista.

## Repartiment

* Gary Busey: Frank McBain
* Darlanne Fluegel: Devon Shepard
* Henry Silva: Coronel Kartiff
* Thalmus Rasulala: Billy Dunbar
* L Q. Jones: Sergent O'Rourke
* René Enríquez: General Brogado (surt als crèdits com Rene Enriquez)
* Mills Watson: Colby
* James Andronica: Agent Tarpley
* R.g. Armstrong: Milles Blackburn
* William Smith: Major rus (surt als crèdits com Bill Smith)
* Luke Askew: General Gallo
* Lincoln Kilpatrick: Captain Briggs
* Lydie Denier: Tracy
* Ramón Franco: Camilo (surt als crèdits com Ramon Franco)
* Juan Fernández: Pantaro (surt als crèdits com Juan Fernandez)

## Vegeu també

* Bulletproof (pel·lícula de 1996)

## Referències

* ↑ «Bulletproof». The New York Times.
Viccionari
# Bufo taladai

Bufo taladai és una espècie d'amfibi que viu a Cuba.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Hedges, B. & Díaz, L. 2004. Bufo taladai. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 14 abril 2008.
# Brunsbüttel

Brunsbüttel és una població, amb 12.554 habitants (2018), del districte de Dithmarschen, a Schleswig-Holstein, Alemanya que es troba a la desembocadura del riu Elba. Es troba a l'oest de l'entrada del Canal de Kiel. La central nuclear de Brunsbüttel hi està situada.

## Història

Durant els primers dies de la Segona Guerra Mundial, el 4 de setembre de 1939, la Royal Air Force va fer el primer bombardeig d'uns vaixells prop d'aquesta ciutat.

## Residents notables

* Jennifer Oeser (* 1983), atleta
* Karen Duve escriptor

## Referències

* ↑ «149 squadron». Arxivat de l'original el 2016-11-14.
# Carnivine

Carnivine és un personatge fictici de la franquícia de videojocs de Pokémon, així com d'altres jocs i productes derivats. Carnivine és un Pokémon de tipus Planta introduït en la quarta generació. El seu nom prové de les paraules angleses carnivore i vine. Es penja de les branques dels arbres amb els seus tentacles i espera les preses amb la boca oberta.

## Als videojocs

El joc en el que va aparèixer per primera vegada va ser en la saga del Diamant. En aquests jocs es pot atrapar a Carnivine en el Gran Pantano amb un 10% d'aparició.
En Pokémon Go és un dels pocs Pokémon regionals, és a dir, només es pot atrapar si et desplaces físicament a un lloc específic. En el cas d'aquest Pokémon es pot trobar al sud de Estats Units.

## Referències

* ↑ Reynolds, Matthew. «Pokémon GO - Lista de los Pokémon de cuarta generación que han llegado a Pokémon GO» (en castellà), 22-05-2019. [Consulta: 18 setembre 2019].
* ↑ «Pokédex de Carnivine. Pokédex Diamante, Perla, Platino, Oro HeartGold y Plata SoulSilver». [Consulta: 18 setembre 2019].
* ↑ Melkor. «Pokéxperto» (en castellà). [Consulta: 18 setembre 2019].
* ↑ LR, Redacción. «Pokémon GO: todas las criaturas de la quinta generación que podrás eclosionar [FOTOS]» (en castellà), 16-09-2019. [Consulta: 18 setembre 2019].
* ↑ «Pokémon GO: Aparecen los primeros tres Pokémon de la Generación 4» (en castellà), 18-10-2018. [Consulta: 18 setembre 2019].
Espècies de Pokémon :
# Oficina de Patrimoni Cultural de la Diputació de Barcelona

L'Oficina de Patrimoni Cultural de la Diputació de Barcelona o OPC és un servei de l’Àrea de Presidència de la Diputació de Barcelona especialitzat en la cooperació tècnica amb els ajuntaments en la conservació i la promoció del patrimoni cultural. Adreça les seves actuacions a donar suport a les àrees, oficines tècniques i serveis municipals responsables de la gestió del patrimoni cultural local i als equipaments culturals especialitzats –museus i arxius- que en depenen.
És hereva de la Secció Tècnica de Museus, responsable de la coordinació dels museus propis de la Diputació, que l’any 1992 es va reconvertir en Secció Tècnica de Patrimoni, responent a la necessitat d’adaptar-se a les noves concepcions del patrimoni, reorientar els seus objectius i especialitzar les seves actuacions. L’any 1996 rebia la seva denominació actual.
Concep el patrimoni com un servei públic i com un factor de desenvolupament territorial a escala local i regional. Així mateix, fonamenta la seva actuació en els principis d’acostament de la gestió al ciutadà i de substitució de la competència per la cooperació. Estructura les seves actuacions al voltant de tres programes: la Xarxa de Museus Locals, la Xarxa d’Arxius Municipals i el Programa d’estudis i projectes del patrimoni cultural. Des de l’oficina també es gestiona el patrimoni artístic moble de la Diputació de Barcelona, dipositat en diferents magatzems i dependències corporatives i es publica els Mapes del patrimoni cultural, la base de dades del patrimoni cultural.

## Vegeu també

* Xarxa de Museus Locals de la Diputació de Barcelona
* Mapes del patrimoni cultural
* Diputació de Barcelona

## Referències

* 1 2 3 AADD. Cultura en Xarxa. La política cultural de la Diputació de Barcelona 1995-2003. Barcelona: Àrea de Cultura de la Diputació de Barcelona, 2004.

## Enllaços externs

* Oficina de Patrimoni Cultural de la Diputació de Barcelona - Lloc web oficial
# Etna (desambiguació)

«Etna» té aquests significats:
* Toponímia:
** Etna, volcà a la costa est de Sicília.
** Etna (Califòrnia)
** Etna (Maine)
** Etna (Wyoming)
** Etna (ciutat), ciutat de Sicília al peu de la muntanya del mateix nom.
** Etna Green, població dels Estats Units a l'estat d'Indiana.
** Mount Etna, població dels Estats Units a l'estat d'Indiana.
* Mitologia: Etna (mitologia), nimfa filla d'Urà i de Gea.
# Jungleland

Jungleland és una pel·lícula dramàtica estatunidenca del 2019 dirigida per Max Winkler i escrita per Theodore B. Bressman, David Branson Smith i Winkler. La pel·lícula és protagonitzada per Charlie Hunnam, Jack O'Connell, Jessica Barden, Jonathan Majors, John Cullum i Nick Mullen. S'ha subtitulat al català.
Es va exhibir al Festival Internacional de Cinema de Toronto el 12 de setembre de 2019. Es va estrenar als cinemes de forma limitada el 6 de novembre de 2020 i va estar disponible a la carta el 10 de novembre de 2020 amb la distribució de Vertical Entertainment.

## Repartiment

* Jack O'Connell com a Walter 'Lion' Kaminski
* Charlie Hunnam com a Stanley Kaminski
* Jessica Barden com a Mary 'Sky' McGinty
* Jonathan Majors com a "Pepper"
* Owen Burke com a Meadows
* Fran Kranz com a Buck Noble
* Frank L. Ridley com el pare corpulent
* John Cullum com el 'coronel' Yates
* Nick Mullen com a Clay Carlson
* Lucien Spelman com a Roman
* Jere Shea com el padrastre McGinty
* Margaret Devine com la mare McGinty
* Patrick M. Walsh com a 'Lefty' DeNunzio
* James Perella com a 'Domo' Giomo
* Robert Otis com a "Cue Ball"
* Bill Thorpe com a Zeus
* Johnno Wilson com a Reggie
* Scott Fielding com a Milos
* Ed LaVache com a àrbitre
* Meredith Holzman com a Darlene
* Michael Tow com a bon pare
* Joseph Oliveira com a Joey (sense acreditar)
* Francis Radovanovic com a Luke (sense acreditar)

## Referències

* ↑ «Tierra salvaje». Goita què fan ara, 2019. [Consulta: 9 setembre 2022].
# Arrans

Arrans és un municipi francès, situat al departament de la Costa d'Or i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2007 tenia 68 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet d'Arrans era de 68 persones. Hi havia 32 famílies, de les quals 16 eren unipersonals (12 homes vivint sols i 4 dones vivint soles), 4 parelles sense fills, 8 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 44 habitatges, 31 eren l'habitatge principal de la família, 9 eren segones residències i 4 estaven desocupats. Tots els 43 habitatges eren cases. Dels 31 habitatges principals, 27 estaven ocupats pels seus propietaris, 2 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 2 estaven cedits a títol gratuït; 1 tenia una cambra, 2 en tenien tres, 8 en tenien quatre i 20 en tenien cinc o més. 25 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 9 habitatges hi havia un automòbil i a 20 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Arrans el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 8 |
| 0 | 75 a 79 | 4 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 0 | 65 a 69 | 0 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 8 | 50 a 54 | 0 |
| 0 | 45 a 49 | 4 |
| 0 | 40 a 44 | 12 |
| 16 | 35 a 39 | 0 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 0 | 25 a 29 | 4 |
| 0 | 20 a 24 | 4 |
| 0 | 15 a 19 | 8 |
| 0 | 10 a 14 | 4 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 12 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 51 persones, 39 eren actives i 12 eren inactives. De les 39 persones actives 35 estaven ocupades (21 homes i 14 dones) i 3 estaven aturades (2 homes i 1 dona). De les 12 persones inactives 8 estaven jubilades i 4 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

L'únic establiment que hi havia el 2007 era d'una empresa de fabricació d'altres productes industrials.
L'any 2000 a Arrans hi havia 4 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques d'Arrans a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades d'Arrans a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Aramon (Gard)

Aramon és un municipi francès del departament del Gard, a la regió d'Occitània.
# Astyanax abramis

Astyanax abramis és una espècie de peix de la família dels caràcids i de l'ordre dels caraciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir 11,3 cm de llargària total.

## Hàbitat

Viu a àrees de clima subtropical (23 °C - 26 °C).

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: conques dels rius Amazones i del de la Plata.

## Referències

* ↑ Jenyns, Leonard. Darwin, Charles (editor). Fish (pdf) (en anglès). volum 4 de The zoology of the voyage of H. M. S. Beagle, under the command of Captain Fitzroy, R. N., during the years 1832 to 1836. Londres: Smith, Elder, and Co., 1842, p. 92.
* ↑ Azpelicueta, M. de las M., A. Almirón i J.R. Casciotta 2002. Astyanax paris: a new species from the río Uruguay basin of Argentina (Characiformes, Characidae). Copeia (4):1052-1056.
* 1 2 Luna, Susan M. «Astyanax abramis (Jenyns, 1842)» (en anglès). FishBase.
* ↑ Baensch, H.A. i R. Riehl 1997. Aquarien Atlas, Band 5. Mergus Verlag, Melle, Alemanya. 1148 p.

## Bibliografia

* Barriga, R. 1991. Peces de agua dulce del Ecuador. Revista de Información técnico-científica, Quito, l'Equador, Politecnica, XVI(3):7-88.
* Cordiviola de Yuan, E. i C. Pignalberi de Hassan 1985: Fish population in the Paraná River: lentic environments of Diamante and San Pedro areas (Argentine Republic). Hydrobiologia 127:213-218.
* Géry, J. 1977. Characoids of the world. T.F.H. Publications, Inc., Nova Jersey. 672 p.
* López, H.L., A.M. Miquelarena i R.C. Menni 2003. Lista comentada de los peces continentales de la Argentina. ProBiota Serie Técnica y Didáctica Núm. 5, 87p.
* López, H.L., A.M. Miquelarena i J. Ponte Gómez 2005. Biodiversidad y distribución de la ictiofauna Mesopotámica. Miscelánea 14:311-354.
* Nion, H., C. Rios i P. Meneses 2002. Peces del Uruguay: Lista sistemática y nombres comunes. Montevideo, Dinara, Infopesca.
* Ortega, H. i R.P. Vari 1986. Annotated checklist of the freshwater fishes of Peru. Smithson. Contrib. Zool. (437):1-25.
# Astyanax altior

Astyanax altior és una espècie de peix de la família dels caràcids i de l'ordre dels caraciformes.

## Hàbitat

Viu a àrees de clima tropical.

## Distribució geogràfica

Es troba a Mèxic.

## Referències

* ↑ Baird, S. F. & C. F. Girard 1854. Descriptions of new species of fishes collected in Texas, New Mexico and Sonora, by Mr. John H. Clark, on the U. S. and Mexican Boundary Survey, and in Texas by Capt. Stewart Van Vliet, U. S. A. Proc. Acad. Nat. Sci. Phila. v. 7: 24-29.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ Hubbs, C. L. 1936. XVII. Fishes of the Yucatan Peninsula. Carnegie Inst. Wash. Publ. Núm. 457: 157-287, Pls. 1-15.
* ↑ «Astyanax altior». Catalogue of Life. (anglès)
* 1 2 «Astyanax altior» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).

## Bibliografia

* Eschmeyer, William N.: Genera of Recent Fishes. California Academy of Sciences. San Francisco, Califòrnia, Estats Units. iii + 697. ISBN 0-940228-23-8. Any 1990
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G., B. Collette i D. Facey: The Diversity of Fishes. Blackwell Science, Malden, Massachusetts, Estats Units, 1997. ISBN 1-4051-2494-6.
* Moyle, P. i J. Cech.: Fishes: An Introduction to Ichthyology, 4a edició, Upper Saddle River, Nova Jersey, Estats Units: Prentice-Hall. Any 2000. ISBN 0-13-011282-8.
* Nelson, J.S., E.J. Crossman, H. Espinosa-Pérez, L.T. Findley, C.R. Gilbert, R.N. Lea i J.D. Williams 2004. Common and scientific names of fishes from the United States, Canada, and Mexico. American Fisheries Society, Special Publication 29, Bethesda, Maryland.
* Nelson, J.S. 2006: Fishes of the world. Quarta edició. John Wiley & Sons, Inc. Hoboken, Nova Jersey, Estats Units. 601 p. ISBN 0-471-25031-7.
* Wheeler, A.: The World Encyclopedia of Fishes, 2a edició, Londres: Macdonald. Any 1985. ISBN 0-356-10715-9.
# Ars subtilior

Ars subtilior (art més subtil) és un estil musical que es caracteritza per la complexitat rítmica i la notació, centrat a París, Avinyó, al sud de França, també al nord de la península ibèrica a finals del segle xiv. L'estil es troba també en el francès. repertori xipriota sovint el terme s'utilitza en contrast amb l'ars nova, que s'aplica a l'estil musical del període precedent d'uns 1310 fins al voltant de 1370, encara que alguns estudiosos prefereixen considerar els ars Subtilior una subcategoria de l'estil anterior. Les fonts primàries per l'ars subtilior són el Codex de Chantilly, el Codex de Mòdena (Mod AM 5.24), i el Manuscrit de Torí (Torino J.II.9). Un dels representants d'aquest estil fou Baude Cordier.

## Referències

* ↑ Cypriot plainchant: of the Manuscript Torino, Biblioteca nazionale J. II. 9 (en anglès). American Institute of Musicology, 1968.
* ↑ Auditorium, volum I, pàg. 148 (ISBN 84-08-46524-4)
# Arnold (Califòrnia)

Arnold és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Califòrnia. Segons el cens del 2000 tenia 4.218 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Arnold tenia 4.218 habitants, 1.864 habitatges, i 1.325 famílies. La densitat de població era de 109,9 habitants/km².
Dels 1.864 habitatges en un 21,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 61,5% hi vivien parelles casades, en un 6,7% dones solteres, i en un 28,9% no eren unitats familiars. En el 23,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 9,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,26 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,65.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 18,8% tenia menys de 18 anys, un 4,5% entre 18 i 24, un 19,1% entre 25 i 44, un 36,6% de 45 a 60 i un 20,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 50 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 97,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 42.785 $ i la renda mediana per família de 49.364 $. Els homes tenien una renda mediana de 42.941 $ mentre que les dones 22.344 $. La renda per capita de la població era de 23.169 $. Entorn del 7,6% de les famílies i el 10,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Arnold». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 17 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Arnold». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 17 juliol 2010].
# Art ciborg

L'art ciborg és un moviment artístic que va començar els anys 2000 a la Gran Bretanya. Es basa en la creació i addició de nous sentits al cos humà via implants cibernètics i en la creació d'obres artístiques a través de nous sentits.
Les obres d'art ciborg estan creades per artistes ciborg; artistes els sentits dels quals han estat voluntàriament modificats o afegits a través d'implants cibernètics. Entre els primers artistes del moviment hi ha Neil Harbisson, que pot percebre ultravioletes i infrarojos a través d'una antena implantada al cap, i Moon Ribas que pot percebre terratrèmols i llunatrèmols a través d'implants dins els seus peus. Manel De Aguas, amb implants que li permeten percebre amb precisió les propietats del clima: nivells de pressió, temperatura i humitat. Joe Dekni, amb implants a les galtes que li permeten ecolocalitzar-se mitjançant sensors infrarojos. Pau Prats - creador d'un sistema que li permet percebre els nivells de ultravioleta que arriben a la seva pell. Alex Garcia, amb un sensor al pit que li permet percebre els nivells de qualitat de l'are del seu voltant. Kai Landre - músic amb el sentit de rajos còsmics compost per dos implants per a poder escoltar les partícules provinents de l'espai.

## Referències

* ↑ Barbato, Massimo. «The Art of Cybernetic Union - SERIOUS WONDER» (en anglès), 19-01-2016. Arxivat de l'original el 2021-01-16. [Consulta: 19 gener 2016].
* ↑ Jeffries, Stuart "Neil Harbisson, the world's first cyborg artist", The Guardian, 5 May 2014
* ↑ «I Don't Have Artificial Body Parts, I Have Artistic Body Parts», 12-03-2015. [Consulta: 19 gener 2016].
* ↑ Else, Liz "Cyborg makes art using seventh sense", The New Scientist, 29 June 2012
* ↑ Lee, Jennifer "A Surgical Implant for Seeing Colors Through Sound", The New York Times, 2 July 2012
* ↑ NBC, "Last Call with Carson Daly", 29 September 2014
* ↑ Davis, Sally. “Encounters with the Posthuman” Arxivat 2020-01-05 a Wayback Machine., Nautilus, 29 April 2013.
* ↑ Zas, Raquel. «El artista cíborg que se implantará un órgano para percibir el clima» (en castellà), 20-06-2019. [Consulta: 6 juliol 2019].
* ↑ Kotsoni, Elektra. «this artist got a piece of machinery implanted in his cheekbones» (en anglès americà), 24-10-2018. [Consulta: 6 juliol 2019].
* ↑ 20Minutos. «Vídeo: El chico ultravioleta» (en castellà), 12-02-2019. [Consulta: 6 juliol 2019].
* ↑ «Meet Pau Prats, the cyborg with a radiation sensing organ» (en anglès americà). Arxivat de l'original el 2020-11-08. [Consulta: 9 agost 2019].
* ↑ «La vida de los ciborgs: El adolescente que siente la contaminación». [Consulta: 6 juliol 2019].
* ↑ Graafstra, Viktoria Modesta, Neil Harbisson, Amal. «Designing our bodies for the future» (en anglès), 06-09-2018. [Consulta: 6 juliol 2019].
# Artal V d'Alagón

Artal V d'Alagón (? - 1323) va ser un noble valencià d'origen aragonès, 5è Senyor de Sástago.

## Orígens familiars

Fill d'Artal IV d'Alagón i germà de Blasco d'Alagón "el Vell".

## Núpcies i descendents

Es casà amb Toda Pérez d'Urrea, filla de Johan Ximénez d'Urrea i de Teresa d'Entença. D'aquest matrimoni nasqueren:
* Blasco III d'Alagón, casat amb Marquesa Ferrandis d'Híxar, filla de Pero Ferrandis d'Híxar i de Sibil·la d'Anglesola
* Johan Ximenes d'Urrea, casat amb Sibil·la d'Anglesola i després amb Maria Ximenes d'Atrosillo
* Artal d'Alagón
* Teresa d'Alagón, casada amb Alifonso Ferràndes d'Híxar
* Toda d'Alagón
* Pero d'Alagón
* Isabel d'Alagón

## Referències

* ↑ Araldicasardegna: Alagón
Artal V d'Alagón Llinatge d'Alagón Mort: 1323 :
| Precedit per: Artal IV d'Alagón (pare) | Senyor d'Alagón (Llista de senyors d'Alagón) (?-?) | Succeït per: Blasco III d'Alagón (fill) |
| Precedit per: Artal IV d'Alagón (pare) | Senyor de Sástago (Llista de senyors de Sástago) (?-?) | Succeït per: Blasco III d'Alagón (fill) |