# Ibitekerezo

Ibitekerezo és una forma de poesia èpica heroica que es recitava a la cort reial de la Ruanda precolonial. Aquesta tradició oral serveix per explicar la història de les dinasties de Ruanda en forma poètica. És una de les quatre principals tradicions reials del regne de Ruanda junt amb els ubwiru (rituals reials) i les formes de literatura oral ubucurabwenge (genealogies reials recitades en les cerimònies de coronació) i ibisigo (poemes reials). Els etnògrafs Jean Hiernaux i Emma Maquet enregistraren força ibitekerezo.

## Característiques

Els ibitekerezo eren composts oficialment per històries de la cort narrades a través del cant, i acompanyat per un instrument musical. Aquests poemes eren de dos tipus segons la seva composició sigui en vers o en prosa. El nom ibitekerezo és derivat del verb Kinyarwanda gutekereza, que significa "tornar a comptar, reflectir, o tenir en compte".
Abans que Ruanda va ser colonitzada pels alemanys a la fi del segle xix i més tard els Belgues després de Primera Guerra Mundial, la història dels herois nacionals de Rwanda era conegut per la població a través de l'Ibitekerezo. Les històries d'aquestes figures heroiques inclouen esdeveniments clau en els regnats dels reis històrics i mítics de la dinastia tutsi (ibisigo), així com victòries militars dels monarques i les figures de guerrers que va guanyar les principals batalles pel rei. Els poemes van ser testimonis de la història reial i van ser preservades pels bards de la cort. Els joves de la cort sotmesos formació per convertir-se en part de la guàrdia militar del rei (intore) estaven obligats a aprendre aquests poemes com a part del seu introducció en aquesta classe privilegiada. També eren requerits a compondre peces de poesia amb qualitats estètiques similars i èmfasi en la narrativa.

## Execució

Les cançons d'ibitekerezo eren executades de memòria memòria i escrita en versos. A més de narrar històries de reis i batalles, l'ibitekerezo inclou cançons en elogis del rei actual i de les vaques, que eren glorificades a la societat ruandesa tradicional. Els abiru (músics ritualistes i de la cort) són generalment responsables de produir i interpretar aquestes cançons per entretenir i honrar a la població general dels esperits malignes. També s'interpretaven en cerimònies de matrimoni, collita i festeig. Alguns dels elements musicals de la tradició ibitekerezo s'han barrejat amb la música moderna de l'església ruandesa.

## Notes

* ↑ Linden i Linden, 1999, p. 20.
* ↑ Adekunle, 2007, p. 49.
* 1 2 Gansemans, 1988, p. 129.
* ↑ Twagilimana, 1997, p. 24.
* ↑ African and Afro-American Studies and Research Center, 1997, p. 102.
* ↑ Maalu-Bungi, 2006, p. 93.
* ↑ Ethnic Studies Department, 1996, p. 1, 58, 187.
* ↑ Streissguth, 2007, p. 48.
* ↑ Finnegan, 2012, p. 207.
* ↑ Adekunle, 2007, p. 135.

## Referències

* Adekunle, Julius. Culture and Customs of Rwanda. Westport, CT: Greenwood Publishing Group, 2007. ISBN 9780313331770.
* African and Afro-American Studies and Research Center. Research in African Literatures. University of Texas, 1997.
* Ethnic Studies Department. Wihogora Rwanda: an international journal of the Rwanda genocide survivors. California State University at Sacramento, 1996.
* Finnegan, Ruth. Oral Literature in Africa. Open Book Publishers, setembre 2012. ISBN 978-1-906924-70-6.
* Gansemans, Jos. Les instruments de musique du Rwanda: étude ethnomusicologique (en francès). Leuven University Press, 1 gener 1988. ISBN 978-90-6186-276-5.
* Linden, Ian; Linden, Jane. Christianisme et pouvoirs au Rwanda (1900–1990) (en francès). KARTHALA Editions, 1999. ISBN 978-2-86537-918-7.
* Maalu-Bungi. Littérature Orale Africaine: Nature, Genres, Caractéristiques et Fonctions (en francès). Peter Lang, 2006. ISBN 978-90-5201-319-0.
* Streissguth, Thomas. Rwanda in Pictures. Twenty-First Century Books, 15 desembre 2007. ISBN 978-0-8225-8570-1.
* Twagilimana, Aimable. Hutu and Tutsi. The Rosen Publishing Group, 1 gener 1997. ISBN 978-0-8239-1999-4.