OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Monique Melsen

Monique Melsen (Ettelbruck, 24 de febrer de 1951) és una cantant i actriu luxemburguesa.
Nascuda a Ettelbruck, el 24 de febrer de 1951. Va començar a cantar des de molt jove, quan va ser descoberta per Dan Vinkowski. El 1971 va representar Luxemburg al Festival de la Cançó d'Eurovisió. Va ser la primera luxemburguesa en representar el seu país, ho va fer amb la cançó Pomme, Pomme, Pomme, en llengua francesa, i va quedar en tretzena posició. Posteriorment ha actuat en obres de teatre i cabaret, en les quals destaca per les seves imitacions. Entre altres, ha participat a les obres E Wäibierg an Alaska (2004), Kuck Show (2009), Endlech Alaska! (2017), i, des del 2000, també presenta el programa de cabaret Cabarenert.

## Discografia

Senzills :
| Nom | Any | Segell |
| Spieglein Spieglein an der Wand | 1969 | Luxembourg Sound |
| Wie ein bunter Kinderball | 1970 | EMI Columbia |
| En frappant dans tes mains | 1970 | TST |
| Komm, Komm, Komm | 1971 | Columbia |
| Pomme, Pomme, Pomme | 1971 | Columbia |
| Hand in Hand | 1971 | Luxembourg Sound |
| Bei dir fand ich mein Glück | 1972 | Finger |
| Ich sing ein Lied für dich | 1973 | Finger |

## Referències

* 1 2 «Monique Melsen: Pomme, pomme, pomme» (en neerlandès). Eurovision Artists. [Consulta: 18 agost 2021].
* 1 2 «Monique Melsen» (en luxemburguès). RTL Télé Lëtzebuerg, 16-04-2021. Arxivat de l'original el 18 d’agost 2021. [Consulta: 18 agost 2021].
* 1 2 «Monique Melsen» (en luxemburguès). RTL Télé Lëtzebuerg, 13-11-2015. [Consulta: 18 agost 2021].
* ↑ «"Endlech Alaska!"» (en luxemburguès). RTL Télé Lëtzebuerg, 15-11-2018. [Consulta: 18 agost 2021].
* ↑ «"Kuck Show" am Inouï zu Réiden» (en luxemburguès). RTL Télé Lëtzebuerg, 15-05-2009. [Consulta: 18 agost 2021].
* ↑ «Theater: Endlech Alaska!» (en luxemburguès). RTL Télé Lëtzebuerg, 21-09-2017. [Consulta: 18 agost 2021].
* ↑ «Cabarenert: Première vum neie Programm "Elauter Poppenetti"» (en luxemburguès). RTL Télé Lëtzebuerg, 26-11-2013. [Consulta: 18 agost 2021].
* ↑ Seiller, Joël. «Als der Fuchs das Unkraut fraß» (en alemany). d'Land, 03-03-2000. Arxivat de l'original el 13 d’abril 2009. [Consulta: 18 agost 2021].
* ↑ «Monique Melsen - Discography» (en anglès). 45cat. [Consulta: 18 agost 2021].
* ↑ «Monique Melsen» (en francès). lescharts.com. [Consulta: 18 agost 2021].
# Briòpsides

Les briòpsides (Bryopsida) són una classe de molses que comprèn 95% de totes les espècies actuals de molses. Hi ha unes 11.500 espècies distribuïdes arreu del planeta. Aquest grup de molses es distingeixen per tenir esporangis amb dents arrodonides. Les dents estan unides a la base, separades una de l'altra a l'obertura de la càpsula.

## Taxonomia

Abans, el grup Bryopsida comprenia totes les molses. Les circumscripcions actuals del grup són més limitades.

### Classe Bryopsida

* Subclasse Buxbaumiidae (solament Buxbaumia)
* Subclasse Diphysciidae (solament Diphyscium)
* Subclasse Timmiidae (solament Timmia)
* Subclasse Funariidae (5 famílies)
* Subclasse Dicranidae (24 famílies)
* Subclasse Bryidae (71 famílies)
* Oedipodiopsida
* Tetraphidopsida
* Polytrichopsida
* Bryopsida
* Buxbaumiidae
* Diphysciidae
* Timmiidae
* Funariidae
* Dicranidae
* Bryidae
* Bryaneae (parafilètic)
* Hypnanae
Composició i filogènia actual dels briòpsids.

## Referències

* 1 2 Buck, William R. & Bernard Goffinet. (2000) "Morphology and classification of mosses", pages 71-123 in A. Jonathan Shaw & Bernard Goffinet (Eds.), Bryophyte Biology. (Cambridge: Cambridge University Press). ISBN 0-521-66097-1
* 1 2 Goffinet, B., W. R. Buck & A. J. Shaw. (2008) "Morphology and Classification of the Bryophyta", pp. 55-138 in Goffinet, B. & J. Shaw (editors) Bryophyte Biology, 2nd ed. (Nova York: Cambridge University Press). ISBN 978-0-521-87225-6
* ↑ Goffinet, Bernard; William R. Buck «Systematics of the Bryophyta (Mosses): From molecules to a revised classification». Monographs in Systematic Botany. Missouri Botanical Garden Press, 98, 2004, pàg. 205–239.

## Enllaços externs

* Tree of Life - Bryopsida; Mosses with arthrodontous peristome Arxivat 2010-06-20 a Wayback Machine.
# Província de Bugia

La província o wilaya de Bugia (amazic cabilenc: tawilayt n Bgayet; àrab: ولاية بجاية, wilāyat Bijāya) és una província o wilaya d'Algèria situada a la regió de la Cabília. La seva capital és la ciutat de Bugia.
La província de Bugia s'estén sobre 3.268 km², i té una població de 915.819 habitants. Es divideix en 19 daires (comarques) i 52 municipis. Ciutats rellevants d'aquesta regió són: Ighram i Tichy.

## Enllaços externs

* Mapa administratiu de la província de Bugia Arxivat 2012-02-13 a Wayback Machine.
* Web oficial de Bugia Arxivat 2007-10-19 a Wayback Machine.
# Província de Burdur

Burdur és una província de Turquia, situada al sud-oest el país. Limita al sud amb Muğla i Antalya, a l'oest amb Denizli, amb Afyon al nord, i amb Isparta a l'est. Ocupa una superfície de 6,887 km² i té una població de 251.550 habitants. La capital provincial és la ciutat de Burdur.
Burdur està situada a la "Regió dels Llacs" de Turquia i té molts llacs de diverses mides, el més gran dels quals és el Llac Burdur, que rep el nom de la província. El Llac Salda és el segon llac més gran de la província i es considera que és un dels llacs més nets al món.

## Districtes

La província de Burdur es divideix en 11 districtes:
* Ağlasun
* Altınyayla
* Bucak
* Burdur
* Çavdır
* Çeltikçi
* Gölhisar
* Karamanlı
* Kemer
* Tefenni
* Yeşilova

## Vegeu també

* Balbura

## Enllaços externs

* Lloc web oficial del governador
* Informació sobre el pronòstic del temps a Burdur Arxivat 2011-08-24 a Wayback Machine.
# Pseudobagarius leucorhynchus

Pseudobagarius leucorhynchus és una espècie de peix de la família dels akísids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir els 3 cm de llargària total.
* Nombre de vèrtebres: 31-34.

## Distribució geogràfica

Es troba al Sud-est asiàtic: conques dels rius Chao Phraya i Mekong, i sud de la Tailàndia peninsular.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Ferraris, C. J. «Checklist of catfishes, recent and fossil (Osteichthyes: Siluriformes), and catalogue of siluriform primary types» (en anglès). Zootaxa, 1.418, 1, 2007, pàg. 1-628. DOI: 10.11646/zootaxa.1418.1.1.
* 1 2 BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Baird, I.G., V. Inthaphaisy, P. Kisouvannalath, B. Phylavanh i B. Mounsouphom 1999. The fishes of southern Lao. Lao Community Fisheries and Dolphin Protection Project. Ministry of Agriculture and Forestry, Lao PDR.161 p.

## Bibliografia

* Burgess, W. E. An Atlas of Freshwater and Marine Catfishes: A Preliminary Survey of the Siluriformes (en anglès). TFH Publications, 1989. ISBN 9780866221313.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ferraris, C. J. «Checklist of catfishes, recent and fossil (Osteichthyes: Siluriformes), and catalogue of siluriform primary types» (en anglès). Zootaxa, 1.418, 1, 2007, pàg. 1-628. DOI: 10.11646/zootaxa.1418.1.1.
* Fowler, H. W. 1934. Zoological results of the third De Schauensee Siamese Expedition, Part I.--Fishes. Proceedings of the Academy of Natural Sciences of Philadelphia v. 86: 67-163, Pl. 12.
* Helfman, G., B. Collette i D. Facey: The Diversity of Fishes. Blackwell Science, Malden, Massachusetts (Estats Units), 1997. ISBN 1405124946.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. 2006: Fishes of the world. Quarta edició. John Wiley & Sons, Inc. Hoboken, Nova Jersey, Estats Units. 601 p. ISBN 0471250317.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158. ISBN 0356107159.
# Pseudobagarius baramensis

Pseudobagarius baramensis és una espècie de peix de la família dels akísids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 5,2 cm de llargària total.

## Distribució geogràfica

Es troba al Sud-est asiàtic: nord-oest de Borneo.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Ferraris, C. J. «Checklist of catfishes, recent and fossil (Osteichthyes: Siluriformes), and catalogue of siluriform primary types» (en anglès). Zootaxa, 1.418, 1, 2007, pàg. 1-628. DOI: 10.11646/zootaxa.1418.1.1.
* 1 2 BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Kottelat, M., A.J. Whitten, S.N. Kartikasari i S. Wirjoatmodjo 1993. Freshwater fishes of Western Indonesia and Sulawesi. Periplus Editions, Hong Kong. 221 p.

## Bibliografia

* Burgess, W. E. An Atlas of Freshwater and Marine Catfishes: A Preliminary Survey of the Siluriformes (en anglès). TFH Publications, 1989. ISBN 9780866221313.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ferraris, C. J. «Checklist of catfishes, recent and fossil (Osteichthyes: Siluriformes), and catalogue of siluriform primary types» (en anglès). Zootaxa, 1.418, 1, 2007, pàg. 1-628. DOI: 10.11646/zootaxa.1418.1.1.
* Fowler, H. W. 1905. Some fishes from Borneo. Proceedings of the Academy of Natural Sciences of Philadelphia v. 57: 455-523.
* Helfman, G., B. Collette i D. Facey: The Diversity of Fishes. Blackwell Science, Malden, Massachusetts (Estats Units), 1997. ISBN 1405124946.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. 2006: Fishes of the world. Quarta edició. John Wiley & Sons, Inc. Hoboken, Nova Jersey, Estats Units. 601 p. ISBN 0471250317.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158. ISBN 0356107159.
# PubMed Central

PubMed Central (PMC) és el repositori digital obert que arxiva els articles de la base de dades PubMed, hereva de MEDLINE, que són accessibles a text complet de manera lliure; articles, per tant, de biomedicina i ciències de la vida. És ofert per la United States National Library of Medicine (Biblioteca Nacional de Medicina dels Estats Units) i els National Institutes of Health (NIH o Instituts Nacionals de Salut), com a part d'Entrez i es va iniciar l'any 2000. Actualment és desenvolupat pel National Center for Biotechnology Information (NCBI).
A desembre de 2015 conté 3,7 milions d'articles

## PMID

És l'acrònim de PubMed Unique Identifier, és el número únic assignat a cada cita d'un article de PubMed.

## PMCID

És l'acrònim de PubMed Central Unique Identifier, és un segon codi assignat als articles de PubMed que són accessibles al seu text via PubMed Central.

## Vegeu també

* Digital object identifier (DOI)
* International Standard Serial Number (ISSN)

## Referències

* ↑ «Fact Sheet MEDLINE, PubMed, and PMC (PubMed Central): How are they different?». [Consulta: 30 desembre 2015].
* ↑ «PubMed Central». [Consulta: 30 desembre 2015].

## Enllaços externs

* PubMed. Búsqueda inicial de MEDLINE (anglès)
* PubMed.so Arxivat 2011-11-21 a Wayback Machine. (anglès)
# Pubarquia

La pubarquia es refereix a la primera manifestació de borrissol púbic en un púber. La pubarquia és un dels canvis físics de la pubertat, i pot succeir que siga independent d'una completa pubertat.

## Nenes

A les nenes el borrisol comença a aparèixer-les al costat dels llavis majors, entre els nou i els onze anys. A poc a poc, en uns mesos, com a molt un any, la superfície amb borrissol es va estenent a tota la vulva, del centre cap enfora.

## Nens

Als nens, la pubarquia implica l'augment dels nivells d'andrògens de la glàndula suprarenal o dels testicles, però accidentalment pot resultar d'una exposició d'un xiquet a un anabòlic esteroide.
Quan la pubarquia es presenta prematurament (a principis o a edat mitjana de la infància), es registra com una prematura pubarquia i és passible d'una avaluació diagnòstica. L'adrenarquia prematura és la causa més comuna d'aquesta prematura pubarquia. Causes rares poden ser pubertat precoç, hiperplàsia congènita adrenal, i tumors productors d'andrògens de les adrenals o de les gònades. Quan hi ha adrenarquia, han d'estudiar-se possibles condicions patològiques, i el terme pubarquia prematura aïllada s'usa per a descriure un desenvolupament inexplicat de borrissol púbic a edat prematura sense altres canvis hormonals o físics de la pubertat.

## Vegeu també

* Pubertat, pubertat tardana i pubertat precoç
** Adrenarquia, moment a la pubertat al que hi ha un augment brusc d'hormones sexuals produïdes a les glàndules suprarenals, cosa que comença a posar en marxa uns canvis progressius, com l'aparició d'acné, de pèl (al pubis, les cames, les aixelles, etc.), olor axil·lar, creixement dels pits, etc.
** Telarquia, moment en què els pits comencen a créixer
** Gonadarquia, moment a la pubertat caracteritzat per un augment brusc d'hormones sexuals als ovaris, uns dos anys després de l'adrenarquia.
** Menarquia, moment en què els ovaris comencen a expulsar òvuls
* Menstruació: Ovulació, cicle endometrial
** síndrome premenstrual
** menstruació dolorosa
** absència de menstruació
* Fluix vaginal
# Ramaytush

El ramaytush és una de les vuit llengües ohlone, parlada històricament dels ramaytushes, amerindis de Califòrnia. Històricament els ramaytush habitaven la península de San Francisco entre la badia de San Francisco i l'Oceà Pacífic en l'àrea de l'actuals comtats de San Francisco i San Mateo. El ramaytush és un dialecte o llengua de la branca costano de la família utiana. El terme ramaytush fou aplicat per primer cop a ells durant els anys 1970.
Històricament, el territori de la llengua ramaytush és rodejat en gran manera per l'oceà i el mar, excepte al sud on es limiten amb la gent de la Vall de Santa Clara que parlaven tamyen ohlone i la gent de les muntanyes de Santa Cruz i la costa del Pacífic a Point Año Nuevo que parlaven dialectes que es fusionen amb l'awaswas. A l'est, a través de la badia de San Francisco, hi havia tribus que parlaven chochenyo. Al nord, a través del pont Golden Gate, hi havia la tribu local Huimen de parla miwok de la costa. La tribu local més septentrional dels ramaytush, els yelamu de San Francisco, s'havien intermatrimoniat amb els Huchiun Chochenyos de l'àrea d'Oakland durant el temps de la colonització espanyola.
Les malalties europees va delmar totes les tribus que van arribar a la Missió de Dolores després de la seva creació el 1776. Els ohlone van perdre la seva llengua i es van veure obligats a utilitzar l'espanyol. Centenars d'ohlone de la Missió de Dolores van ser portats al nord de la badia per construir la Missió de San Rafael que després va ser utilitzada com a hospital per als neòfits malalts. Alfred L. Kroeber va afirmar que el poble de a l'oest de la badia s'havien extingit abans de 1915. La tribu Ohlone Muwekma, descendents dels parlants estretament relacionats chochenyo i tamyen, han estat defensors vocals per a les qüestions indígenes americans a la península de San Francisco, com tenen alguns descendents ohlone de la badia de Monterey més al sud.

## Referències

* ↑ Levy in Heizer 1974:3
* ↑ Milliken 1995:260

## Bibliografia

* Heizer, Robert F. 1974. The Costanoan Indians. De Anza College History Center: Cupertino, California.
* Milliken, Randall. A Time of Little Choice: The Disintegration of Tribal Culture in the San Francisco Bay Area 1769–1910 Menlo Park, CA: Ballena Press Publication, 1995. ISBN 0-87919-132-5.
# Pujol Rodó

El Pujol Rodó és una muntanya de 106 metres que es troba al municipi de La Riera de Gaià, a la comarca catalana del Tarragonès.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Rasa de Fontjoana

La Rasa de Fontjoana és un torrent afluent per l'esquerra de l'Aigua d'Ora el curs del qual transcorre íntegrament pel terme municipal de Navès per bé que un tram del seu curs mitjà fa de frontera amb el terme municipal de Montmajor.

## Perfil del seu curs

Perfil del curs de la Rasa de Fontjoana :
| Recorregut (en m.) | Altitud (en m.) | Pendent |
| 0 | 842 | - |
| 250 | 836 | 2,4% |
| 500 | 816 | 8,0% |
| 750 | 788 | 11,2% |
| 1.000 | 718 | 28,0% |
| 1.250 | 689 | 11,6% |
| 1.500 | 658 | 12,4% |
| 1.750 | 651 | 2,8% |
| 2.053 | 573 | 25,7% |

## Xarxa hidrogràfica

La xarxa hidrogràfica de la Rasa de Fontjoana està integrada per un total de 2 cursos fluvials. La totalitat de la xarxa suma una longitud de 2.357 m. que transcorren íntegrament pel terme municipal de Navès.

## Referències

* 1 2 3 Institut Cartogràfic de Catalunya. Edició digital del mapa de Catalunya de l'Institut Cartogràfic de Catalunya.
* ↑ Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». www.gencat.cat. Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 01-01-2015.
* ↑ «Xarxa de rius de les conques principals de Catalunya». Arxivat de l'original el 2010-09-22. [Consulta: 30 maig 2010].
# Rasa de Cària

La Rasa de Cària, que a la segona meitat del seu curs rep el nom de Rasa de Bavià, és un torrent afluent per l'esquerra de la Riera de Madrona en el tram en què rep el nom de Barranc de Pinell, que neix poc més d'un km. al nord-est de la masia de Pujantell i a uns 300 m. al nord de la Caseta de Can Ramon, dins del terme municipal de Castellar de la Ribera tot i que pràcticament al límit amb el terme municipal de Pinell de Solsonès

## Municipis per on passa

Des del seu naixement, la Rasa de Cària passa successivament pels següents termes municipals.
Municipis :
| | Longitud (en m.) | % del recorregut |
| Per l'interior del municipi de Castellar de la Ribera | 2.573 | 66,66% |
| Per l'interior del municipi de Pinell de Solsonès | 1.287 | 33,34% |

## Xarxa hidrogràfica

La seva xarxa hidrogràfica està constituïda per 26 cursos fluvials la longitud total dels quals suma 16.525 m.

### Afluents destacables

   * La Rasa de la Font de Pujantell
   * La Rasa de l'Hostal

### Distribució municipal

El conjunt de la xarxa hidrogràfica transcorre pels següents termes municipals:

## Referències

* 1 2 Institut Cartogràfic de Catalunya. Edició digital del mapa de Catalunya de l'Institut Cartogràfic de Catalunya.
* ↑ Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». www.gencat.cat. Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 01-01-2015.
* ↑ Les coordenades del lloc on neix, segons el web de la XRCC, són 41° 59′ 45.39″ N, 1° 27′ 3.861″ E﻿ / ﻿41.9959417°N,1.45107250°E﻿ / 41.9959417; 1.45107250
* ↑ La suma de les longituds de cada terme municipal pot ser superior a la longitud total de la xarxa perquè els trams en els quals algun curs fluvial fa de frontera entre dos termes municipals, es comptabilitzen en els dos municipis fronterers.
# Rasa de Font Salada

La Rasa de Font Salada és un torrent afluent per la dreta del Cardener el curs del qual transcorre pels termes municipals de Clariana de Cardener i Riner, ambdós al Solsonès.

## Municipis per on passa

Des del seu naixement, la Rasa de Font Salada passa successivament pels següents termes municipals.
Municipis :
| | Longitud (en m.) | % del recorregut |
| Per l'interior del municipi de Clariana de Cardener | 1.098 | 61,62% |
| Fent de frontera entre Clariana de Cardener i Riner | 450 | 25,25% |
| Per l'interior del municipi de Riner | 234 | 13,13% |

## Xarxa hidrogràfica

La xarxa hidrogràfica de la Rasa de Font Salada està integrada per 7 cursos fluvials que sumen una longitud total de 3.887 m.

### Distribució per termes municipals
## Enllaços externs

* Web de l'ICC: Mapa de la seva conca

## Referències

* 1 2 Institut Cartogràfic de Catalunya. Edició digital del mapa de Catalunya de l'Institut Cartogràfic de Catalunya.
* ↑ Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». www.gencat.cat. Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 01-01-2015.
* ↑ La suma de les dues longituds és superior a la longitud total de la xarxa perquè el tram en el qual la rasa fa de frontera entre els dos termes municipals, s'ha comptabilitzat en els dos municipis.
# Puttigny

Puttigny és un municipi francès, situat al departament del Mosel·la i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 70 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Puttigny era de 70 persones. Hi havia 22 famílies, de les quals 4 eren unipersonals (4 dones vivint soles i 4 dones vivint soles), 4 parelles sense fills, 7 parelles amb fills i 7 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 27 habitatges, 24 eren l'habitatge principal de la família, 1 era una segona residència i 2 estaven desocupats. Tots els 27 habitatges eren cases. Dels 24 habitatges principals, 20 estaven ocupats pels seus propietaris i 4 estaven llogats i ocupats pels llogaters; 2 tenien quatre cambres i 22 en tenien cinc o més. 23 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 8 habitatges hi havia un automòbil i a 11 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Puttigny el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 4 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 4 | 65 a 69 | 4 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 4 | 50 a 54 | 0 |
| 0 | 45 a 49 | 4 |
| 4 | 40 a 44 | 8 |
| 4 | 35 a 39 | 0 |
| 8 | 30 a 34 | 4 |
| 0 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 8 | 15 a 19 | 0 |
| 8 | 10 a 14 | 12 |
| 0 | 5 a 9 | 4 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 46 persones, 32 eren actives i 14 eren inactives. De les 32 persones actives 29 estaven ocupades (21 homes i 8 dones) i 3 estaven aturades (3 dones i 3 dones). De les 14 persones inactives 4 estaven jubilades, 5 estaven estudiant i 5 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 2 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de comerç i reparació d'automòbils i 1 d'una empresa classificada com a «altres activitats de serveis».
L'únic servei als particulars que hi havia el 2009 era un saló de bellesa.
L'any 2000 a Puttigny hi havia 9 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Puttigny a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Puttigny a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.