OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Sant Procés

Sant Procés va ser un sant i màrtir cristià del segle I. Juntament amb sant Martirià són recollits en el Martirologi Romà, el de Beda i d'altres com a dos dels principals escarcellers que tenien la missió de custodiar la presó Mamertina de Roma en temps de Neró, durant l'empresonament dels apòstols Pere i Pau previ al seu martiri. Segons aquests, haurien estat convertits i batejats a la presó, juntament amb altres quaranta-set homes i dones. A tots dos els van tallar el cap a la Via Aurèlia el dia 2 de juliol, dia de la seva festivitat.
S'esmenta que la pietosa Lucina, una matrona romana, els va manar agafar i els va donar sepultura en la seva propietat fins que van poder traslladar-se a l'església que es va construir en honor seu.
No se sap pràcticament res de la seva vida, i fins i tot el fet que Pere i Pau estiguessin tancats a la presó Mamertina és posat en dubte per l'Enciclopèdia Catòlica, entre d'altres.

## Referències

* ↑ «Sant Procés i sant Martirià». Arquebisbat de Tarragona. [Consulta: 1r juliol 2016].
* ↑ «San Proceso mártir» (en castellà). Santopedia. [Consulta: 1r juliol 2016].
# Orontes (sàtrapa)

Orontes (en llatí: Orontes, en grec antic: Ορόντης) va ser un sàtrapa de la Frígia Hel·lespòntica que l'any 363 aC es va unir a la gran revolta dels sàtrapes de l'Àsia Menor contra Artaxerxes III de Pèrsia Memnó iniciada el 368 aC.
Va ser nomenat comandant en cap de l'exèrcit rebel i va rebre una gran quantitat de diners per pagar a 20.000 mercenaris durant un any. Però pensant que el rei li donaria grans recompenses va arrestar als que portaven els diners, que va enviar a Artaxerxes III. Aquesta traïció va suposar la rendició de nombroses ciutats. La recompensa que va obtenir del rei no es coneix, però no va conservar la satrapia que va rebre Artabazos II l'any 362 aC.

## Referències

* ↑ Diodor de Sicília. Biblioteca històrica, XV, 90, 91
# François Boulay

François Boulay és un guionista de cinema i televisió quebequès, conegut per ser el coguionista amb Jean-Marc Vallée de la pel·lícula C.R.A.Z.Y.(2005) i com a guionista de la sèrie dramàtica de televisió Providence. És graduat per l'Escola Nacional de Teatre del Canadà i té un Bachelor of Arts per la Universitat de Quebec a Mont-real. C.R.A.Z.Y. es va basar en part en els propis records de Boulay d'adolescència com a gai. El 2006 Boulay i Vallée van guanyar el premi Genie al millor guió original, i el premi Jutra al millor guió.

## Referències

* ↑ "La liste du vendredi: cinq films québécois pour célébrer la fierté LGBT".
* ↑ "Show me the money".
* ↑ "C.R.A.Z.Y. night at the Genies".
* ↑ "Jutra judges wild about C.R.A.Z.Y." Arxivat 2016-03-19 a Wayback Machine.. canada.com, March 20, 2006.
# Bràcars

Els bràcars o galaics bràcars (llatí: Bracari o Gallaeci/Callaeci Bracari) eren els pobles celtes que habitaven la part sud de la província romana de Gal·lècia (Gallaecia).
Els bràcars van rebre el seu nom de la seva ciutat principal, Bracara Augusta (Braga) i vivien entre el Duero i el Miño al sud dels lucenses. Braga fou capçalera d'un convent jurídic.
Plini el Vell esmenta com a subtribus dels bràcars als bibali, coelerini, hequaesi, limici i querquerni i Claudi Ptolemeu als turodi, nemetatae, coelerini, bibali, limici (al riu Limia), luanci, gruii o gravii o grovii, quacerni, lubaeni i narbasi.

## Referències

* ↑ Coutinhas, José Manuel (2006), Aproximação à identidade etno-cultural dos Callaici Bracari, Porto
# Albièras

Albièras (en francès Albières) és un municipi de França de la regió d'Occitània, al departament de l'Aude.
# CFP

CFP té els següents significats:
* Concentración de Fuerzas Populares, partit polític històric de l'Equador
* Franc CFP (de l'acrònim en francès de Colonies Françaises du Pacifique), moneda de les dependències d'ultramar franceses a l'oceà Pacífic
* Olympiakos CFP (de l'acrònim de Club de Fans del Pireu), club poliesportiu amb seu a El Pireu (Grècia)
* CFP Sant Pere Molanta (de l'acrònim de Club de Futbol Parroquial), club de futbol de Sant Pere Molanta (Alt Penedès)
* Ciguatoxina (del nom en anglès Ciguatera Fish Poisoning), neurotoxina present en el peix de roca que provoca intoxicació
# Svoboda (Krasnodar)

* Per a altres significats, vegeu «Svoboda».
Svoboda - Свобода (rus) - és un khútor del krai de Krasnodar, a Rússia. Es troba als vessants septentrionals del Caucas occidental, a la vora esquerra del riu Guetxepsin, afluent del riu Adagum, a 8 km al nord-oest de Krimsk i a 89 km a l'oest de Krasnodar, la capital.
Pertany al municipi de Moldavànskoie.
# Víctor Manuel Espasandín Facal

Víctor Manuel Espasandín Facal (Santa Comba, Galícia, 16 de març de 1985) és un futbolista gallec que juga com a defensa.

## Trajectòria

Espasandín es va formar a les categories inferiors del SD Compostela, on va militar fins a la categoria juvenil. Llavors el va fitxar el Reial Valladolid, militant en el seu equip filial, el Valladolid B, on va tenir un alt rendiment, que el va portar a ser convocat pel primer equip. A la temporada 2006/07 va ser cedit a la SD Ponferradina per jugar a Segona Divisió.
L'estiu de 2007, el Valladolid el va traspassar al FC Barcelona, que el va incorporar al seu segon equip, el Barcelona Atlètic, llavors entrenat per Pep Guardiola, i que va aconseguir l'ascens a Segona Divisió B.
El 9 de febrer de 2008 va ser convocat per primera vegada pel primer equip del FC Barcelona per Frank Rijkaard per a la disputa del partit de Lliga de Primera Divisió contra el Sevilla FC, encara que no va arribar a jugar.
Durant l'estiu de 2009 va ser un dels 11 jugadors del filial elegits per Guardiola per fer la pretemporada a Londres amb el primer equip.
En finalitzar el seu contracte amb l'equip barcelonista, el 30 de juny de 2010, va fitxar per l'AC Omonia, campió de la Primera Divisió de Xipre, i posteriorment jugà al Montañeros CF.
Més endavant, el 2012, fitxaria pel Centre d'Esports Sabadell. El novembre de 2014 es va anunciar la seva renovació amb el club arlequinat per dos anys més, fins al 2017.

## Referències

* ↑ «Espasandín, arlequinado hasta 2017» (en castellà). LFP, 18-11-2014. [Consulta: 6 març 2015].
* ↑ «Plantilla del Primer equip del CE Sabadell». web. CE Sabadell. Arxivat de l'original el 9 d'agost 2015. [Consulta: 22 agost 2014].

## Enllaços externs

* Fitxa a Futbolme. (castellà)
# Orta

Orta, anteriorment coneguda com a Kari Pazarı, és una ciutat i districte de la província de Çankırı, a l'Anatòlia Central (Turquia). El 2020 la ciutat tenia 3.336 habitants.

## Referències

* ↑ «ORTA NÜFUSU, ÇANKIRI» (en turc). [Consulta: 13 novembre 2021].
# Elionor de Viseu

Elionor de Viseu (Beja, 2 de maig de 1458 - Lisboa, 17 de novembre de 1525) fou infanta de Portugal i reina consort de Portugal (1481-1495).

## Orígens

Va néixer el 2 de maig de 1458, filla de l'infant Ferran, duc de Viseu, i de la infanta Beatriu d'Aveiro. Era neta del rei Eduard I de Portugal, i d'Elionor d'Aragó i germana del futur rei Manuel I de Portugal.

## Matrimoni

Es casà el gener de 1471 a Setúbal amb el futur rei Joan II de Portugal, cosí seu. D'aquesta unió nasqueren:
* l'infant Alfons de Portugal (1475-1491), casat el 1490 amb Isabel d'Aragó, filla dels Reis Catòlics
* l'infant Joan de Portugal (1483)
Joan II tingué un fill bastard de la seva relació amb una dama de companyia de la reina consort, Jordi de Lencastre. El rei va intentar legitimar aquest fill, i és que el seu primogènit estava casat amb l'hereva dels Reis Catòlics i això suposava una possible annexió de la corona portuguesa a la corona hispànica. La reina Elionor s'hi oposà amb totes les seves forces provocant que a la mort del rei, el germà d'Elionor fos nomenat hereu al tron en ser el familiar mascle legítim més proper al rei, i va ascendir al tron el 1495 amb el nom de Manuel I de Portugal.

## Darrers anys

A la mort de Joan II el 1495, el va succeir Manuel I, germà d'Elionor. Ella va passar a ser coneguda com la «vella reina» i va continuar tenint importància a la cort, de fet va ser regent més d'una vegada. Més tard es va retirar al Palau de Xabregas, perquè Joan III no li va permetre retirar-se al convent d'Odivelas.
Va donar suport en la fundació de l'Hospital de Todos os Santos de Lisboa, que va ser considerat el millor centre hospitalari del moment i que va ser l'origen de l'hospital termal de Caldas da Rainha, que porta el nom en el seu honor. També va ordenar la construcció del convent de Madre de Deus.

## Mort

Va morir a Xabregas el 17 de novembre de 1525. A la seva mort fou enterrada al Monestir de la Mare de Déu a Enxabregas.

## Referències

* ↑ Villa-Real y Valdivia, 1899, p. 26-27.
* ↑ Villa-Real y Valdivia, 1899, p. 26.
* ↑ Livermore, H. V.. A New History of Portugal (en anglès). Cambridge: Cambridge University Press, 1976, p. 131-132.
* 1 2 3 «Leonor de Avis, fundadora da Misericórdias» (en portuguès). Grandes Portugueses. RTP Ensina. [Consulta: 5 febrer 2023].

## Bibliografia

* Villa-Real y Valdivia, Francisco de Paula. Tres princesas lusitanas. Bosquejos históricos (en castellà). Granada: Tip. lit. de la Vda. é Hijos de P. V. Sabatel, 1899.
# Bryx veleronis

Bryx veleronis és una espècie de peix de la família dels singnàtids i de l'ordre dels singnatiformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 6 cm de longitud total.

## Reproducció

És ovovivípar i el mascle transporta els ous en una bossa ventral, la qual es troba a sota de la cua.

## Hàbitat

És un peix marí de clima tropical que viu entre 27-37 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba al Pacífic oriental: des de les Illes Revillagigedo fins a les Illes Galápagos, incloent-hi les illes dels litorals de Costa Rica i Panamà.

## Referències

* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Dawson, C.E., 1985. Indo-Pacific pipefishes (Red Sea to the Americas). The Gulf Coast Research Laboratory Ocean Springs, Mississipi, Estats Units.
* ↑ Breder, C.M. i D.E. Rosen, 1966. Modes of reproduction in fishes. T.F.H. Publications, Neptune City (Estats Units). 941 p.
* ↑ Grove, J.S. i R.J. Lavenberg, 1997. The fishes of the Galápagos Islands. Stanford University Press, Stanford, 863 p.
* ↑ Nelson, J.S., E.J. Crossman, H. Espinosa-Pérez, L.T. Findley, C.R. Gilbert, R.N. Lea i J.D. Williams, 2004. Common and scientific names of fishes from the United States, Canada, and Mexico. American Fisheries Society, Special Publication 29, Bethesda, Maryland, Estats Units.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Hardy, J.D. Jr., 2003. Coral reef fish species. NOAA\National Oceanographic Data Center. NODC Coral Reef Data and Information Management System. Estats Units. 537 p.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Lourie, S. A., Amanda C.J. Vincent i Heather J. Hall: Seahorses: An Identification Guide to the World's Species and their Conservation. Dorling Print Limited, Dorling House: Londres, Gran Bretanya: Project Seahorse, 1999.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Bestes

* No s'ha de confondre amb Vestes (títol).
Bestes o de vegades Vestes (en llatí Bestes, en grec Βεστής) de malnom Conostaulus, fou un intèrpret grec de les Novellae.
Va exercir l'ofici de jutge i va viure probablement poc després de l'època de Justinià I, és a dir, a la part final del segle vi. És esmentat per Constantí Harmenòpul (Promptuarium, p. 426, edició 1587) i també per Nicolau Comnè Papadopoli. (Praenotat. Mystagog. p. 372.).

## Referències

* ↑ Bestes a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 485
Viccionari
# Svobodni (Korenovsk)

* Per a altres significats, vegeu «Svobodni».
Svobodni - Свободный (rus) - és un khútor del krai de Krasnodar, a Rússia. És a 7 km al nord-est de Korenovsk i a 65 km al nord-est de Krasnodar.
Pertany a la ciutat de Korenovsk.
# Russel·lita

La russel·lita és un mineral de la classe dels òxids, que pertany al grup de la koechlinita. Rep el nom en honor de Sir Arthur Edward Ian Montagu Russell (1878-1964) qui va ser potser el major col·leccionista de minerals britànic del segle xx.

## Característiques

La russel·lita és un òxid de fórmula química Bi₂WO₆. Cristal·litza en el sistema ortoròmbic. La seva duresa a l'escala de Mohs és 3,5. És el tungstat anàleg de la koechlinita i l'anàleg de bismut de tungstibita.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la russel·lita pertany a «04.De: Òxids i hidròxids amb proporció Metall:Oxigen = 1:2 i similars amb cations de mida mitjana; amb diversos poliedres» juntament amb els següents minerals: downeyita, koragoïta, koechlinita, tungstibita, tel·lurita, paratel·lurita, bismutotantalita, bismutocolumbita, cervantita, estibiotantalita, estibiocolumbita, clinocervantita i baddeleyita.

## Formació i jaciments

És un producte de l'alteració dels minerals primaris de bismut i de la wolframita. Va ser descoberta a la mina de Castle-an-Dinas, al districte de St Austell, a Cornualla (Anglaterra). També ha estat descrita en altres indrets d'Anglaterra i d'Irlanda del Nord, així com a Espanya, Alemanya, França, la República Txeca, Namíbia, el Kazakhstan, el Japó, la República Popular de la Xina, Austràlia i el Canadà.

## Referències

* ↑ «Russellite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 5 febrer 2018].
# Objectiu 0,7

Objectiu 0,7 fou una campanya impulsada per l'associació Justícia i Pau, va encapçalar l'any 1981, amb l'objectiu de sensibilitzar la societat i els polítics de la necessitat de destinar aquest percentatge del PIB d'ajuda pública als països més necessitats. Després de la presentació al senat d'una proposició no de llei que fa una declaració sobre la fam al món i on es convida al govern espanyol a donar el 0,7%.

## Context històric

Aquest objectiu es va fixar a partir de les conclusions de la Comissió Pearson l'any 1969 que plantejava que s'havia d'aconseguir l'any 1975. També l'any 1970, l'Assemblea General de l'ONU, va aprovar aquest compromís per tots els països econòmicament avançats.
Durant els anys 90 la guerra dels Balcans va provocar diverses campanyes de solidarització. Aquests fets van coincidir amb una campanya global que reivindicava un atorgar un 0,7 % dels pressupostos generals dels estats, tal com ja s'havia recomanat en una resolució de l'ONU de 1972. Als Països Catalans es van convocar diverses acampades urbanes reclamant aquesta xifra icònica. A Catalunya, diversos col·lectius, associacions, sindicats, estudiants i persones individuals van plantar tendes al mig de la Diagonal de Barcelona el desembre del 1994 per reivindicar que els països més rics destinessin el 0,7% del PIB a l'Ajuda Oficial al Desenvolupament. Diverses institucions es van unir a la campanya, com per exemple la Universitat Autònoma de Barcelona, qui el novembre de 1994 va aprovar donar el 0,7 % del pressupost d'ingressos propis a accions de cooperació per al desenvolupament.

## Referències

* ↑ Presentació de la proposició no de llei sobre la fam al món. Diari de sessions del senat 24/02/1.982
* ↑ Informe Pearson: Nova estratègia per a un desenvolupament global
* ↑ Resolució de l'Assemblea General de l'ONU 24/10/1970
* ↑ Barcelona, Universitat Autonoma de. «Campanya 0,7 - UAB Barcelona». www.uab.cat. Arxivat de l'original el 2016-11-05. [Consulta: 5 novembre 2016].

## Enllaços externs

* Reportatge sobre l'acampada de 1994 a la Diagonal de Barcelona pel 0,7% a 30 minuts
# Francesc Xavier Sánchez Jara

Francesc Xavier Sánchez Jara és un exfutbolista professional català. Va néixer a Almacelles (Segrià) el 16 de setembre de 1969. Va militar en les categories inferiors del FC Barcelona, fins que la temporada 94-95 va debutar en el primer equip de la mà de Johan Cruyff.
En el club blaugrana mai va tenir oportunitats per a triomfar i va disputar pocs partits i amb una participació modesta. A més del FC Barcelona va jugar en altres equips de primera i segona divisió, com per exemple el Reial Betis o el CA Osasuna.
La seva posició era la de lateral dret, encara que de vegades actuava com a migcampista per la dreta. Potser l'aspecte que el va fer més cèlebre, per sobre del seu futbol, va ser el seu bigoti, ja que era dels pocs jugadors professionals que en lluïen.

## Clubs

* Categories inferiors del FC Barcelona: 1983 - 1992
* CA Osasuna: 1992 - 1994
* FC Barcelona: 1994 - 1995
* Reial Betis: 1995 - 1996
* Racing de Santander: 1996 - 1999
* Sporting de Gijón: 1999 - 2001
* CF Balaguer: 2001 - 2003
* EFAC Almacelles: 2003 - 2008, on es va retirar.

## Enllaços externs

* Estadístiques a Primera divisió - LFP (castellà)
# Aldatz (Larraun)

Aldatz és una localitat navarresa pertanyent al municipi de Larraun, a la comarca de Leitzaldea de la Merindad de Pamplona. Es troba a 27 km de Pamplona.
La població era de 130 habitants l'any 2014, amb una densitat de població de 15,48 hab/km² i una superfície de 8,4 km².

## Referències

* ↑ «Gran Enciclopedia de Navarra | ALDATZ». [Consulta: 14 desembre 2020].
# Brycinus schoutedeni

Brycinus schoutedeni és una espècie de peix pertanyent a la família dels alèstids.
Pot arribar a fer 22 cm de llargària màxima.
És un peix d'aigua dolça, pelàgic i de clima tropical (22 °C-27 °C).
Es troba a Àfrica: els rius costaners del Gabon, el Camerun i la república del Congo.
És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Cuvier, G. & A. Valenciennes, 1850. Histoire naturelle des poissons. Tome vingt-deuxième. Suite du livre vingt-deuxième. Suite de la famille des Salmonoïdes. Table générale de l'Histoire Naturelle des Poissons (pp. 1-91). Hist. Nat. Poiss. v. 22: i-xx + 1 p. + 1-532 + 1-91, Pls. 634-650.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Boulenger, G.A., 1912. Poissons recueillis dans la région du Bas-Congo par M. le Dr. W.J. Ansorge. Ann. Mus. Congo Belge, Zool. (1), 2(3):1-27.
* ↑ Baensch, H.A. i R. Riehl, 1995. Aquarien Atlas. Band 4. Mergus Verlag GmbH, Verlag für Natur- und Heimtierkunde, Melle, Alemanya. 864 p.
* ↑ Kamdem Toham, A. i G.G. Teugels, 1998. Diversity patterns of fish assemblages in the Lower Ntem River Basin (Cameroon), with notes on potential effects of deforestation. Arch. Hydrobiol. 141(4):421-446.
* ↑ FishBase (anglès)
* ↑ Paugy, D., 1984. Characidae. P. 140-183. A: J. Daget, J.-P. Gosse i D.F.E. Thys van den Audenaerde (eds.). Check-list of the freshwater fishes of Africa (CLOFFA). ORSTOM, París i MRAC, Tervuren. Vol. 1.
# Socialdemocràcia i Progrés d'Andorra

Socialdemocràcia i Progrés d'Andorra (SDP) és un partit polític d'Andorra d'ideologia socialdemòcrata i liberal, a favor del lliure mercat i igualtat. El partit està lidera per Víctor Naudi i Jaume Bartumeu. Es va presentar per primera vegada a les eleccions al Consell General d'Andorra de 2015 a 5 parròquies.

## Història

Va ser fundat l'any 2015 com una escissió del Partit Socialdemòcrata d'Andorra encapçalada per Jaume Bartumeu. En les eleccions d'aquell any va traure 2 escons. De cara a les eleccions de 2019 el partit va triar com a cap de llista a Josep Roig Carcel, no obstant això, no va poder aconseguir representació al Consell General.

## Resultats electorals
### Consell General

| Elecció | Vots | % | Escons | +/– | Candidat | Govern |
| 2015 | 1.367 | 9,50 | 2 / 28 | Nou | Víctor Naudi i Zamora | Oposició |
| 2019 | 1.044 | 5,87 | 0 / 28 | 2 | Josep Roig Carcel | Extraparlamentari |

## Referències

* ↑ «Els candidats a cap de govern són Toni Martí (DA), Víctor Naudi (SDP), Josep Pintat (Ld'A) i Pere López (PS)». Ràdio Seu, 23-01-2015. [Consulta: 19 novembre 2017].
* ↑ https://www.andorradifusio.ad/noticies/democrates-guanya-eleccions-perd-majoria-absoluta

## Ennlaços externs

* Socialdemocràcia i Progrés d'Andorra
# Víctor Manuel García Estévez

Víctor Manuel García Estévez (Miranda de Ebro, 5 d'abril de 1981) és un ciclista espanyol que milita principalment en equips amateurs.

## Palmarès

* 2004
** 1r a la Volta a Lleó
** 1r a la Volta a Tenerife i vencedor de 2 etapes
* 2005
** Campió d'Espanya de ciclistes sense contracte
** 1r a la Volta a Tenerife i vencedor d'una etapa
** 1r al Memorial Valenciaga
* 2011
** 1r a la Volta a Michoacán
* 2012
** 1r a la Ruta del Centro
* 2013
** 1r a la Ruta del Centro
** 1r a la Volta a Michoacán
* 2015
** Vencedor a la Volta a Mèxic
* 2016
** Vencedor a la Volta a Costa Rica
* 2017
** 1r a la Ruta del Centro i vencedor d'una etapa

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
# Salvador Serentill i Costa

Salvador Serentill i Costa (Badalona, 1892-27 de març de 1973) va ser un farmacèutic i polític català. Va ser alcalde de Badalona durant el període franquista, entre 1940 i 1945.
Era fill d'Eduard Serentill i Tebé, farmacèutic que s'associà el 1888 amb el Dr. Vergés, que tenia un establiment al barri de Dalt de la Vila, que després es convertiria en la Farmàcia Serentill, ja al carrer de Mar. Salvador va heretar el negoci del seu pare, ja traslladat a la nova ubicació entre 1923 i 1924 va manar fer-hi unes obres de reforma importants a l'arquitecte Joan Amigó, seguint el corrent imperant de l'època, aleshores de caràcter noucentista.
Va ser nomenat alcalde el febrer de 1940, sense experiència política anterior, va haver d'enfrontar la dura situació del consistori durant la postguerra. En aquell moment, els regidors de l'Ajuntament eren bàsicament excaptius i excombatents procedents de la dreta catalana, en la seva majoria de la Lliga Regionalista i algun militant d'Acció Catalana, barrejats amb persones d'altres tendències. El seu consistori se l'ha considerat de «restauració». Destaca un episodi en què Serentill, juntament amb altres alcaldes, va signar una carta reclamant el subministrament de carn, que no arribava des de feia dies. Va estar en el càrrec fins al 1945, cessat de forma sobtada, fet que va afectar-lo profundament.
Va ser una persona sòbria i administrador prudent, que va tenir una certa popularitat a la ciutat i va ser homenatjat diverses vegades al llarg de la seva vida, entre aquestes el 1941 per part dels personal i funcionariat de l'Ajuntament; el 1943 per part d'una comissió d'empresaris i professionals, durant el qual va ser nomenat fill predilecte de Badalona i li van ser donades 300.000 pessetes, recollides per subscripció popular, que a través de la Societat Cultural de Badalona, es van invertir en l'adquisició d'extensos terrenys per a la ciutat, coneguts com el Parc Serentill, que va ser cedit el 1958 al consistori. L'Ajuntament el va homenatjar també el 1962, imposant-li la medalla d'or de la ciutat.

## Vegeu també

* Farmàcia Serentill

## Referències

* ↑ Redacció «Necrológicas». La Vanguardia, 27-03-1973.
* ↑ MEMBRIVES, Marta «De les fórmules magistrals a la parafarmàcia». El Punt Avui [Consulta: 19 juny 2013].
* ↑ «Farmàcia Serentill». Pat.mapa. Generalitat de Catalunya. [Consulta: 26 novembre 2015].
* 1 2 3 Abras, 1998, p. 88.
* ↑ Marín, 2000, p. 496.
* 1 2 Villarroya, 1999, p. 216.

## Bibliografia

* Abras Pou, Margarida. Els cementiris de Badalona. Badalona: Ajuntament de Badalona, 1998.
* Marín, Martí. Els Ajuntaments Franquistes a Catalunya (Política i administració municipal 1938-1979). Lleida: Pagès Editors, 2000.
* Villarroya i Font, Joan (dir.); AA.DD. Història de Badalona. Badalona: Museu de Badalona, 1999. ISBN 84-88758-03-0.
# Oceà (desambiguació)

«Oceà» té aquests significats:
* Geografia:
** Gran massa d'aigua salada, vegeu Oceà
*** Oceà Atlàntic
*** Oceà Índic
*** Oceà Pacífic
*** Oceà Àrtic
*** Oceà Antàrtic
* Mitologia:
** Oceà (mitologia)
Viccionari