OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Gesta Danorum

La Gesta Danorum (també anomenada Història dànica o danesa) és un text del segle xii atribuït a l'historiador Saxo Grammaticus. Valdemar I de Dinamarca o algú de la seva cort, el va animar a escriure la història de Dinamarca, la seva pàtria. La Història danesa consta de setze volums, escrits en un llatí que ni és de l'era daurada ni el comú medieval. Inclou traduccions de peces vernacles que actualment reemplacen les originals perdudes. Així mateix, conté una descripció (bastant escèptica) de la religió dels avantpassats.
A més, en el tercer volum de la Gesta Danorum, figura una versió primitiva de la història de Hamlet (que va inspirar la més famosa obra de Shakespeare), el protagonista n'és Amlodi o Amleth.
Els setze llibres, en prosa, amb una incursió de tant en tant en la poesia, es poden classificar en dues parts: llibres 1-9, que s'ocupen de la mitologia nòrdica, i els llibres 10-16, que tracten de la història medieval. El llibre 9 acaba amb Gorm el Vell, el primer fet documentat del rei de Dinamarca. Els últims tres llibres (14-16), que descriuen les conquestes daneses a la costa sud del mar Bàltic i les guerres contra els pobles eslaus (les croades del nord), són molt valuosos per a la història d'Occident, de les tribus eslaves (eslaus, pomeranians) i del paganisme. El llibre 14 conté una descripció única del temple de l'illa de Rügen.
Quan va ser escrita fou objecte de nombrosos treballs, però, és generalment acceptat que la Gesta Danorum no s'havia acabat abans de 1208. L'últim esdeveniment descrit en l'últim llibre (llibre 16) és el rei Canut VI de Dinamarca sotmetent Pomerània pel duc Bogislaw, el 1186. Tanmateix, el prefaci de l'obra, dictada a l'arquebisbe Anders Sunesen, esmenta la conquesta danesa de les àrees al nord del riu Elba el 1208.
Els manuscrits originals dels treballs s'han perdut, a excepció de quatre fragments: el fragment d'Angers, el de Lassen, el de Kalle-Rasmussen i el de Plesner. El fragment d'Angers és el major fragment, i conté l'única certificació de ser de puny i lletra de Saxo. Els altres són còpies de 1275. Els quatre fragments són a la col·lecció de la Biblioteca Reial Danesa a Copenhaguen, Dinamarca.
La primera publicació amb la impremta i el més antic text conegut complet de l'obra de Saxo és d'edició llatina de Christiern Pedersen, impresa i publicada per Jodocus Badius a París, França, 15 març 1514, sota el títol de Danorum Regum heroumque Historiae ('Història dels reis i herois dels danesos'). L'edició conté el colofó següent: ...impressit a inclyta Parrhisorum acadèmic Iodocus badius Ascensius Idibus Martiis. MDXIIII. Supputatione Romana (els idus de març, 1514).

## Edicions

* Saxo Grammaticus: Gesta Danorum, Edició en línia.

## Referències

* 1 2 3 Elton, 2013, Saxo's position.
* ↑ Elton, 2013, Saxo as a writer.

## Bibliografia

* Elton, Oliver. «Introduction». A: The Danish History, Books I-IX. Project Gutenberg, 2013.
# Geometria molecular

La geometria molecular o estructura molecular és la disposició tridimensional dels àtoms que formen una molècula. L'estructura de la molècula determina moltes de les seves propietats, com la reactivitat química, la polaritat, color, magnetisme activitat biològica o la fase. Les geometries moleculars es determinen millor a temperatures pròximes al zero absolut perquè a temperatures més altes les molècules presentaran un moviment rotacional considerable. En l'estat sòlid la geometria molecular pot ser mesurada per difracció de raigs X. Les geometries es poden calcular per procediments mecànico-quàntics ab initio o per mètodes semi-empírics de modelat molecular. Les molècules grosses sovint existeixen en múltiples conformacions estables que difereixen en la seva geometria molecular i estan separades per barreres altes en la superfície d'energia potencial. La posició de cadascun dels àtoms es determina per la naturalesa dels enllaços químics amb els quals es connecta als seus àtoms veïns. La geometria molecular pot descriure's per les posicions d'aquesta àtoms en l'espai, mencionant la longitud d'enllaç de dos àtoms units, angle d'enllaç de tres àtoms connectats i angle de torsió de tres enllaços consecutius. Donat que el moviment dels àtoms en una molècula està determinat per la mecànica quàntica, un ha de definir el "moviment" d'una manera quàntica.

## Tipus d'estructura molecular

| Parells de Electrons compartits | Parells de Electrons solitaris | Distribució | Geometria | Angles d'Enllaç ideal | Exemple |
| 2 | 0 | Lineal | Lineal | 180$^o$ | BeCl₂ |
| 3 | 0 | Plana trigonal | Plana triangular | 120$^o$ | BF₃ |
| 2 | 1 | Plana trigonal | Angular | 120$^o$ | SO₂ |
| 4 | 0 | Tetraèdrica | Tetraèdrica | 109,47$^o$ (cos$^{-1}$ (1/3)) | CH₄ |
| 3 | 1 | Tetraèdrica | Piramidal trigonal | 109,47$^o$ (cos$^{-1}$ (1/3)) | NH₃ (107,5°) |
| 2 | 2 | Tetraédrica | Angular | 109,47$^o$ (cos$^{-1}$ (1/3)) | H₂O (104,5°) |
| 5 | 0 | Bipiramidal trigonal | Bipiramidal trigonal | 90$^o$, 120$^o$ | PCl₅ |
| 4 | 1 | Bipiramidal trigonal | Tetraédrica Irregular (Balancín) | 90$^o$, 120$^o$ | SF₄ |
| 3 | 2 | Bipiramidal trigonal | Forma de T | 90$^o$ | ClF₃ |
| 2 | 3 | Bipiramidal trigonal | Lineal | 180$^o$ | XeF₂ |
| 6 | 0 | Octaèdrica | Octaèdrica | 90$^o$ | SF₆ |
| 5 | 1 | Octaèdrica | Piramidal quadrangular | 90$^o$ | BrF₅ |
| 4 | 2 | Octaèdrica | Plana quadrada | 90$^o$ | XeF₄ |

## Bibliografia

* García González, Luis Ignacio 2558239 Cómo introducir la geometría molecular en 3º de la ESO, pp. 47-49, 2008 Anales de la Real Sociedad Española de Química 104 número 1 ISSN 1575-3417
# Genunis

* No s'ha de confondre amb Genauns.
Els genunis (llatí: Genunii) foren un poble celta de Britànnia esmentat només per Pausànies que indica que Antoní va arrabassar als brigantis una part de les seves terres perquè havien fet la guerra als genunii, que eren fidels tributaris dels romans.

## Referències

* ↑ Sibbald, Sir Robert. «Book I». A: Historical Inquiries: Concerning the Roman Monuments and Antiquities in the North-part of Britain Called Scotland (en anglès). Edimburg: James Watson, 1707, p. 9.
# Germán Nieto Fernández

Germán Nieto Fernández (Madrid, 18 de desembre de 1972), fou un ciclista espanyol, professional entre 1994 i 2003. Va destacar com a gregari sense aconseguir cap triomf d'etapa. Un cop retirat va dirigir el Relax-Fuenlabrada que va ser el seu últim equip.

## Palmarès

* 1999
** Classificació de les metes volants a la Setmana Catalana

### Resultats a la Volta a Espanya

* 1999. 104è de la classificació general
* 2000. 120è de la classificació general
* 2001. 138è de la classificació general
* 2002. 131è de la classificació general
* 2003. 155è de la classificació general

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a museociclismo.it
* Fitxa a cyclebase.nl
# Geòtop

Un geòtop és un espai que conté elements geològics (roques, estructures o formes d'erosió, entre altres) d'especial interès per a reconèixer, estudiar i interpretar l'evolució de la història de la Terra i els processos que l'han modelada.

## Referències

* ↑ «Geòtop». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Domènec, Sònia. «Geòtops de Catalunya». Universitat de Barcelona, 30-04-2013. [Consulta: 17 març 2019].
# Ghjuvan Paulu Poletti

Ghjuvan Paulu Poletti (Ajaccio, 1949) és un músic i compositor cors. La seva família era originària de Venaco. Estudià etnomusicologia amb Vincent Orsini i es va perfeccionar a les Scholi Cantarum de Florència i Siena. El 1973 fundaria amb Petru Guelfucci el grup coral Canta U Populu Corsu, que va dirigir fins que deixà el grup el 1981. Va contribuir a revitalitzar el cant polifònic de Sartène, on hi fundà una Escola de Cant el 1987, i el 1995 el grup Choeur d'Hommes de Sartène.

## Enllaços externs

* Informació sobre Poletti
# Gerben Löwik

Gerben Löwik (Vriezenveen, Twenterand, Overijssel, 29 de juny de 1977) és un ciclista neerlandès, professional entre el 2000 i el 2010.
En el seu palmarès destaca la victòria a la Ster Elektrotoer i el Circuit Francobelga el 2003 i la Volta a Valònia de 2004.

## Palmarès

* 1998
** 1r al ZLM Tour
* 1999
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Saxònia
* 2003
** 1r al Gran Premi de la vila de Vilvoorde
** 1r a la Ster Elektrotoer
** 1r al Circuit Francobelga i vencedor d'una etapa
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Alemanya
* 2004
** 1r al Tour de la Regió Valona
** 1r a la Noord Nederland Tour (ex aequo amb 21 ciclistes més)

### Resultats al Tour de França

* 2005. No surt (14a etapa)

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 2008. 116è de la classificació general

### Resultats a la Volta a Espanya

* 2000. 117è de la classificació general

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
# Gira Ahora

Gira Ahora és la segona gira de la cantant espanyola Rosa López realitzada a Espanya. La gira promociona al seu segon àlbum d'estudi "Ahora". Començada el 4 d'abril a Elx i va finalitzar el 31 d'octubre a Barcelona.

## Llista de cançons

* Intro
* «Don't stop the music, baby»
* «Las calles de Granada»
* «Sólo queda tiempo para marte»
* «I say a little payer»
* «Después de ti»
* «Un sábado más»
* «Mejor sin ti»
* «La esencia de tu voz»
* «No soy para ti»
* «Sin miedo a caer»
* «Ahora sabes como soy»
* El cant dels ocells»
* «Miles de estrellas»
* «Europe's living a celebration»
* «Unchained melody»
* «I have nothing»
* «Something»
* «Ausencia»
* «I will go with you»
* «Enough is enough»
* «She works hard for the money»
* «Hot stuff»

## Referències

* ↑ El Viajero de ELPAÍS. «Rosa inicia su nueva gira el 24 de abril en Elche» (en español), 30-03-2004. [Consulta: 14 octubre].
* ↑ El Viajero de ELPAÍS. «Rosa cierra su gira 'Ahora 2004' con dos conciertos en Madrid y Barcelona» (en español), 19-10-2004. [Consulta: 14 octubre].
* ↑ Los40. «Rosa cerrará su gira en octubre con dos conciertos en Madrid y Barcelona» (en español), 11-06-2004. [Consulta: 17 octubre].
# Garsa arbòria de les Andaman

La garsa arbòria de les Andaman (Dendrocitta bayleii) és un ocell de la família dels còrvids (Corvidae). Habita els boscos densos de les illes Andaman.

## Referències

* ↑ «Garsa arbòria de les Andaman». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/06/2021(català)
# Garsa arbòria de Borneo

La garsa arbòria de Borneo (Dendrocitta cinerascens) és un ocell de la família dels còrvids (Corvidae). Habita els boscos de muntanya de Borneo.

## Referències

* ↑ «Garsa arbòria de Borneo». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/06/2021(català)
# Garsa arbòria encaputxada

La garsa arbòria encaputxada (Crypsirina cucullata) és un ocell de la família dels còrvids (Corvidae).

## Hàbitat i distribució

Habita els boscos àrids i matolls de les terres baixes del centre, nord i sud de Myanmar.

## Referències

* ↑ «Garsa arbòria encaputxada». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/06/2021(català)
# Gerbillurus paeba

Gerbillurus paeba és una espècie de mamífer rosegador de la família dels múrids. Viu a Angola, Botswana, Moçambic, Namíbia, Sud-àfrica i Zimbàbue. Es tracta d'un animal nocturn i omnívor. Els seus hàbitats naturals són les zones de sòl sorrenc cobertes d'herba, matolls o alguns arbres. És una espècie en risc mínim, és a dir, no sembla que hi hagi cap amenaça significativa per a la seva supervivència.

## Referències

* ↑ Cassola, F. Gerbillurus paeba. UICN 2016. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2016, consultada el 10 juliol 2017.
Espècies vivents de jerbus petits :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Ordre: Rodentia  · Família: Muridae :
Tribus Ammodillini, Desmodilliscini, Gerbillurini i Taterillini :
Tribu Gerbillini :
Categoria :
# Gerbillus amoenus

Gerbillus amoenus és una espècie de mamífer rosegador de la família dels múrids. Viu a Algèria, el Txad, Egipte, Líbia, Mali, Mauritània, el Marroc, el Níger i Tunísia. Ocupa una gran varietat d'hàbitats, des de la vegetació espessa que envolta els oasis i els uadis fins als erms. És una espècie en risc mínim, és a dir, no sembla que hi hagi cap amenaça significativa per a la seva supervivència.

## Referències

* ↑ Granjon, L. Gerbillus amoenus. UICN 2016. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2016, consultada el 21 juliol 2017.
Espècies vivents de jerbus petits :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Ordre: Rodentia  · Família: Muridae :
Tribus Ammodillini, Desmodilliscini, Gerbillurini i Taterillini :
Tribu Gerbillini :
Categoria :
# Gerbillus andersoni

Gerbillus andersoni és una espècie de mamífer rosegador de la família dels múrids. Viu a Egipte, Israel, Jordània, Líbia i Tunísia. Els seus hàbitats naturals són les planes costaneres i els deserts litorals. És una espècie en risc mínim, és a dir, no sembla que hi hagi cap amenaça significativa per a la seva supervivència.
L'espècie fou anomenada en honor del naturalista escocès John Anderson.

## Referències

* ↑ Granjon, L. Gerbillus andersoni. UICN 2016. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2016, consultada el 6 agost 2017.
* ↑ Beolens, B.; Watkins, M.; Grayson, M. The Eponym Dictionary of Mammals (en anglès). Johns Hopkins University Press, 2009, p. 11-12. ISBN 978-0801893049.
Espècies vivents de jerbus petits :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Ordre: Rodentia  · Família: Muridae :
Tribus Ammodillini, Desmodilliscini, Gerbillurini i Taterillini :
Tribu Gerbillini :
Categoria :
# Glàndula exocrina

Una glàndula exocrina és aquella que secreta el producte a l'exterior.
Es classifiquen atenent a diversos criteris.

## Segons la manera de secreció

* Merocrines. Alliberen el producte mitjançant exocitosi (salivals, pàncrees, sudorípares). Aquesta exocitosi pot ser constitutiva o regulada.
* Apocrines. Alliberament del producte més una porció apical de la cèl·lula (mamàries i aixelles).
* Holocrines. Alliberament de tot el contingut cel·lular, destruint-se la cèl·lula (sebàcies).

## Naturalesa del producte de secreció

* Mucoses. Secreten mucines (sublinguals, tracte digestiu i respiratori).
* Seroses. Secreten polipèptids (salivals, paròtides, lacrimals).
* Seromucoses. Secreten mucina i polipèptids (salivals submaxil·lars)
* Altres. (productores de llet, sebàcies…)

## Morfologia

* Unicel·lulars. Una sola cèl·lula.
* Multicel·lulars.
* Sense conducte excretor
* Amb epiteli secretor
* Intra-epitelial (nasal i uretral). Amb conducte excretor.

## Vegeu també

* Glàndula endocrina
* Teixit epitelial
* Histologia
* Epiteli glandular
# George Lucas Coser

George Lucas Coser (Tapejara, 20 de febrer de 1984) és un futbolista brasiler, que ocupa la posició de defensa. Posseeix la nacionalitat italiana.
Comença la seua carrera professional al Grêmio Foot-Ball Porto Alegrense, que el cedeix durant un any al Clube Atlético Mineiro. El 2006 signa pel Celta de Vigo, de la primera divisió espanyola. En el seu segon partit, es lesiona greument, perdent-se la resta de la temporada, en la qual els gallecs perdrien la categoria.
El juliol del 2009 retorna al seu país al fitxar pel Santos FC.

## Referències

* ↑ Celta use the force of George Lucas; UEFA.com, 19 juliol 2006
* ↑ Lucas adds to Celta's woes; UEFA.com, 12 setembre 2006
* ↑ «Santos FC contrata o lateral-direito George Lucas (ex-Celta de Vigo-ESP)» (en portuguès). Santos FC, 31-07-2009 [Consulta: 12 agost 2009].
# Goteló I de Lotaríngia

Goteló I, nascut cap al 967, mort el 1044, va ser marquès d'Anvers des de 1008, i després duc de Baixa Lotaríngia (1023-1044) i Duc d'Alta Lotaríngia (1033-1044). Era el fill més petit de Godofreu I de Verdun conegut com a Godofreu el Captiu comte de Verdun i de les Ardennes, i de Matilde de Saxònia.

## Biografia

A la mort del seu pare (1002), va rebre en el repartiment de béns el marquesat d'Anvers, i es va mostrar fidel al seu germà gran Godofreu II de Verdun, que va rebre al cap de deu anys (1012) el ducat de Baixa Lotaríngia. El 1023 va succeir al seu germà, mort sense fills. El 1024, a la mort de l'emperador Enric II, es va oposar en principi violentament amb altres magnats lotaringis a Conrad II, però després se li va sotmetre (1025).
El 1033, després de la mort del seu cosí Frederic III, Conrad II li va donar el ducat d'Alta Lotaríngia, reconstituint així l'antiga Lotaríngia. L'octubre de 1037, va defensar els seus ducats contra Eudes II de Blois, Comte de Meaux i de Troyes, que intentava crear-se un regne entre França i Germània. Goteló el va derrotar el 15 de novembre de 1037 al comtat de Bar, i Eudes va morir en el combat.
Goteló va aconseguir conservar el país de Drenthe, que havia heretat del seu germà Godofreu el Captiu, encara que Enric II i Conrad II haguessin intentat donar-lo a l'església d'Utrecht.

## Matrimonis i fills

Una esposa, de la qual la història no ha transmès el nom (se cita Barba de Lebarten, sense que això es pugui assegurar), li va donar com a fills a:
* Godofreu II el Barbut († 1069), duc de Baixa i Alta Lotaríngia
* Frederic († 1058), qui fou papa sota el nom d'Esteve IX
* Oda, casada amb Lambert II, comte de Lovaina
* Regelinda, casada amb Albert II († 1063), comte de Namur: Regelinda li va aportar en dot l'alou de Durbuy.
* Matilde, casada amb Sigebald de Santois († abans de 1049), i després a Enric el Furiós († 1061), comte palatí de Lotaríngia, que la va assassinar el 1060.
* Goteló II el Gandul (probablement mort el 1046 o abans), que segons certes interpretacions de les fonts hauria succeït al seu pare a Baixa Lotaríngia, però no es pot dir amb certesa que aquesta successió es produís. En resposta a la rebel·lió de Godofreu II el Barbut (que segons els mateixos historiadors només hauria estat investit amb el ducat d'Alta Lotaríngia i no amb els dos), l'emperador alemany Enric III només hauria amenaçat de donar el ducat a Goteló, que a més sembla que era incompetent.
És dels matrimonis respectius d'Oda i de Régilinda que vindran les pretensions dels comtes de Lovaina i dels comtes de Namur a succeir anys després a Jofré de Bouillon (Godofreu IV), net de Godofreu II. La Baixa Lotaríngia serà atribuïda per l'emperador tan bon punt a una família com a l'altre, abans de tornar definitivament als comtes de Lovaina el 1140.

## Notes

* ↑ . Léon Vanderkindere. H. Lamertin. La Formation territoriale des principautés belges au Moyen Âge. II, 1902, p. 88.

## Referències

* Genealogia de la casa d'Ardennes
* Gozelo I. duc des Nieder-Lothringen (+1044) Arxivat 2006-02-06 a Wayback Machine.
# Georges Hausemer

Georges Hausemer (Differdange, 1 de febrer de 1957 - 13 d'agost de 2018) fou un escriptor luxemburguès publicà contes, novel·les, guies de viatge i llibres de no-ficció. També traduí diverses obres del francès, anglès, castellà i luxemburguès a l'alemany. De vegades utilitzant el pseudònim Theo Selmer, també treballà com a il·lustrador.
Hausemer va estudiar periodisme i llengües romàniques a Salzburg i Magúncia. Des de 1984 ha treballat com a escriptor i traductor independent a Esch-sur-Alzette. Sovint col·laborà en alguns diaris nacionals i internacionals amb articles i reportatges.

## Selecció d'obres
### No-ficció

* "D'Stad Lëtzebuerg (The City of Luxembourg) - Excursions and Impressions", fotografies de Rob Kieffer. Editions Guy Binsfeld. Luxembourg, 2000, pp. 240 ISBN 2-87954-076-3,
* "Echternach: Entdecken – Découvrir – Discover", fotografies de Guy Hoffmann, Editions Guy Binsfeld 2005, pp. 128 ISBN 978-2-87954-148-8.
* "Culinary Luxembourg: Country, People & Cuisine", fotografies de Guy Hoffman, Editions Guy Binsfeld, Luxembourg, 2009, pp. 240 ISBN 2-87954-052-6

### Ficció

* Die Gesetze der Schwerkraft. Editions Phi, Echternach, 1995, pp. 124 ISBN 3-88865-127-1 (alemany)
* Die Tote aus Arlon. Gollenstein Verlag, Blieskastel, 1997, pp. 240 ISBN 3-930008-52-1 (alemany)
* Iwwer Waasser. Roman, Editions Phi, Echternach 1998, pp. 192 ISBN 3-88865-161-1 (luxemburguès)

## Referències

* ↑ Hausemer, Georges. Luxemburger Lexikon (en alemany). Luxemburg: Editions Guy Binsfeld, 2006.
* ↑ "Hausemer, Georges", Luxemburger AutorenLexikon.

## Enllaços externs

* Lloc web de Georges Hausemer Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (alemany)
# Georges Grignard

Auguste Georges Paul Grignard va ser un pilot de curses automobilístiques francès que va arribar a disputar curses de Fórmula 1.
Georges Grignard va néixer el 25 de juliol del 1905 a Villeneuve-Saint-Georges, França i va morir el 7 de desembre del 1977 a Port-Marly.

## A la F1

Va debutar a la segona temporada de la història del campionat del món de la Fórmula 1, l'any 1951, disputant el 16 de setembre del 1951 el GP d'Espanya, que era la vuitena i última prova de la temporada.
Georges Grignard va participar en aquesta única cursa puntuable pel campionat de la F1, no tornant a córrer cap més cursa.
Fora del campionat de la F1 va disputar nombroses proves amb millors resultats que a les curses oficials.

## Resultats a la Fórmula 1

| Any | Equip | Xassís | Motor | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | Posició | Punts |
| 1951 | Private | Talbot-Lago | Talbot | SUI | 500 | BEL | FRA | GBR | ALE | ITA | ESP Ret | - | 0 |

### Resum

| Curses: | Victòries: | Pòdiums: | Poles: | Voltes ràpides: | Punts: |
| 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
# Giovanna Lucacevska

Giovanna Lucaszewska (Varsòvia, 1865 - segle XX), va ser una mezzosoprano polonesa nacionalitzada italiana, activa principalment entre 1888 i 1910.
Al registre Giovanna Łukaszewska, també s'esmenta amb el nom de Giannina, Gianna o Giovannina, però també com a Janina. En canvi, pel que fa al cognom, s'indica diverses vegades amb el cognom de Lucacewka, Lucacevka, Lucaszewka o en un escrit de Giacomo Puccini com a Lucucesca. També es designa com una contralt.
Va començar a estudiar a Polònia i, el 1886, es va traslladar a Itàlia on va estudiar al Liceo Musicale de Bolonya amb el professor Giuseppe Busi. Va cantar el paper de Suzuki en la segona versió de Brescia de Madama Butterfly de Puccini.

## Referències

* ↑ Musica e musicisti rivista illustrata bimestrale. Ricordi, 1904.
* 1 2 Mariani, Antonio. Luigi Mancinelli: la vita. Akademos, 1998.
* ↑ Gherpelli, Giuseppe; Badini, Carlo Maria. L'opera nei teatri di Modena. Vicende di quattro secoli dal ducato di Cesare d'Este alle soglie del duemila. Artioli, 1988.
* ↑ Janczewska-Sołomko, Katarzyna. Dyskopedia poloników do roku 1918. Biblioteka Narodowa, 2002.
* ↑ Larovere, Fav. «Butterfly a Brescia» (en italià). Cielivibrante. Arxivat de l'original el 4 d’octubre 2018. [Consulta: 5 febrer 2019].
* ↑ «Llista enregistraments».
* ↑ «Biografia» (en italià). La Voce Antica. [Consulta: 5 febrer 2019].
# Grammomys cometes

Grammomys cometes és una espècie de mamífer rosegador de la família dels múrids. Viu al sud de Moçambic, l'est de Zimbàbue, el nord de Sud-àfrica i, possiblement, Eswatini. El seu hàbitat natural són els boscos de diferents tipus. Es desconeix si hi ha cap amenaça significativa per a la supervivència d'aquesta espècie. El seu nom específic, cometes, significa ‘cometa’ en llatí.

## Referències

* ↑ Taylor, P. J. Grammomys cometes. UICN 2016. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2016, consultada el 4 gener 2018.
* ↑ Entrada «Grammomys» d'Animalia (en anglès).
# Godzilla (desambiguació)

«Godzilla» té aquests significats:
* Godzilla, monstre de ficció (kaiju) que apareix per primera vegada el 1954 amb una pel·lícula del seu mateix nom, produïda per Toho Film Company
* Godzilla (pel·lícula de 1954)
* Godzilla (1998)
* Godzilla (pel·lícula de 2014), pel·lícula estatunidenco-japonesa del 2014 de ciència-ficció dirigida per Gareth Edwards
* Godzilla, antic nom de Gojira, grup de heavy metal francès de Baiona