OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Atemptat de Grand-Bassam

L'atemptat de Grand-Bassam va ocórrer el 13 de març de 2016 en un complex hoteler de Grand-Bassam, a Costa d'Ivori. En ell van morir 14 civils, dos militars i els sis perpetradors de l'atac.

## Atac

Sis individus van obrir foc contra les persones presents a la platja de Grand-Bassam, Costa d'Ivori, i els clients de tres hotels, entre ells el Etoile du Sud, amb fusells d'assalt i magranes. Alguns testimonis van informar que els atacants cridaven Allahu akbar.
Hores després de l'atemptat el grup terrorista Al-Qaeda del Magrib Islàmic es va atribuir l'atac, el qual van afirmar va ser realitzat per tres individus. De manera paral·lela el grup yihadista Al Murabitun també es va declarar executor dels fets.
Alassane Ouattara, president de Costa d'Ivori, va confirmar la mort de 14 civils i dos militars en l'atemptat. Igualment, el ministor de l'interior, Hamed Bakayoko, va informar sobre la mort de sis suposats terroristes.

## Reaccions internacionals

* ONU: El Consell de Seguretat de les Nacions Unides va expressar «la seva solidaritat amb Costa d'Ivori i els països de la regió en la seva lluita contra el terrorisme» i va destacar «la necessitat d'intensificar els esforços regionals i internacionals per combatre el terrorisme i a l'extremisme violent, que pot conduir al terrorisme».
* Estats Units: El govern nord-americà va condemnar el fet, qualificant-ho d'«atroç atac».
* França: El president francès, François Hollande, va condemnar l'atac i va expressar la seva solidaritat amb les víctimes i els seus familiars.

## Referències

* ↑ «16 morts en un atac contra un complex turístic a Grand Bassam, a Costa d'Ivori». RTVE (13 de març de 2016) rtve.es. [Consulta: 14 març 2016].
* 1 2 ««El president ivorià confirma 14 civils i dos militars morts a Grand Bassam». Europapress (13 de març de 2016). [Consulta: 14 març 2016].
* ↑ «AQMI reivindica l'atemptat de Grand Bassam, a Costa d'Ivori». Europapress (13 de març de 2016). [Consulta: 14 març 2016].
* ↑ «AQMI reivindica l'atemptat de Grand Bassam, a Costa d'Ivori». Telemetro (14 de març de 2016). [Consulta: 14 març 2016].
* ↑ «EUA condemna atac a Costa d'Ivori». Veu d'América (14 de març de 2016). [Consulta: 14 març 2016].
* ↑ «Hollande confirma la mort d'un francès en l'atac de Grand Bassam». Europa Press (13 de març de 2016). [Consulta: 14 març 2016].
# Campanar de Sant Jaume

El Campanar de Sant Jaume és una obra modernista de Creixell (Tarragonès) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

El coronament del campanar, forma una cúpula d’arcs parabòlics amb estàtues de 3 metres d’alçada que representen sant Domènec, sant Francesc d’Assís, sant Lluís rei de França i sant Joan de Malta.

## Referències

* ↑ «Campanar de Sant Jaume». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 23 agost 2021].

## Enllaços externs

* «Campanar de Sant Jaume». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
# Quadrangle Syrtis Major

El quadrangle de Syrtis Major és un dels 30 mapes quadrangulars de Mart utilitzats pel Programa de Recerca en Astrogeologia del Servei Geològic dels Estats Units (USGS). El quadrangle de Syrtis Major també es coneix com MC-13 (Carta de Mart-13).

## Característiques

La seva nomenclatura al·ludeix al golf de Sirte, a Líbia.
Entre els elements estructurals més destacats del quadrangle s'hi troba una part de Terra Sabaea, el Syrtis Major Planum, la Nili Fossae, l'Isidis Planitia, així com la dicotomia marciana.
Entre els cràters situats en el quadrangle s'hi troben, entre molts altres, Jezero i Leighton.

## Referències

* ↑ «Mars». Gazetteer of Planetary Nomenclature. 1994 [Washington], 1995.
* ↑ Williams, 2005.
* ↑ Tabor, Robert. «A Survey of Spectrally Variable Craters within the Syrtis Major Quadrangle; The Search for Carbonates on Mars». Arxivat de l'original el 2021-01-30. [Consulta: 23 gener 2021].
# Metal

«Metal» té aquests significats:
* Heavy metal, estil musical
* Metal (àlbum), àlbum del grup canadenc Annihilator publicat l'any 2007
* Metall, un tipus de material
Viccionari
# Salts de gran altura al Campionat del Món de natació de 2013

BCN 2013 Campionats del món :
| Salts |||
| Individual |||
| 1 m | homes | dones |
| 3 m | homes | dones |
| 10 m | homes | dones |
| Sincronitzats |||
| 3 m | homes | dones |
| 10 m | homes | dones |
| High diving |||
| homes dones |||
| Aigües obertes |||
| 5 km | homes | dones |
| 10 km | homes | dones |
| 25 km | homes | dones |
| Equips | Equips |
| Natació |||
| Lliures |||
| 50 m | homes | dones |
| 100 m | homes | dones |
| 200 m | homes | dones |
| 400 m | homes | dones |
| 800 m | homes | dones |
| 1.500 m | homes | dones |
| Esquena |||
| 50 m | homes | dones |
| 100 m | homes | dones |
| 200 m | homes | dones |
| Braça |||
| 50 m | homes | dones |
| 100 m | homes | dones |
| 200 m | homes | dones |
| Papallona |||
| 50 m | homes | dones |
| 100 m | homes | dones |
| 200 m | homes | dones |
| Estils |||
| 200 m | homes | dones |
| 400 m | homes | dones |
| Relleus lliures |||
| 4×100 m | homes | dones |
| 4×200 m | homes | dones |
| Relleus d'estils |||
| 4×100 m | homes | dones |
| Natació Sincronitzada |||
| Solo | tècnic | lliure |
| Duet | tècnic | lliure |
| Equip | tècnic | lliure |
| combinada ||
| Waterpolo |||
| homes dones | homes dones | |
| Aquesta caixa: |||
La competició de salts de gran altura al Campionat del Món de natació de 2013 es realitza entre els dies 29 i 31 de juliol de 2013 al Port Vell (Barcelona).

## Proves

La competició masclina consta de cinc rondes i la competició femenina de tres.

## Calendari

| Data | Hora | Prova |
| 29 de juliol de 2013 | 16:00 | ronda 1 i 2 (homes) |
| 30 de juliol de 2013 | 16:00 | Final (dones) |
| 31 de juliol de 2013 | 16:00 | Final (homes) |

## Resum de medalles
### Categoria masculina

| Event | Or | Or | Plata | Plata | Bronze | Bronze |
| salt de gran altura | Orlando Duque | 590.20 | Gary Hunt | 589.30 | Jonathan Paredes | 578.35 |

### Categoria femenina

| Event | Or | Or | Plata | Plata | Bronze | Bronze |
| salt de gran altura | Cesilie Carlton | 211.60 | Ginger Huber | 206.70 | Anna Bader | 203.90 |

## Medaller

| Posició | País | Or | Plata | Bronze | Total |
| 1 | Estats Units | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 2 | Colòmbia | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 3 | Regne Unit | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 4 | Alemanya | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 4 | Mèxic | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Total | Total | 2 | 2 | 2 | 6 |

## Referències

* ↑ «Moll de la Fusta – Open Water and High Diving Venue». FINA. fina.org, 21-03-2013. Arxivat de l'original el 5 de juliol 2013. [Consulta: 7 juliol 2013].
* ↑ «High Diving – Schedule». FINA. fina.org, 04-06-2013. Arxivat de l'original el 20 de juny 2013. [Consulta: 7 juliol 2013].
# Pla orbital

El pla orbital d'un objecte orbitant al voltant d'un altre és el pla geomètric en el qual està continguda l'òrbita. N'hi ha prou amb tres punts en l'espai per definir el pla orbital: el centre de l'objecte més pesat, el centre del segon objecte (objecte que orbita) i el centre d'aquest últim objecte passat un temps.
Per definició, la inclinació d'un planeta en el sistema solar és l'angle entre el seu pla orbital i el pla orbital de la Terra. En altres casos, per exemple un satèl·lit en òrbita al voltant d'un altre planeta, és convenient definir la inclinació de l'òrbita del satèl·lit com l'angle entre el seu pla orbital i l'equador del planeta.

## Vegeu també

* Inclinació orbital
* Node orbital
# José Gadea Pro

José Gadea Pro (Alacant, 18 de març de 1861 - 1928) va ser un metge i polític valencià. És conegut com el Doctor Gadea.

## Activitat acadèmica

Va cursar els estudis de Batxillerat a Alcoi. El 1880 obté la llicenciatura de Farmàcia, i el 1889, la de Medicina i Cirurgia. Va ostentar diversos càrrecs, com ara Cap Provincial de Sanitat a Alacant, president de la Societat Econòmica d'Amics del País, president del Col·legi de Metges i Cap de l'Hospital Provincial. Va ser l'autor del primer Reglament de Sanitat i Higiene a l'Estat espanyol.

## Activitat política

Gadea va formar part de la vida política alacantina de finals del segle xix i principis del XX. Va ser membre de la Lògia Constante Alona. Entre els diversos càrrecs que va detentar hi ha el d'alcalde de la ciutat, que ocuparia en tres períodes.
Va ser nomenat batlle alacantí per primer cop el 1893, substituint Manuel Gómiz, fins a 1895. Dos anys després, quan acaba el mandat de José Forner Pascual de Pobil, Gadea pren les regnes durant uns altres dos anys. Finalment, serà alcalde per tercera ocasió entre 1901 i 1903, substituint Alfonso de Sandoval y Bassecourt.
Com a primer edil, Gadea va destacar pels seus esforços a millorar les condicions sanitàries i higièniques d'Alacant.

## Curiositats

* Va estar casat amb Remedios Beneyto Tro; hi van tindre cinc fills.
* Actualment, dona nom a una avinguda d'Alacant, prop del Castell de Sant Ferran.

## Referències

* ↑ El doctor gadea a alicantevivo.org
* ↑ http://www.lasprovincias.es/valencia/20080629/alicante/avenida-doctor-gadea-20080629.html
# Atemptat de Jakarta de 2009

* Aquest article tracta sobre l'atemptat de 2009. Si cerqueu l'atemptat de 2003, vegeu «atemptat a l'Hotel Marriott de 2003».
L'atemptat de Jakarta de 2009 consistí en una sèrie de tres explosions amb motxilles bomba, perpetrats el matí del 17 de juliol de 2009 contra els hotels de luxe de la cadena Marriott i Ritz-Carlton de Jakarta (Indonèsia), provocant nou morts, inclosos els dos activistes indonesis que portaven les motxilles, i cinquanta-sis ferits. Tres de les víctimes eren d'Austràlia, dues dels Països Baixos, una de Nova Zelanda i tres d'Indonèsia.
Els hotels, situats al centre financer de la ciutat, van quedar seriosament danyats. La policia indonèsia va identificar quatre motxilles bomba, tres van detonar en l'atemptat i una quarta fou trobada i desactivada per les forces policíaques i traslladada per a la seva investigació.

## Referències

* ↑ Dos suïcides són els que han provocat l'atemptat de Jakarta, Diari de Girona.cat, 17 de juliol 2009 (consulta: 23-9-09).
# Campanar de Santa Maria de Vallcebre

El Campanar de Santa Maria de Vallcebre és una obra de Vallcebre (Berguedà) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

El campanar és una construcció exempta que es troba al centre d'una plaça que es va configurar al voltant d'aquest. És un campanar de planta octogonal, fruit d'una secció quadrangular amb les arestes en forma de xamfrà. Té uns 20 m d'alçada total. Té una finestra a la planta baixa i un accés amb doble porta per la banda de llevant, i quatre obertures al pis superior, on hi ha la campana. Està cobert amb una teulada de teula àrab de quatre vessants que queda suportada sobre una volta d'aresta de rajols. L'obra és de paredat de pedra amb cantoneres ben marcades i amb elements de maó, com els muntants i arcs de les obertures excepte les del pis superior que són de pedra.
L'accés es fa a través d'una porta petita amb llinda situada a la façana sud, i que es troba al costat d'una portalada més ampla, d'arc de mig punt de maó posat a plec de llibre i amb arc de descàrrega a la part superior. Aquesta portalada dona accés a un petit espai coberta amb volta de creueria amb petxines i que seria una antiga capella lateral. La porta d'entrada és amb llinda horitzontal i permet l'accés al cos d'escala que porta al pis superior, on es troba la campana. L'escala és de 8 trams (dos pisos), amb el darrer tram obert i al que s'accedeix a través d'una portella. El darrer pis, presenta quatre finestres d'arc de mig punt, i en la de sud-oest hi ha penjada la campana.
La campana és de bronze, feta pel fonedor Juan Bautista Roses Soler (Atzeneta d'Albaida) l'any 1945, i pesa 271 Kg. El jou de la campana és de planxa de ferro amb l'anagrama marià retallat a la part central i amb un ocell també de planxa a la part superior. L'accionament de la campana és manual, mitjançant una corda.

## Referències

* 1 2 3 «Campanar de Santa Maria de Vallcebre». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 26 maig 2020].
# Quadrangle Sedna Planitia

El quadrangle Sedna Planitia és un dels quadrangles definits per la cartografia de Venus aprovats per la Unió Astronòmica Internacional.
En els mapes a escala 1 / 5.000.000 (identificat amb el codi V-19) inclou la porció de la superfície de Venus situada en latitud d'entre 25º a 50° N, i longitud entre 330º a 360° E.
En els mapes a escala 1 / 10.000.000 (identificat amb el codi I-2466) inclou la porció de la superfície de Venus situada en latitud d'entre 0° a 57° N, i longitud entre 300º a 60° E.
Deu el seu nom a la Sedna Planitia.

## Referències

* ↑ USGS Astrogeology: Gazetteer of Planetary Nomenclature « Quadrangles de Venus a escala 1 / 5.000.000 »
* 1 2 Sedna Planitia, V-19
* ↑ Sedna Planitia, I-2466
# Mengusovce

Mengusovce és un poble i municipi d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Prešov, al nord del país. La primera referència escrita de la vila data del 1398.
# Bandera de Catalunya (espectacle)

Bandera de Catalunya - La fi del comtat d'Empúries és un espectacle teatral nascut l'any 1979, obra d'Esteve Albert i Corp, que sabé engrescar tot un poble per tirar endavant un projecte que mou més d'un centenar d'actors. Any rere any, la plaça dels Comtes d'Empúries de Bellcaire d'Empordà reviu la història medieval de Bellcaire i el seu entorn i els fets clau de la història de Catalunya durant els segles XII-XIV, com la conquesta de l'illa de Mallorca o l'expansió de la Corona Catalano-aragonesa per la Mediterrània i la final annexió del Comtat d'Empúries a la corona, tot representat per veïns del poble i voltants.
Un aspecte important de l'obra és també la música en viu, que recull tant balades i cançons compostes especialment per l'espectacle com cançons originals dels trobadors de l'època.
Divendres Sant, es representa a la plaça dels Comtes d'Empúries de Bellcaire d'Empordà.

## Referències

* ↑ «Còpia arxivada». EL PUNT, 20-04-1979, pàg. 12. Arxivat de l'original el 2015-04-02 [Consulta: 31 desembre 2021]. Arxivat 2015-04-02 a Wayback Machine.
* ↑ «Còpia arxivada». Los Sitios de Gerona, 10-04-1979, pàg. 19. Arxivat de l'original el 2015-04-02 [Consulta: 31 desembre 2021]. Arxivat 2015-04-02 a Wayback Machine.
* ↑ «Bandera de Catalunya (espectacle)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.

## Enllaços externs

* Web de Bandera de Catalunya
* http://www.festes.org/articles.php?id=652
# Agustín Torres Valderrama

Agustín de Torres Valderrama (Màlaga, 22 de novembre de 1811 - 24 d'octubre de 1881) va ser un polític espanyol, diputat i senador a Corts i governador civil.

## Trajectòria

Llicenciat en jurisprudència, fou president de la Diputació d'Ourense el 1851 i secretari del govern civil de la Corunya. Fou governador civil de la província de Barcelona el 1857 i 1858 president de la Diputació (1858). També va ser governador civil de les províncies de Sevilla (1858), Guadalajara (1866) i Badajoz (1867). Va ser elegit diputat pel districte de Bande a les eleccions a Corts de 1863 i 1864 i pel de Xinzo de Limia a les de 1867. De 1866 a 1868 fou membre del Consell d'Estat, que també ho tornaria a ser el 1875, així com Intendent de les Filipines. Durant la restauració borbònica fou senador per la província d'Ourense de 1867 a 1881.

## Referències

* ↑ La Correspondencia de España, 24-10-1882, p. 4.
* ↑ El govern civil de Barcelona per Manuel Risques Corbella, p. 37-38
* ↑ Fitxa del Congrés de Diputats
* ↑ TORRES VALDERRAMA, AGUSTÍN DE, al web del Senat
# Pokémon Legends: Z-A

Pokémon Legends: Z-A és un videojoc de 2025 desenvolupat per Game Freak i publicat per Nintendo i The Pokémon Company per a Nintendo Switch. Anunciat el febrer de 2024, Legends: Z-A forma part de la novena generació de videojocs Pokémon. Té lloc a la ciutat de Lumiose, a la regió de Kalos, ambientada en París, França, que es va originar a Pokémon X i Y (2013). Legends: Z-A és el segon joc de Pokémon Legends, després de Legends: Arceus (2022).

## Referències

* ↑ Bailey, Kat. «New Pokémon Legends Announced for 2025 - Pokémon Presents 2024». IGN, 27-02-2024. Arxivat de l'original el 27 February 2024. [Consulta: 27 febrer 2024].
# José Gafo

José Gafo Muñiz (Campumanes, Ḷḷena, Astúries, 1881 - Madrid, 1936) fou un sacerdot de l'orde dels dominics i sindicalista espanyol. És venerat com a beat per l'Església catòlica. Sacerdot i dominic, impulsà el sindicalisme catòlic, amb els qualificatius de «Lliure» o «Professional». El febrer de 1914 fundà el Sindicat de Ferroviaris Lliures de Madrid, amb la mateixa estructura del sindicats catòlics però sense el distintiu de catòlic.
L'estiu de 1923 viatjà a Barcelona i s'entrevistà amb Ramon Sales, dirigent del Sindicats Lliures impulsant el procés d'unió dels Sindicats Catòlico-Lliures del nord d'Espanya amb els Lliures de Barcelona, que quallaria a finals d'any amb la constitució a Pamplona de la Confederación de Sindicatos Libres de España. Va ser membre del Consell de Treball de la dictadura del general Miguel Primo de Rivera. Restà postergat amb la proclamació de la Segona República Espanyola el 1931, i va donar suport a l'intent de cop d'estat del general José Sanjurjo del 10 d'agost de 1932.
A les eleccions generals espanyoles de 1933 fou elegit diputat per Navarra en la candidatura del Bloc de Dretes. El desembre de 1934 firmava el manifest del Bloque Nacional, inspirat per José Calvo Sotelo i es manifestava partidari de l'acció extraparlamentària, seguint la trajectòria de l'extrema dreta tradicionalista. El 5 d'agost de 1936 fou detingut i empresonat, i el 4 d'octubre de 1936, a la sortida de la presó Model de Madrid, fou assassinat.
Considerat màrtir per l'Església Catòlica, fou beatificat l'octubre de 2007 pel papa Benet XVI.
# Atemptat de Kabul de juliol de 2016

L'atemptat de Kabul fou un atac suïcida esdevingut a Kabul, capital de l'Afganistan, el 20 de juny de 2016. Aquest atac fou perpetrat a les 03.30 de la matinada (01.30 GMT). De resultes de l'atac, 14 persones van resultar mortes, i 9 més van resultar ferides. L'atac fou reivindicat pels talibans i per Estat Islàmic.
L'atac va tenir lloc contra un minibús que transportava guàrdies de seguretat nepalesos cap a l'ambaixada canadenca. L'atacant estava al complex on treballaven els guàrdies, i va aproximar-se a peu cap al minibús, que estava retingut a causa del trànsit. Seguidament, l'atacant es va detonar, amb el resultat de què 14 guàrdies de seguretat van morir, i 9 persones més en van resultar ferides, 5 empleats nepalesos i 4 civils afganesos, que estaven en un mercat adjacent al lloc de l'atac.
Un portaveu talibà, Zabihullah Mujahid, va reivindicar la responsabilitat de l'atac, afirmant que es tractava d'un acte "contra les forces d'agressió" a l'Afganistan. L'atac també fou reivindicat per Estat Islàmic.

## Reaccions

* Afganistan: El representant afganès Abdul·là Abdul·là va declarar que l'atac fou un acte de "terror i intimidació".
* Nepal: Un portaveu del ministeri d'afers exteriors nepalès, Bharat Raj Paudyal, afirmà que el govern nepalès, mitjançant la seva ambaixada al Pakistan, està treballant en la identificació de les víctimes i en esbrinar els detalls de l'atac.
* Canadà: El primer ministre canadenc, Justin Trudeau declarà que es va tractar d'un atac "covard", i que els seus pensaments "estan amb les víctimes i amb el poble afganès". El ministre d'afers exteriors canadenc, Stéphane Dion, també va condemnar l'atac, i declarà que "moltes de les víctimes van formar part de la família de la nostra ambaixada durant anys, i els recordarem pel seu servei en la protecció dels homes i dones de l'Ambaixada del Canadà a l'Afganistan."

## Referències

* 1 2 «Suicide bombing in Kabul kills 14 Nepalese security guards». The Guardian, 20-06-2016 [Consulta: 24 juny 2016].
* 1 2 3 4 «Suicide bomber kills 14 security guards in Kabul». The Washington Post, 20-06-2016 [Consulta: 24 juny 2016].
* 1 2 3 4 5 «Taliban Suicide Bombing Kills 14 Nepalese Guards in Kabul». ABC News, 20-06-2016 [Consulta: 24 juny 2016].
* 1 2 «Trudeau condemns killing of 14 Canadian Embassy security guards in Kabul». The Star.com, 20-06-2016 [Consulta: 24 juny 2016].
# Menno ter Braak

Menno ter Braak (Eibergen, Berkelland, 26 de gener de 1902 – La Haia, 15 de maig de 1940) va ser un escriptor, assagista i crític literari neerlandès. Junt amb E. du Perron i Maurice Roelants va fundar la revista literària influent Forum.
Va ser un dels intel·lectuals més importants del seu temps. A més de Forum va crear el Comitè de vigilància dels intel·lectuals anti-nacional-socialistes. Quan va esclatar la Segona Guerra Mundial i els Països Baixos va suïcidar-se el 15 de maig de 1940 amb l'ajuda del seu germà, el psiquiatre Wim ter Braak.

## Obres principals
### Assaig

* Het carnaval der burgers (1930) ("El carnaval dels ciutadans")
* Afscheid van domineesland (1931) ("Comiat d'un país de pastors")
* Demasqué der schoonheid (1932)
* Politicus zonder partij(1934) ("Polític sense partit")
* Van oude en nieuwe christenen (1937) ("Sobre cristians vells i nous")

### Novel·les

* Hampton Court (1931)
* Dr. Dumay verliest… (1933)

## Referències

* ↑ «Leven en werk», Web de la fundació Menno ter Braak, (en català: vida i obra)

## Bibliografia

* Per a bibliografia secundària quasi completa vegeu: «Bibliografia i literatura secundària sobre Menno ter Braak». Biblioteca digital de la literatura neerlandesa.
* Hanssen, Léon. Want alle verlies is winst: Menno ter Braak 1902-1930. Amsterdam: Balans, 2000, p. 600. ISBN 9789050185271. («Tota pèrdua és benifici: Menno ter Braak 1902-1930»)
* Hanssen, Léon. Sterven als een polemist: Menno ter Braak 1930-1940. Amsterdam: Balans, 2001, p. 727. ISBN 9789050185288. («Morir com polemista: Menno ter Braak 1930-1940»)
# Sant Francesc del Convent de Caputxins de Ceret

Nostra Senyora dels Angels, Convent dels Caputxins de Ceret és la capella del Convent dels Caputxins de Ceret, del terme comunal del mateix nom, a la comarca del Vallespir (Catalunya del Nord).
Està situat a poca distància al sud-est de la vila, just al costat de migdia de l'estadi de rugbi de Ceret.
És un edifici de dimensions mitjanes; barroc, d'una sola nau amb capçalera exempta, està annex al Convent dels Caputxins de Ceret.

## Bibliografia

* Becat, Joan. «37 - Ceret». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. I. Aiguatébia-Montner. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032.
* Gavín, Josep M. «Vall 17. Sant Francesc dels Pares Caputxins». A: Capcir - Cerdanya - Conflent - Vallespir - Rosselló. Barcelona: Arxiu Gavín, 1978 (Inventari d'esglésies, 3**). ISBN 84-85180-13-5.
* Ponsich, Pere; Lloret, Teresa; Gual, Raimon. «Morellàs i les Illes». A: Vallespir, Conflent, Capcir, Baixa Cerdanya, Alta Cerdanya. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 15). ISBN 84-85194-60-8.

## Referències

* ↑ El Convent dels Caputxins en els ortofotomapes de l'IGN.
# Regió no traduïda

En genètica la regió no traduïda (UTR de l'anglès untranslated region) a les regions no traduïdes de l'ARN. Es parla generalment d'un 5'-UTR i d'un 3'-UTR, els quals són les dues parts no traduïdes de cada gen, ja que són al costat de la pauta oberta de lectura (ORF). D'aquesta manera, l'element que es troba "corrent amunt" d'aquest és el 5'-UTR, ja que contacta amb l'ORF mitjançant el carboni 5' de la desoxiribosa del primer desoxiribonucleòtid de l'ORF; i, "corrent avall", se situa el 3'-UTR, que contacta mitjançant el carboni 3' de l'últim desoxiribonucleòtid de l'ORF (codó de finalització).

## Enllaços externs

* UTResource Arxivat 2008-09-23 a Wayback Machine.
* Mignone F, Gissi C, Liuni S, Pesole G (2002) "Untranslated regions of mRNAs." Genome Biol. 3(3):REVIEWS0004