OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Hodgenville

Hodgenville és una població dels Estats Units a l'estat de Kentucky. Segons el cens del 2000 tenia 2.874 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Hodgenville tenia 2.874 habitants, 1.235 habitatges, i 781 famílies. La densitat de població era de 645,1 habitants/km².
Dels 1.235 habitatges en un 29,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 42,3% hi vivien parelles casades, en un 18,1% dones solteres, i en un 36,7% no eren unitats familiars. En el 34,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 17,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,17 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,76.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22,8% tenia menys de 18 anys, un 7,9% entre 18 i 24, un 25,2% entre 25 i 44, un 22,8% de 45 a 60 i un 21,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 76,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 25.132 $ i la renda mediana per família de 37.125 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.678 $ mentre que les dones 18.095 $. La renda per capita de la població era de 14.794 $. Entorn del 16,9% de les famílies i el 22,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Hodgenville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Hodgenville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Horné Trhovište

Horné Trhovište és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Trnava, a l'oest del país.

## Història

La primera menció escrita de la vila es remunta al 1156.
# Horst Eckel

Horst Eckel (* 8 de febrer de 1932 a Vogelbach, avui Bruchmühlbach-Miesau, Renània-Palatinat; † 3 de desembre de 2021) fou un futbolista alemany de la dècada de 1950 i l'últim heroi vivent del Miracle de Berna, 1954.
Fou 32 cops internacional amb la selecció alemanya amb la qual participà en la Copa del Món de futbol de 1954 i a la Copa del Món de futbol de 1958.
Pel que fa a clubs, defensà els colors del 1. FC Kaiserslautern i SV Röchling Völklingen.

## Referències

* ↑ «Horst Eckel: "Ich habe nicht für Geld Fußball gespielt"» (en alemany), 08-02-2017.
* ↑ «Horst Eckel: Letzter Fußball-Weltmeister von 1954 ist tot» (en alemany). Der Spiegel, 03-12-2021. ISSN: 2195-1349.
* ↑ «Horst Eckel Statistics». FIFA. Arxivat de l'original el 22 de juliol 2014. [Consulta: 22 gener 2010].
* ↑ «1958 FIFA World Cup: Germany FR Squad». FIFA. Arxivat de l'original el 10 de desembre 2013. [Consulta: 22 gener 2010].
* ↑ «German Soccer Personalities». abseits-soccer.com. Arxivat de l'original el 2008-12-22. [Consulta: 9 febrer 2018].
* ↑ Bitter, Jürgen. Deutschlands Fußball Nationalspieler (en alemany). Sportverlag, 1997, p. 96.
Horst Eckel amb la selecció alemanya - Plantilles de navegació :
Selecció de futbol d'Alemanya Federal – Copa del Món de futbol 1954
1 Turek •
2 Laband •
3 Kohlmeyer •
4 Bauer •
5 Erhardt •
6 Eckel •
7 Posipal •
8 Mai •
9 Mebus •
10 Liebrich •
11 Metzner •
12 Rahn •
13 Morlock •
14 Klodt •
15 O. Walter •
16 F. Walter •
17 Herrmann •
18 Biesinger •
19 Pfaff •
20 Schäfer •
21 Kubsch •
22 Kwiatkowski •
Seleccionador: Herberger
Selecció de futbol d'Alemanya Federal – Copa del Món de futbol 1958
1 Herkenrath •
2 Erhardt •
3 Juskowiak •
4 Eckel •
5 Wewers •
6 Szymaniak •
7 Stollenwerk •
8 Rahn •
9 Walter •
10 Schmidt •
11 Schäfer •
12 Seeler •
13 Klodt •
14 Cieslarczyk •
15 Kelbassa •
16 Sturm •
17 Schnellinger •
18 Hoffmann •
19 Peters •
20 Nuber •
21 Sawitzki •
22 Kwiatkowski •
Seleccionador: Herberger :
# Huzhou

Huzhou (xinès: 湖州; pinyin: Húzhōu) és una ciutat a nivell de prefectura al nord de la província de Zhejiang, a la República Popular de la Xina. Situada al sud del llac Tai, limita amb Jiaxing a l'est, Hangzhou al sud i les províncies d'Anhui i Jiangsu a l'oest i al nord respectivament. Segons el cens del 2020, la seva població era de 3.367.579 habitants, dels quals 1.015.937 vivien a l'àrea urbanitzada (o metropolitana) al districte de Wuxing, ja que el districte de Nanxun encara no està conurbat.

## Història

* 248 aC. El comtat de Gucheng (菰城縣) va ser creat per l'estat de Chu.
* 222 aC, dinastia Qin. Es crea el comtat de Wucheng (烏程縣).
* 266. El Regne de Wu va establir la Comarca de Wuxing (吳興郡), la seva àrea administrativa que inclou la moderna ciutat de la prefectura de Huzhou i Hangzhou, Yixing a l'actual Jiangsu.
* 602. La dinastia Sui va canviar el nom de Wuxing a Huzhou (湖州). Durant la dinastia Tang, Huzhou va administrar cinc comtats: Wucheng (烏程), Wukang (武康), Changxing, Anji i Deqing.
* Al començament de la dinastia Song, el comtat de Gui'an (歸安縣) es va dividir del comtat de Wucheng.
* Durant la dinastia Qing, Huzhou va administrar set comtats: Wucheng, Guo'an, Wukang, Deqing, Changxing, Anji i Xiaofeng.
* El 1949, amb l'establiment de la República Popular de la Xina, la ciutat de Huzhou es va convertir en la seu del govern del primer districte especial de Zhejiang, àrea administrativa que inclou les modernes ciutats de la prefectura de Huzhou i Jiaxing.
* El 1983 es va crear la ciutat a nivell prefectura de Huzhou.

## Administració

La ciutat-prefectura de Huzhou administra 6 divisions a nivell de comtat, inclouent una zona de desenvolupament econòmic, 2 districtes i 3 comtats.
Mapa :
| Wuxing Nanxun Comtat de Deqing Comtat de Changxing Comtat d'Anji ||||||
| Subdivisió | Xinès | Pinyin | Poblaciío (2020) | Superfície (km²) | Densitat |
| Ciutat pròpiament dita ||||||
| Districte de Wuxing | 吴兴区 | Wúxīng Qū | 1.015.937 | 871 | 869,30 |
| Suburbà ||||||
| Districte de Nanxun | 南浔区 | Nánxún Qū | 542.889 | 716 | 748,67 |
| Rural ||||||
| Comtat de Changxing | 长兴县 | Chángxīng Xiàn | 673.736 | 1.388 | 462,52 |
| Comtat de Deqing | 德清县 | Déqīng Xiàn | 548.568 | 936 | 525,41 |
| Comtat d'Anji | 安吉县 | Ānjí Xiàn | 486.409 | 1.882 | 247,90 |
* Zona de desenvolupament econòmic de Huzhou (湖州经济开发区)

## Personatges destacats

* Zhu Zhi (朱治; 156–224) i Zhu Ran (朱然; 182–248), general militar del Regne de Wu durant el període dels Tres Regnes.
* Shen Yue (沈約; 441–513), destacat erudit de la dinastia Liang i autor del Llibre de les cançons.
* Chen Baxian (陳霸先; 503–559), fundador i emperador Wu de la dinastia Chen durant l'època de les dinasties del nord i del sud.
* Lu Yu (陸羽; 733–804), savi del té, autor del llibre El Clàssic del te.
* Zhao Mengfu (趙孟頫; 1254–1322), gran cal·lígraf i alt oficial de la dinastia Yuan.
* Guan Daogao (1262 - 1319?), cal·lígraf i autor.
* Yu Yue (俞樾; 1821–1906), erudit.
* Wu Changshuo (吳昌碩; 1844–1927), cal·lígraf.
# Huzaima bint Nasser

Huzaima bint Nasser (1884 – 1935) va ser una princesa àrab, xerifa de la Meca. Va ser reina del Regne Àrab Unit de Síria i posteriorment del Regne de l'Iraq, d'on va ser reina mare.

## Biografia

Son pare era el príncep Nasser bin 'Ali Pasha. Era la germana bessona de Musbah bint Nasser. En 1904, a Istanbul, es va casar amb el príncep Faisal I fill del xerif de la Meca.
Va tenir tres filles i un fill:
* Azza de l'Iraq (1906 – 1936);
* Rajiha de l'Iraq (1907–1959);
* Raifia de l'Iraq (1910–1934);
* Gazi I de l'Iraq (1912–1939), posteriorment rei de l'Iraq.
Després de la Primera Guerra Mundial, els territoris que formaven l'Imperi Otomà van ser dividits entre les nacions europees o es van independitzar. En 1920, Faisal va ser proclamat rei de Síria, i Hazima va passar a ser regna consort. Per estar al costat del seu marit, es va traslladar amb els seus fills al nou palau reial a Damasc. Però després de quatre mesos de regnat, el regne de Síria va ser dissolt després de la guerra francosiriana, i Faisal i Hazima van perdre els seus títols.
En 1921, el govern britànic va decidir posar a Faisal com a rei del nou Regne de l'Iraq, sobre el que tenien un mandat internacional. Va acceptar i va ser proclamat rei. Hazima es va convertir en reina, i la família reial es va traslladar a Bagdad, la capital del nou regne. Faisal va morir en 1933, i va ser succeït pel seu fill Gazi, i Hazima es va convertir en reina mare de l'Iraq. Va morir a Bagdad dos anys més tard, en 1935.

## Referències

* ↑ Omnilexica.org
# Identitat abeliana

En matemàtiques, la identitat abeliana és una equació que expressa el Wronskià de dues solucions homogènies d'una equació diferencial ordinària lineal de segon ordre en termes dels coeficients de l'equació diferencial original. La identitat deu el seu nom al matemàtic Niels Henrik Abel.
La identitat abeliana, en relacionar les solucions linealment independents d'una equació diferencial, es pot fer servir per trobar una solució de l'altra, proporciona identitats útils relacionades amb les solucions, i també és útil com a part d'altres tècniques com el mètode de variació dels paràmetres. És especialment útil en equacions com l'equació de Bessel, en la qual les solucions no tenen una forma analítica simple, ja que en aquests casos el Wronskià és difícil de calcular directament.

## Definició

Donada una equació diferencial ordinària lineal homogènia de segon ordre
    ${\frac {{\textrm {d}}^{2}y}{{\textrm {d}}x^{2}}}+P(x){\frac {{\textrm {d}}y}{{\textrm {d}}x}}+Q(x)\,y=0.$
la identitat abeliana es pot escriure com a
    $W(x)=W(0)\exp \left(-\int _{0}^{x}P(\xi )\,{\textrm {d}}\xi \right)$
on W(x) és el Wronskià de dues solucions linealment independents de l'equació diferencial.

## Derivació

Siguin y$_1$ i y₂ dues solucions linealment independents de l'equació diferencial
    $y''+P(x)\,y'+Q(x)\,y=0,$
Llavors el Wronskià d'aquestes dues funcions es defineix com a
    $W(x)=y_{1}'y_{2}-y_{1}y_{2}'.\,$
Derivant s'obté
    $W'(x)=y_{1}''y_{2}+y_{1}'y_{2}'-y_{1}'y_{2}'-y_{2}''y_{1}\,$
    $W'(x)=y_{1}''y_{2}-y_{1}y_{2}''.\,$
Solucionant per $y''$ a l'equació diferencial original ens dona
    $y''=-P(x)\,y'-Q(x)\,y.\,$
i el resultat se substitueix al Wronskià:
    $W'(x)=\left(-P(x)y_{1}'-Q(x)\,y_{1}\right)y_{2}-y_{1}\left(-P(x)y_{2}'-Q(x)\,y_{2}\right)\,$
    $W'(x)=-P(x)y_{1}'y_{2}-Q(x)y_{1}y_{2}+P(x)y_{1}y_{2}'+Q(x)y_{1}y_{2}\,$
    $W'(x)=-P(x)(y_{1}'y_{2}-y_{1}y_{2}')\,$
    $W'(x)=-P(x)\,W(x)$
Això és una equació diferencial lineal de primer ordre.
    ${\frac {{\textrm {d}}W}{W}}=-P(x)\,{\textrm {d}}x\,$
    $\ln \left({\frac {W(x)}{W(0)}}\right)=-\int _{0}^{x}P(\xi )\,{\textrm {d}}\xi \,$
    $W(x)=W(0)\exp \left(-\int _{0}^{x}P(\xi )\,{\textrm {d}}\xi \right).$

## Referències

* (anglès) Boyce, W. E. and DiPrima, R. C. Elementary Differential Equations and Boundary Value Problems, 4th ed. Nova York: Wiley, 1986.
* (anglès) Eric W. Weisstein. "Abel's Differential Equation Identity." From MathWorld--A Wolfram Web Resource. http://mathworld.wolfram.com/AbelsDifferentialEquationIdentity.html
# Ibn Khàlaf

Ibn Khàlaf fou imam ibadita de la Tripolitana, fill de Khàlaf ibn as-Samh, net d'as-Samh ibn Abd-al-Ala (visir de l'imam rustàmida Abd-al-Wahhab ibn Abd-ar-Rahman fins vers el 811 i després governador de Tripolitana) i net de l'imam Abu-l-Khattab al-Maafirí. Va succeir el seu pare en data desconeguda vers la meitat del segle ix.
El 879/880, quan Àhmad ibn Tulun d'Egipte va assetjar Trípoli de Líbia, aquesta ciutat va rebre ajut del governador rustàmida Abu-Mansur Ilyas, que sembla que governava tot el Djabal Nafusa, i del mateix imam de Tahert. Fou per aquest temps que Ibn Khàlaf, fill i successor de Khàlaf, va perdre Timiya i es va refugiar amb els amazics zawagha a la península de Risu (Riso, Rimu, Razu, i en català [Muntaner] Ris, moderna península d'Akkara), enfront de Gerba, i a la mateixa illa on fou protegit pels zawagha, que finalment el van acabar entregant al governador Ilyas, vers 894.
Vers el 895 o 896 l'estat rustàmida es va extingir. Ibn Khàlaf va ser deportat a algun lloc del Jabal Nafusa on va morir en època desconeguda.

## Bibliografia

* T. Lewicki, Études ibadites nord-africaines, Varsòvia, 1955
# Idiotisme (malaltia)

Idiota és com s'havia anomenat al segle xix i primers anys del xx les persones considerades amb un quocient intel·lectual molt per sota de la mitjana. Es considera que el quocient entre l'edat cronològica i l'edat mental hauria de ser proper a la unitat, és a dir, que haurien de ser més o menys coincidents, però aquesta persona el tindria entre zero i 0,24, inferior a la d'un imbècil. Actualment aquest terme mèdic està obsolet.
Aquesta discapacitat psíquica extrema es detecta ja des d'una edat molt primerenca, es considera una malaltia incurable i amb símptomes difícilment contrarrestables, que poden incloure immobilitat, incapacitat per a parlar, manca de memòria i poca resposta a estímuls exteriors. La majoria de casos el malalt ho és de naixement, però també pot causar la malaltia un cop fort, per exemple en un accident, o per una absència d'oxigen al cervell.

## Etimologia

El mot català idiota prové del grec ἰδιώτης, idiōtēs, de ἴδιος, idios, que significa "privat", "un mateix". Va ser emprat a la Grècia de les polis per a designar persones egoistes, o que no participaven en la societat. Els metges la van reprendre segles després per a caracteritzar aquests malalts per què no tenen noció del món exterior a ells i gairebé no responen a cap estímul.

## Cultura popular

* L'Idiota és també un joc de cartes
* Amor idiota és una pel·lícula de Ventura Pons estrenada en 2004

## Vegeu també

* Idiòcia fenilpirúvica
# Ierxovka

«Ierxovka» té aquests significats:
* Ierxovka (Atkarsk), localitat de l'óblast de Saràtov, a Rússia
* Ierxovka (Volgograd), localitat de l'óblast de Volgograd, a Rússia
* Ierxovka (Kírov), localitat de l'óblast de Kírov, a Rússia
# Illa Sant Nicolau

San Nicolás (Sant Nicolau) (abreujat a vegades a San Nic o SNI) és la més remota de les illes de Califòrnia. Forma part del comtat de Ventura i de les illes Santa Bàrbara.
Els seus 54 km² són actualment controlats per l'armada estatunidenca, que utilitza l'illa com a camp d'entrenament i de proves d'armament.
* Illes Santa Bàrbara
* Anacapa · Sant Climent · Sant Miquel · Sant Nicolau · Santa Bàrbara · Santa Catalina · Santa Cruz · Santa Rosa
# Illa Groais

Groais és una de les illes Grey, l'altra és l'illa Bell. Té una superfície de 41 km² i es troba al costat de la Gran Península del Nord de Terranova, al Canadà.
L'illa està deshabitada, però en el passat havia estat utilitzada pels pescadors bascos i bretons primer, i a partir del segle XVI per inuits. El 1534 foren identificades per Jacques Cartier, mentre que James Cook va visitar l'illa el 7 de juliol de 1754. La costa nord de l'illa Groais té alts penya-segats que s'aixequen a més de 100 metres de l'oceà.
Va rebre el seu nom actual de l'illa de Groix, davant de la costa de Bretanya.

## Referències

* ↑ "Grey Islands". The Columbia Gazetteer of North America, 2000. Arxivat 2004-11-21 a Wayback Machine.
* ↑ Peter E. Pope: Les Inuit au Labrador méridional / The Inuit in southern Labrador, in: Études/Inuit/Studies 39,1 (2015) 15–36.
* ↑ William Baillie Hamilton: Place Names of Atlantic Canada, éditions University of Toronto Press, 1996, p. 210
* ↑ «Cook in Newfoundland. 1764. Part 1: January to August». Arxivat de l'original el 2007-02-19. [Consulta: 4 febrer 2007].
* ↑ CNRS Editions. Trésor du terroir. Les noms de lieux de la France, 2016. .
# In Treatment

In Treatment és una sèrie de televisió d'HBO produïda per Mark Wahlberg sobre un psicoanalista, el doctor Paul Weston (interpretar per Gabriel Byrne), i les seves sessions setmanals amb els seus pacients. Està basada en una sèrie israeliana exitosa anomenada בטיפול («en teràpia» en hebreu).
L'abril del 2009 començà a la cadena nord-americana HBO la segona temporada de la sèrie, amb nous pacients, on repeteixen els psicoanalistes Paul i Gina. La tercera temporada començà l'octubre del 2010 i es va reduir el nombre de casos a quatre per setmana.

## Argument

En Paul és un psicoanalista amb una consulta als afores de Maryland. La sèrie es desenvolupa a través del dia quotidià de la interacció amb els seus pacients, i la seva pròpia supervisió com a terapeuta. Cada episodi se centra en una única sessió de teràpia amb un pacient, diferent per a cada dia de la setmana, inclòs ell mateix amb la sessió amb la seva supervisora el divendres.

### Primera temporada

Durant la primera temporada el dilluns atén la Laura, una jove sensual i en conflicte amb les seves relacions, que la porta a confrontar els seus propis fantasmes en un context de crisi personal i prematrimonial. Dimarts atén l'Alex, un pilot de la naval que es resisteix a la teràpia amb conflictes amb la seva professió, el seu pare i la seva orientació sexual. Dimecres és el torn de la Sophie, una adolescent amb problemes familiars que passa per una crisi de creixement amb pulsions autodestructives. Dijous fan teràpia de parella en Jake i l'Amy. Finalment, divendres és el dia en què ell mateix se sotmet a una teràpia amb la Gina (interpretada per Dianne Wiest), la seva antiga mentora i psicoanalista, amb qui està unit mitjançant històries decisives del passat personal i professional.

### Segona temporada

En Paul s'ha divorciat i s'ha traslladat a Brooklyn. En el primer episodi continua la sèrie a través de la relació amb el pare de l'Alex. Aquest interposa una denúncia contra en Paul per negligència, que alhora serveix de fil conductor fins al final de la temporada.

### Tercera temporada

Després de l'episodi final de la segona temporada, Leight va dir en una entrevista que una tercera temporada continua sent una possibilitat, però va assenyalar que el xou havia estat esgotador per a tots els que hi participaven i tampoc no havia estat un gran èxit per a l'HBO. Tanmateix, el 23 d'octubre del 2009, HBO va anunciar que n'hi hauria una tercera temporada. La producció començà a començaments del 2010 per a una estrena a finals d'octubre. En aquesta tercera temporada la consulta quedà definitivament establerta a l'apartament d'en Paul a Brooklyn, Nova York, la mateixa ubicació que ja tenia a la segona temporada.
# Ingeborg Drewitz

Ingeborg Drewitz (nascuda Ingeborg Neubert, Berlín, 10 de gener de 1923 - 26 de novembre de 1986) fou una escriptora alemanya de gèneres literaris diversos, a més de novel·la i narrativa. Llicenciada en literatura alemanya, història i filosofia, doctorada el 20 d'abril de 1945 a la Universitat Friedrich-Wilhelms, actual Universitat Humboldt de Berlín, va fer una tesi sobre el poeta Erwin Guido Kolbenheyer.
Escriptora contemporànea al nazisme, es va interessar per la història de la postguerra alemanya i la història social de les dones, amb especial interès pels desafavorits, presoners i peticionaris d'asil. El seu drama Alle Tore werden bewacht (1955) va retratar per primera vegada a Alemanya, les condicions de vida en els camps de concentració. La novel·la més exitosa, Gestern war heute : Hundert Jahre Gegenwart (1978), se centra en tres generacions de dones del segle xx.
Entre 1973 i 1980 va fer classes a l'Institut de Periodisme de la Universitat Lliure de Berlín. Un any abans de morir, exercia de jurat al Festival de Literatura de la llengua alemanya Ingeborg Bachmann, de Klagenfurt, (Àustria).
Casada amb Bernard Drewitz, tingué 3 fills. Va morir a Berlín als 63 anys, víctima d'un càncer.

## Reconeixements

* 1963 Ernst Reuter Prize
* 1970 Georg Mackensen Literary Prize
* 1973 Federal Cross of Merit
* 1980 Ida-Dehmel-Literature Prize, Carl von Ossietzky Medal
* 1981 Gerrit Engelke Price
* 1983 Evangelischer Book Prize
* 1985 Hermann-Sinsheimer Prize

### Nom de carrers

* A Berlin-Mittel, el carrer Ingeborg-Drewitz-Allee
* A Berlin-Steglitz, la biblioteca du el nom d'Ingeborg-Drewitz
* A Gladbeck: l'escola Ingeborg-Drewitz-Gesamtschule
* A Freiburg:el carrer Ingeborg-Drewitz-Allee

### Premis

* Premi Literari Ingeborg-Drewitz per a presoners
* Premi Ingeborg-Drewitz Prize per la seva contribució a la dignitat humana

## Referències

* ↑ KOCH, Helmut H. «Literature in prison» (en anglès). Art and Culture in Prsion. Fondazione Giovanni Michelucci [Fiesole, Itàlia], 2012, pàg. 143-147.
* ↑ «Ingeborg-Drewitz-Preis der Humanistischen Union Berlin-Brandenburg» (en alemany). Humanistischen Union, 2017. [Consulta: 7 gener 2017].
* Ingeborg Drewitz a FemBio: FrauenBiographienforschung
# Ingeborg Bachmann

Ingeborg Bachmann (Klagenfurt, Caríntia, 25 de juny de 1926 - Roma, 17 d'octubre de 1973) va ser una escriptora austríaca.
Va començar a publicar a partir de 1946, mentre portava a terme estudis de filosofia, culminats amb una tesi sobre Martin Heidegger el 1950. Fins al 1953 va treballar a Viena elaborant adaptacions per a la ràdio. Es va donar a conèixer gràcies a la seva participació en la trobada del «Gruppe 47» el 1952; des d'aleshores va intensificar l'activitat creativa i començà la col·laboració amb el compositor Hans Werner Henze, per al qual va escriure diversos llibrets. Els dos poemaris Die gestundete Zeit (1953) i Anrufung des Grossen Bären (1958) van obtenir un reconeixement unànime per part de la crítica alemanya. En canvi, la narrativa (els reculls de relats Das dreissigste Jahr, 1961, i Simultan, 1972, i la novel·la Malina, 1971) no va rebre una acollida tan favorable. En el terreny de la crítica literària, cal destacar les Lliçons de Frankfurt.
Ingeborg Bachmann, que des de 1953 havia viscut principalment a Zúric i Roma, va morir a conseqüència d'un incendi en circumstàncies no ben esclarides. Després de la seva mort s'ha incrementat l'interès per la seva obra en prosa. Així, el 1978 es van publicar les dues novel·les fragmentàries Der Fall Franza i Requiem für Fanny Goldmann que, juntament amb Malina, havien de constituir el cicle Todesarten, centrat en la problemàtica femenina.
La seua Poesia completa va ser traduïda al català per Teresa Pascual i Karin Schepers, l'any 1995, i publicada per Edicions Alfons el Magnànim-IVEI. Al 2023, Edicions del Cràter publica El trentè any (Das dreissigste Jahr), amb traducció al català de Clara Formosa.

## Referències

* ↑ «Ingeborg Bachmann | enciclopèdia.cat». [Consulta: 2 maig 2020].
* ↑ «Literatura universal en català - Ingeborg Bachmann». Visat. [Consulta: 18 maig 2020].
# Inge Nilsson

Inge Nilsson (13 de juny de 1926 - 4 de febrer de 2017) fou un atleta suec, especialista en curses de velocitat, que va competir durant la dècada de 1940.
En el seu palmarès destaca una medalla d'or en la prova del 4x100 metres al Campionat d'Europa d'atletisme de 1946. Formà equip amb Stig Danielsson, Olle Laessker i Stig Håkansson. També guanyà dos campionats nacionals del 4x100 metres, el 1945 i 1948.

## Referències

* ↑ «EM 1946». [Consulta: 9 maig 2020].
* ↑ «Medallistes per prova». rfea.es. Federació Espanyola d'Atletisme. Arxivat de l'original el 26 d’octubre 2020. [Consulta: 15 abril 2020].
* ↑ «IF Göta Karlstad» (en suec). [Consulta: 9 maig 2020].