OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Sant Sebastià (antigament a Bucarest)

Aquesta versió del Martiri de Sant Sebastià, antigament al Palau Real de Bucarest, és una obra d'El Greco, que consta amb el número 280 en el catàleg d'obres d'aquest pintor, realitzat per Harold Wethey.

## Anàlisi de l'obra

Oli sobre llenç; 89 x 68 cm.; Actualment té format ovalat. Probablement tenia l'usual format rectangular, i va ésser mutilat donant-li la forma actual ovalada. El llenç va perdre les veladures degut a les neteges.
Tal com està actualment, aquesta obra Sant Sebastià apareix de tres-quarts, lligat a un arbre davant d'un fons de celatge. Probablement, en el seu estat original, era una figura de cos sencer com a la versió del Museu del Prado. El Greco el representa com un jove gairebé adolescent, de cos gràcil i suau hermosura. Malgrat les sagetes que té clavades al cos, gairebé no hi té cap gota de sang. De fet, tant el seu rostre com el seu cos semblen aliens al martiri, sense el més mínim indici de dolor físic.
Aquesta imatge està en certa manera desproveïda de la sensualitat amb la qual la van representar alguns pintors renaixentistes, i tampoc té elements arqueològics ni cap mena d'escenografia, només l'indispensable arbre en el qual està lligat el màrtir. D'aquesta forma, el mestre cretenc assoleix una certa "objectivitat", superior a la d'altres artistes.

## Vegeu també

* Sant Sebastià (Catedral de Palència)
* Sant Sebastià (Museu del Prado)

## Referències

* 1 2 Wethey, Harold E. Obra esmentada, p. 159.
* ↑ Álvarez Lopera, José. Obra mencionada, p. 225.
* ↑ Gudiol, José. Obra esmentada, p. 236.

## Bibliografia

* Wethey, Harold Edwin; El Greco y su Escuela (Volumen-II) ; Ediciones Guadarrama; Madrid-1967.
* Álvarez Lopera, José; El Greco, La Obra esencial; Editorial Sílex; Madrid-2014; ISBN 978-84-7737-8600
* Gudiol, José; Doménikos Theotokópoulos, El Greco; Ediciones Polígrafa, S.A.; Barcelona-1982; ISBN 84 343 0031 1
# AXS

AXS té els següents significats:
* Acció per Sitges, partit polític d'àmbit municipalista de Sitges, al Garraf
* Axs.com (de l'acrònim d'access, accés en anglès), empresa de venda d'entrades dels Estats Units
* AXS TV (de l'acrònim anterior), cadena de televisió dels Estats Units
* Bruker AXS (de l'acrònim en anglès de Advanced X-ray Solutions), empresa fabricant d'equips de raigs X amb seus a Alemanya i als Estats Units
* Access (banda), grup musical d'electropop i synthpop del Japó
* Axie Infinity Shards, criptomoneda utilitzada pel videojoc Axie Infinity
# Penya-serrada

Penya-serrada és el nom d'un caseriu situat al terme municipal de Mutxamel, a l'Alacantí (País Valencià).
El lloc és d'interès per haver estat un municipi independent des de 1789 fins a l'1 de gener de 1846, data en la qual es va tornar a reincorporar al municipi de Mutxamel.
En 1789 es va atorgar la concessió de la jurisdicció alfonsina al marqués de Penya-serrada pel caseriu fundat a la hisenda La Gran que aquest posseïa a Mutxamel. Es tracta d'una població situada als voltants de la vila, a "tres-cents passos de distància es troba el xicotet poblet anomenat Penya-serrada, compost de 32 cases" (1827). El lloc va gaudir d'una curta independència municipal davant la disminució del seu veïnat -amb 23 cases a mitjan segle xix- i la proximitat a Mutxamel, que van contribuir a fer insostenible el seu ajuntament. En el cens de 1842 comptava tan sols amb 113 habitants i 26 llars, i quatre anys més tard es dissolia el municipi, que va incorporar-se a Mutxamel.
Aquest procés d'independència municipal és una mostra notable de la influència projectada pel patriciat d'extracció urbana sobre el poblament de l'Alacantí.

## Vegeu també

* Palau de Penya-serrada

## Referències

* ↑ «Palacio de Peñacerrada». [Consulta: 8 maig 2020].
* ↑ de Miñano, Sebastián. Diccionario geografico-estadistico de Espana y Portugal (en castellà). Pierart-Peratta, 1827.
* ↑ «EL PALACIO Y LOS JARDINES DE PEÑACERRADA». [Consulta: 8 maig 2020].
# Cor Estatal de Kaunas

El Cor Estatal de Kaunas és un cor professional amb seu en Kaunas, Lituània, fundat a l'octubre de 1969 pel professor de l'Acadèmia Lituana de Música i Teatre Petras Bingelis. El cor és conegut per la seva col·laboració amb el violinista i director d'orquestra Yehudi Menuhin. També ha realitzat gires internacionals amb produccions d'El Messies de Georg Friedrich Händel.

## Discografia

* Beethoven, Simfonia Nº 9 Coral
* Lithuania My Dear, National i música sacra de compositors lituans
* Carl Orff, Carmina Burana
* Schubert, Missa N º 4 en Do major, Missa N º5 en La bemoll major
* Handel, El Messies
* Haydn, Die Schöpfung/La Creació

## Referències

* ↑ «Kaunas State Choir» (en anglès). Arxivat de l'original el 2009-06-02. [Consulta: 24 setembre 2013].

## Enllaços externs

* Web oficial
# Trogloneta granulum

Trogloneta granulum és una espècie d'aranyes araneomorfes de la família dels mismènids (Mysmenidae). Fou descrita per primera vegada l'any 1922 per Eugène Simon.
Aquesta espècie es troba a Europa.

## Referències

* 1 2 Simon, E. (1922). Description de deux arachnides cavernicoles du midi de la France. Bulletin de la Société Entomologique de France 1922: 199-200.
* ↑ (anglès) World Spider Catalog: Trogloneta granulum Simon, 1922 en la família Mecysmaucheniidae +base de dades

## Enllaços externs

* Catalogue of Life : Trogloneta granulum Arxivat 2018-12-26 a Wayback Machine.
* INPN: Trogloneta granulum
# Sant Sebastià a la Coscollera

Sant Sebastià a la Coscollera és una església gòtica de Vilanova de Meià (Noguera) protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

Es tracta d'una església de planta rectangular, d'una sola nau i absis semicircular encarat a llevant. La coberta és de volta de canó amb contratirants de ferro. La porta és al mur de ponent i està precedida per un atri, al qual s'accedeix per la part de migdia. A l'absis, reforçat amb sis pilastres que fan de contraforts, hi ha dues finestres d'arc apuntat i una altra de mig punt que està tapada. No hi ha campanar ni espadanya. L'interior està arrebossat amb morter de ciment i pintat, els murs exteriors també estan arrebossats amb argamassa de calç i arena. La volta, reconstruïda entre 1960 i 1962, es coberta per teula àrab.

## Història

L'església de Sant Sebastià es trobava dins la quadra de la Coscollera, que fins al segle xiv havia existit com a municipi diferenciat de Santa Maria de Meià.
La notícia més antiga que es coneix d'aquesta església la dona J. Roig i Jalpí el 1668 en el llibre on descriu el Priorat de Meià. Diu que antigament era parròquia i que el 20 de gener de 1623 es va trencar la campana Dou i que la processó no va poder pujar des de santa Maria a causa del mal temps. Tradicionalment, almenys des del segle xvii, es pujava en aplec a l'ermita del 20 de gener, dia de Sant Sebastià. Últimament l'aplec es fa el dilluns de Pasqua Granada, coincidint amb el Roser de Primavera de la vila de Santa Maria de Meià.
Durant la Guerra Civil va servir com polvorí de l'exèrcit republicà, hi va haver una explosió que va esfondrar la coberta. Les diferents restauracions fa que sigui difícil de datar, però les finestres apuntades i els contraforts fan pensar que es tracta d'una construcció gòtica força rústega, segurament del segle xvi. La finestra de mig punt dona indicis que podria tractar-se d'un temple romànic ampliat. Caldria fer prospeccions arqueològiques per datar l'edifici amb més precisió.

## Referències

* 1 2 3 4 «Sant Sebastià a la Coscollera». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 31 agost 2017].
# Rewind Hispano

Youtube Rewind Hispano, o simplement, Rewind Hispano, és una recopilació dels vídeos a YouTube produït pel youtuber Alec Hernández, més conegut pel pseudònim Alecmolon, i la seva empresa DHC Films on cada any es fa un resum de l'actualitat i els millors moments de la comunitat a la plataforma. El contingut està destinat principalment a jovent on apareixen youtubers o influencers destacables del món hispanoparlant d'aquell any.
La idea d'aquesta recopilació va començar el 2017 com una paròdia al YouTube Rewind.

## Referències

* ↑ Garcia, Alexander. «Què és el 'Rewind Hispano 2021'? El manresà Jordi Wild n'és un dels protagonistes». Regió7, 29-12-2021. [Consulta: 31 desembre 2021].
* ↑ González, Saúl. «Rewind Hispano 2021, el vídeo viral con un montón de guiños a los videojuegos» (en castellà). Vandal, 29-12-2021. [Consulta: 31 desembre 2021].
* ↑ Camprubí Pont, Aleix. «Rewind Hispano 2021: El vídeo con todos los cameos» (en castellà). La Vanguardia, 29-12-2021. [Consulta: 29 desembre 2021].
* ↑ García Daza, Álvaro. «Alecmolon: “Yo nunca haría un Rewind o lo terminaría si no contara con el apoyo de los creadores de contenido”» (en castellà). La Razón, 29-12-2021. [Consulta: 31 desembre 2021].
# Marc Claudi Marcel (cònsol 287 aC)

Marc Claudi Marcel (en llatí Marcus Claudius Marcellus) va ser un magistrat romà. Era fill de Marcus Claudius Marcellus, cònsol l'any 331 aC, i formava part de la gens Clàudia, de la branca dels Claudi Marcel.
Va ser elegit cònsol el 287 aC, juntament amb Gai Nauci Rutil. En el seu consolat es va aprovar la Lex Hortensia de plebiscitis.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II. Londres: Taylor and Walton, 1846, p. 927.
# Tomás Guitarte Gimeno

Tomás José Guitarte Gimeno (Cutanda, Província de Terol, 1961) és un arquitecte i polític espanyol pertanyent a l'agrupació d'electors Terol Existeix (TE), i únic representant de l'organització al Congrés dels Diputats, representació que va aconseguir a les eleccions generals de l'estat espanyol del 10 de novembre de 2019.

## Biografia

Va estudiar arquitectura a la Universitat Politècnica de València. Va militar en el partit aragonesista CHA i es va presentar en diverses ocasions a les seves llistes, l'última de les quals l'any 1993. La seva vida pública s'inicia l'any 2000, quan va ser promotor de l'AVE Madrid-València.
A causa de diverses amenaces i coaccions rebudes el gener de 2020, després de l'anunci del suport de Terol Existeix a la investidura de Pedro Sánchez com a president del Govern, Guitarte va haver de passar la nit prèvia a la segona votació d'investidura del candidat en un lloc indeterminat per qüestions de seguretat. Així mateix, el Ministeri de l'Interior després d'avaluar les amenaces al diputat, li va posar protecció.

## Referències

* ↑ «Teruel Existe se planta en el Congreso para dar voz a la España vaciada» (en castellà). lavanguardia, 10-11-2019.
* ↑ Aragón, Heraldo de. «Perfil de Tomás Guitarte, cabeza de lista de Teruel Existe» (en castellà). heraldo.es. [Consulta: 30 novembre 2019].
* ↑ «¿Quién es el candidato de Teruel Existe?» (en castellà). heraldo, 11-11-2019.
* ↑ «El diputat de Terol Existeix passa la nit en un lloc desconegut per les amenaces». ElNacional.cat. Vilaweb, 07-01-2020. [Consulta: 7 gener 2020].
* ↑ «Interior posa protecció al diputat de Terol Existeix després de rebre amenaces per donar suport a Sánchez». Catalunyapress, 07-01-2020. [Consulta: 7 gener 2020].
# Pascual Pérez

Pascual Pérez és el nom dels següents personatges:
* Pascual Nicolás Pérez (Mendoza, 1926 - Buenos Aires, 1977), boxejador argentí.
* Pascual Pérez Choví (Carlet, 1889 - Alginet, 1953), director d'orquestra i compositor valencià.
* Pascual Pérez Gascón (València, 1802 - 1864), pedagog, organista i compositor del País Valencià.
* Pascual Pérez Rodríguez (València, 1804 - 1868), escriptor, periodista i fotògraf valencià del segle xix.
# Cors robats

Cors robats (títol original: Two If by Sea) és una comèdia romàntica estrenada el 1996. Protagonitzada per Sandra Bullock i Denis Leary, va ser dirigida per Bill Bennett. Ha estat doblada al català.

## Argument

Roz (Sandra Bullock) i Frank (Denis Leary), una parella bastant corrent si no fos perquè ell complementa el seu escàs sou robant obres d'art que revèn a un marxant de pocs escrúpols. Roz està cansada de viure així, i Frank li promet que aquest serà el seu últim cop. El robatori del seu últim quadre els porta a una illa de Nova Anglaterra, on hauran de contactar amb el comprador.
Allà decideixen passar el cap de setmana en una de les mansions estiuenques desocupades. Un dels seus aristocràtics veïns troba en la nova veïna Roz, l'obra d'art que sempre va voler tenir en la seva col·lecció, i decideix conquistar-la. Frank descobreix que el quadre robat val una autèntica millonada, i que té al darrere l' FBI, un col·leccionista d'art i una colla de mafiosos d'estar per casa. Però la seva més gran preocupació serà recuperar a la seva promesa Roz.

## Repartiment

* Denis Leary: Francis "Frank" O'Brien.
* Sandra Bullock: Roz.
* Stephen Dillane: Evan Marsh.
* Yaphet Kotto: l'Agent de l'FBI O'Malley.
* Mike Starr: Fitzie.
* Jonathan Tucker: Todd.
* Wayne Robson: Beano Callahan.
* Michael Badalucco: Quinn.
* Lenny Clarke: Kelly.

## Rebuda crítica i comercial

Els crítics únicament li van donar un total del 12% de comentaris positius, segons Rotten Tomatoes.
Destacar el comentari del crític cinematogràfic Alex Sandell:
| « | "Sandra Bullock en una mala comèdia romàntica. Denis Leary es un protagonista espantós." | » |
| — Alex Sandell, crític de cinema.> |||
En taquilla la pel·lícula va ser un absolut fracàs, als Estats Units només va recaptar una mica més de 10 milions de dòlars.
"Tova comèdia romàntica, recital de frenesí amb moralitat de fons, tot a la salut de Miss Bullock. Però ni el guió ni l'evident apologia del buit fan res per mantenir-se a la seva altura"

## Localitzacions

Cors robats es va rodar entre el 30 d'abril de 1995 i el 26 de juny de 1995 en diverses localitzacions del Canadà i Estats Units. Destacar la zona de Nova Escòcia (en diferents poblacions) al Canadà i Massachusetts als Estats Units.

## Referències

* ↑ «Cors robats». esadir.cat.
* ↑ «Two If by Sea». Allociné.
* ↑ Comentari d'Alex Sandell Rotten Tomatoes (en anglés)
* ↑ Martínez, Luis «Two If by Sea». El País.
# Troglocyclocheilus khammouanensis

Troglocyclocheilus khammouanensis és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 4 cm de longitud total.

## Hàbitat

És un peix d'aigua dolça i de clima tropical.

## Distribució geogràfica

Es troba a Àsia: Laos.

## Referències

* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Kottelat, M., 2001. Fishes of Laos. WHT Publications Ltd., Colombo 5, Sri Lanka. 198 p.
* ↑ Romero, A. i K.M. Paulson, 2001. It's wonderful hypogean life: a guide to the troglomorphic fishes of the world. Env. Biol. Fish. 62:13-41.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Babtxin

Babtxin (belarús; Babchyn, Бабчын), és un poble abandonat del districte de Khóiniki, a la província belarussa de Hòmiel. El 17 de maig de 1943, durant l'ocupació nazi, 21 habitants del poble van ser executats. Segons el cens de 1959 tenia 839 habitants. Va ser evacuat el 1986 després de l'accident de Txornòbil, ja que s'hi van assolir alts nivells de contaminació radioactiva. Fou a Batxin on l'estiu del 1990 el departament científic de la Reserva radiològica estatal de Polèsia va iniciar els seus treballs, i n'acull la seva seu administrativa i científica. Formalment va ser desaparèixer com a poble el 2011.

## Referències

* ↑ «'Памяць'» (en belarús), 2016. [Consulta: 8 abril 2020].
* ↑ Aleksiévitx, Svetlana. La pregària de Txornòbil. Raig verd, p. 162 [Consulta: 8 abril 2020].
* ↑ «МЧС Республики Беларусь» (en belarús). Arxivat de l'original el 7 d’abril 2020. [Consulta: 8 abril 2020].
* ↑ «'Решение Хойникского районного Совета депутатов от 20 сентября 2011 г. № 68's» (en belarús), 2011. [Consulta: 8 abril 2020].
# Marc Valeri Màxim

* Aquest article tracta sobre un magistrat romà. Vegeu-ne altres significats a «Valeri Màxim».
Marc Valeri Màxim (en llatí Marcus Valerius M. F. M N. Maximus) va ser un magistrat romà del segle iv aC. Formava part de la gens Valèria, una molt antiga gens romana d'origen sabí.
Portava el renom de Corrí (Corrinus). Va ser quatre vegades pretor i finalment cònsol l'any 312 aC. Com a cònsol va rebre la província de Samni. Va ser llegat del dictador Luci Papiri Cursor Mugil·là l'any 308 aC i censor el 307 aC i en el seu període va estendre o millorar els camins d'algunes zones.

## Referències

* Smith, William (ed.). A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology (en anglès). Boston: Little, Brown and Co., 1867 (Vol. I, Vol. II i Vol. III) [Consulta: 31 gener 2010]. M. Valerius M. F. M N. Maximus Vo. II Pàg. 1001
# Pascual Orozco Vázquez

El general Pascual Orozco Vázquez (1882 - 1915) va ser un revolucionari mexicà que va donar suport al Plan de San Luís de Francisco I. Madero. Després de la victòria de la revolució va ser cap de les tropes irregulars a l'estat de Chihuahua, alçant-se en armes posteriorment contra el govern maderista, essent absorbit després per la reacció encapçalada per Victoriano Huerta, que el va nomenar General de Brigada.

## Biografia

Pascual Orozco va néixer al municipi de Hacienda de Santa Inés, a l'estat de Guerrero (Mèxic), tot i que va viure al poble de San Isidro, que actualment porta el seu nom. Els seus pares van ser Pascual Orozco i Amada Orozco i Vázquez. Orozco es va casar amb Refugio Frías.
Va ser el primer General de la Revolució mexicana nomenat per Francisco I. Madero, essent un actor clau en la caiguda de Porfirio Díaz. El 19 de setembre del 1910 es va aixecar en armes, un dia abans de la data indicada per Madero. Juntament amb Francisco Villa, va prendre Ciudad Juárez el 1911, acció militar que va derivar en la caiguda de Díaz.
Acabada la revolució, va ser nomenat Comandant dels Rurals a Chihuahua i candidat a governador pel Club Independiente de Chihuahua, organització antagònica de Madero. Tot i així, el 15 de juliol del 1911 va haver de renunciar davant de les fortes pressions rebudes.
Es va rebel·lar contra el govern de Madero (1911-1913), després d'acusar-lo d'incomplir el Plan de San Luis, però va ser derrotat pel General Victoriano Huerta. Per finançar la rebel·lió, Orozco utilitzava el seu propi capital, però també robava ramats de l'estat, que després venia a la veïna Texas; allí també hi comprava armes i municions, tot i l'embargament declarat pel President William Taft.
El 1913 va reconèixer el govern de Huerta (1913-1914), que l'ascendí a General de Divisió el 1914. Orozco es va mantenir lleial al nou President, motiu pel qual va marxar amb ell a l'exili després de la revolta que va fer-lo sortir del govern. El 30 d'agost del 1915 moria assassinat a les muntanyes Van Horn, 8 milles al sud de Lobo (Texas).
El 3 de setembre del 1915 va ser enterrat al municipi de El Paso (Texas), tot i que el 1923 les seves restes van ser traslladades a l'estat de Chihuahua, a Mèxic.

## Referències

* ↑ Vida de Pascual Orozco Vázquez
* 1 2 «Chihuahua: Pascual Orozco Vázquez (1882-1915)». Arxivat de l'original el 2013-09-25. [Consulta: 21 setembre 2013].
# Corsa Aran per sa lengua

Corsa Aran per sa lengua és una cursa no competitiva o caminada organitzada cada any des de 1993 a la Vall d'Aran per tal de defensar l'aranès, de manera semblant al correllengua. És convocada pel col·lectiu Lengua Viua, sota el lema de Frederic Mistral ... qui ten era lengua, ten era clau.... Se celebra l'últim diumenge de juliol de cada any.
Es formen tres grups de participants que parteixen dels tres punts naturals d'entrada al territori aranès: Les, Montgarri i el port de Vielha, i fan l'arribada simultània a la plaça dera Glèisa de Vielha, on es fan els parlaments i s'atorga un premi a la persona o institució que durant l'any més hagi destacat en la defensa i promoció de l'ús de l'aranès. Tanca la festa l'actuació de grups musicals occitans i aranesos (Nadau, Diubiband). Hi col·laboren el Consell General d'Aran, els ajuntaments i altres entitats araneses.
Des de l'any 2003, l'horari de la Corsa, habitualment, és el següent:
* Sortida lliure per passar el port de Vielha i trobada dels que ho hagin fet en el prat de Tishineret a les 19,30 hores
* 12,00 Sortida des de Les (caminant)
* 12,00 Sortida de Montgarri (caminant)
* 12,50 Parada a Bossòst, plaça de l'església
* 14,30 Sortida des de Tredòs (caminant)
* 15,00 Es Bòrdes, menjar tots junts, cada u motxilla pròpia
* 15,00 Unha, menjar tots junts, cada u motxilla pròpia
* 17,00 Sortida d'Es Bòrdes
* 17,00 Sortida d'Unha
* 17,00 Sortida des de Montgarri (corrent)
* 18,30 Sortida d'Arties, plaça Urtau
* 20,15 Arribada a la plaça de l'església de Vielha. Parlaments. Entrega premi Lengua Viua
* 20,30 Concert
Els participants es poden incorporar als grups en qualsevol punt de l'itinerari.

## Referències

* 1 2 «Desena Corsa Aran per sa Lengua». Vila Web. [Consulta: 3 agost 2014].
* ↑ «L'Aran celebra la seva Diada premiant l'associació Lengua Viua». Directe.cat, 17-06-2010 [Consulta: 30 juliol 2014]. Arxivat 10 August 2014$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2014-08-10. [Consulta: 30 juliol 2014].
* ↑ «Els aranesos surten al carrer a defensar l'occità». El Punt Avui, 01-08-2011. [Consulta: 4 maig 2015].

## Enllaços externs

* (occità) XVI Corsa d'Aran (2009)
* (occità) XV Corsa d'Aran Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (2008)
* (occità) XIII Corsa d'Aran (2006)
# Barycholos ternetzi

Barycholos ternetzi és una espècie d'amfibi que viu al Brasil.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Pavan, D., Caramaschi, U. & Silvano, D. 2004. Barycholos ternetzi. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 12 d'abril del 2008.
# Magdalena Behrendt-Brandt

Magdalena Behrendt-Brandt (Viena, 1828 - 25 de gener de 1895) va ser una cantant d'òpera austríaca (soprano).
Després de completar la seva formació amb Giovanni Gentiluomo, va actuar per primera vegada a Pest, i després va anar a Leipzig. El 1850 va fer una aparició com a convidada a Frankfurt del Main, on va ser contractada fins al 1854, on es va casar amb un home de negocis Behrendt. El juny de 1850 va fer una aparició convidada al "Berlin Hoftheater" i el maig de 1851 amb iguals aplaudiments a Múnic, amb la qual cosa va acceptar un compromís a la darrera ciutat i va debutar allà com a Norma, Martha i Donna Anna a Don Giovanni. Al setembre, va acabar el seu compromís de 4-1 / 2 mesos i va fer una aparició convidada a Praga durant tres mesos el 1853, després dels quals va anar a Marienbad per relaxar-se. Va tornar a Múnic per un compromís, va fer aparicions a Frankfurt i Wiesbaden el 1853, a Hamburg l'abril de 1855, a Frankfurt el juliol de 1855 i va deixar el Hofbühne a Múnic l'1 de juny de 1856. Després, només va estar activa com a convidada, entre altres coses. a Wiesbaden, Praga, Berlín, Hamburg i Frankfurt. Va morir a la seva casa adoptiva de Múnic.
Va ser especialment valorada com a intèrpret de Meyerbeer.

## Bibliografia

* Ludwig Eisenberg: Gran lèxic biogràfic de l'etapa alemanya al XIX. Segle. Verlag von Paul List, Leipzig 1903, p. 77, (Textarchiv - Internet Archive).
* Barbara Boisits: Behrend-Brandt, Magdalena. A: Oesterreichisches Musiklexikon. Edició en línia, Viena 2002 i següents, ISBN 3-7001-3077-5; Edició impresa: Volum 1, Verlag der Österreichischen Akademie der Wissenschaften, Viena 2002, ISBN 3-7001-3043-0.
* Behrend-Brandt, Magdalena (1828-després de 1903), cantant. A: lèxic biogràfic austríac 1815–1950 (ÖBL). Volum 1, Verlag der Österreichischen
* Akademie der Wissenschaften, Viena 1957, p. 65.

## Enllaços externs

* Al Bayerischen Musiker-Lexikon Online