OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Catherine Allard

Catherine Allard (Brussel·les, Bèlgica 1960) és una ballarina i coreògrafa belga establerta a Catalunya, actual directora artística de la companyia IT Dansa.

## Biografia

Va néixer el 1960 a la ciutat de Brussel·les, capital de Bèlgica. Interessada de ben jove per la dansa, va estudiar aquest art a la companyia "Mudra", dirigida pel ballarí i coreògraf Maurice Béjart.
L'any 2001 fou guardonada amb el Premi Nacional de Dansa, premi concedit per la Generalitat de Catalunya.

## Carrera artística

El 1980 entrà a formar part de la companyia jove del "Nederlans Dans Theatre", esdevenint l'any 1982 membre de la companyia gran, on coneixerà Nacho Duato i que es convertirà amb la seva parella artística. L'any 1990 entrà a formar part de la "Compañía Nacional de Danza" amb seu a Madrid, de la qual Duato en fou el seu director, esdevenint la seva ballarina principal.
Inicià les seva tasca de coreògrafa l'any 1995 durant la seva estada a Madrid. L'any 1996, però, abandonà la companyia per esdevenir directora artística d'"IT Dansa", la companyia de dansa de l'Institut del Teatre de Barcelona. Des d'aquesta posició ha reclamat contínuament l'establiment d'una companyia pública de dansa a Catalunya

## Referències

* ↑ "Catherine Allard pide una compañía de danza pública y estable"
# Catalán

«Catalán» té aquests significats:
* Costas del Catalán
* Arroyo Catalán, que comprèn el Catalán Grande, el Catalán Chico, el Catalán Seco
* Manuel Catalán Chana
* Diego Catalán Menéndez Pidal

## Vegeu també

* No Hablamos Catalán
* Balneari Vichy Catalán
* El Estado Catalán
* Catalan
Viccionari
# Cecília de Baden

Cecília de Baden, gran duquessa de Rússia (Karlsruhe 1839 - Jarkov 1891) va ser una princesa de Baden amb el tractament d'altesa gran ducal que contragué matrimoni en el si de la casa imperial de Rússia.
Nascuda el dia 20 de setembre de 1839 a Karlsruhe, capital del gran ducat de Baden, filla del gran duc Leopold I de Baden i de la princesa Sofia de Suècia, Cecília era neta per via paterna del gran duc Carles Frederic I de Baden i de Lluïsa Carolina Geyer von Geyersberg, senyora de Hochberg i duquessa von Hochberg. Per via materna era neta del rei Gustau IV Adolf de Suècia i de la princesa Frederica de Baden.
El dia 28 d'agost de 1857 contragué matrimoni a Sant Petersburg amb el gran duc Miquel de Rússia, fill del tsar Nicolau I de Rússia i de la princesa Carlota de Prússia. La parella tingué set fills:
Abans de casar-se amb el gran duc Miquel, Cecília hagué de convertir-se a la fe ortodoxa en el procés del qual adoptà el nom d'Olga Feodorovna .
Cecília morí el dia 12 d'abril de 1891 a la localitat de Jorkov a l'actual Ucraïna.
# Catedral de Querétaro

La catedral de Querétaro o Antic Oratori de Sant Felip Neri és un temple religiós catòlic construït per la Congregació de l'Oratori de Sant Felip Neri. Està ubicat en el centre de la ciutat de Santiago de Querétaro.

## Història

L'edifici es va aixecar entre els anys 1786 i 1804, per la Congregació de l'Oratori de Sant Felip Neri, a petició del pare Martín de San Cayetano. Fou beneïda pel pare Miguel Hidalgo, el 19 de setembre de 1805.
Abandonat per l'ordre de la zona, el bisbe i historiador Francisco Banegas y Galván va demanar a la Santa Seu la donació del temple per a la creació de la catedral i el seminari, fet que va ser autoritzat i al 1921 el temple fou declarat catedral pel Papa Benet XV, esdevenint consagrada al 1931.

## Referències

* 1 2 Instituto Nacional de Geografía, Estadística e Informática. Estado de Querétaro. México. Guía turística. INEGI, 1987. ISBN 968-892-176-9.

## Bibliografia

* Instituto Nacional de Geografía, Estadística e Informática. Estado de Querétaro. México. Guía turística. INEGI, 1987. ISBN 968-892-176-9.

## Enllaços externs

* Pàgina amb informació de la catedral
# Copa Bledisloe

La Copa Bledisloe (en anglès Bledisloe Cup) és una competició de rugbi que disputen els Wallabies australians i els All Blacks neozelandesos. Deu el seu nom a Lord Bledisloe, el governador general de Nova Zelanda, el qual va donar el trofeu el 1931.

## Cronologia

Entre 1931 i 1981 la competició es disputà de forma irregular durant els viatges que les dues seleccions feien als dos països. En aquest període Nova Zelanda guanyà 19 cops per 4 dels australians.
Entre 1982 i 1995 la copa es disputà anualment, de vegades en sèries de tres partits, de vegades a partit únic. El resultat també fou favorable a Nova Zelanda per 11 triomfs a 3.
Des de 1996, la copa es disputa com a part del Torneig de les Tres Nacions. Fins a 1998, a més dels dos partits que enfrontaven les dues seleccions dins del torneig, es disputava un partit addicional. Fins al 2005, el tercer partit no es disputà i en cas d'empat la copa restava en poder de l'antic campió.
A partir del 2006, amb l'afegit d'un tercer partit al torneig de les tres nacions, la Copa Bledisloe, tornà a ser al millor de tres.

## Historial

| Any | Vencedor | Victòries d'Austràlia | Empats | Victòries de Nova Zelanda |
| 1932 | Nova Zelanda | 1 | 0 | 2 |
| 1934 | Austràlia | 1 | 1 | 0 |
| 1936 | Nova Zelanda | 0 | 0 | 2 |
| 1938 | Nova Zelanda | 0 | 0 | 3 |
| 1946 | Nova Zelanda | 0 | 0 | 2 |
| 1947 | Nova Zelanda | 0 | 0 | 2 |
| 1949 | Austràlia | 2 | 0 | 0 |
| 1951 | Nova Zelanda | 0 | 0 | 3 |
| 1952 | Nova Zelanda | 1 | 0 | 1 |
| 1955 | Nova Zelanda | 1 | 0 | 2 |
| 1957 | Nova Zelanda | 0 | 0 | 2 |
| 1958 | Nova Zelanda | 1 | 0 | 2 |
| 1962 | Nova Zelanda | 0 | 1 | 4 |
| 1964 | Nova Zelanda | 1 | 0 | 2 |
| 1967 | Nova Zelanda | 0 | 0 | 1 |
| 1968 | Nova Zelanda | 0 | 0 | 2 |
| 1972 | Nova Zelanda | 0 | 0 | 3 |
| 1974 | Nova Zelanda | 0 | 1 | 2 |
| 1978 | Nova Zelanda | 1 | 0 | 2 |
| 1979 | Austràlia | 1 | 0 | 0 |
| 1980 | Austràlia | 2 | 0 | 1 |
| 1982 | Nova Zelanda | 1 | 0 | 2 |
| 1984 | Nova Zelanda | 1 | 0 | 2 |
| 1985 | Nova Zelanda | 0 | 0 | 1 |
| 1986 | Austràlia | 2 | 0 | 1 |
| 1987 | Nova Zelanda | 0 | 0 | 1 |
| 1988 | Nova Zelanda | 0 | 1 | 2 |
| 1989 | Nova Zelanda | 0 | 0 | 1 |
| 1990 | Nova Zelanda | 1 | 0 | 2 |
| 1991 | Nova Zelanda | 1 | 0 | 1 |
| 1992 | Austràlia | 2 | 0 | 1 |
| 1993 | Nova Zelanda | 0 | 0 | 1 |
| 1994 | Austràlia | 1 | 0 | 0 |
| 1995 | Nova Zelanda | 0 | 0 | 2 |
| 1996 | Nova Zelanda | 0 | 0 | 2 |
| 1997 | Nova Zelanda | 0 | 0 | 2 |
| 1998 | Austràlia | 3 | 0 | 0 |
| 1999 | Austràlia | 1 | 0 | 1 |
| 2000 | Austràlia | 1 | 0 | 1 |
| 2001 | Austràlia | 2 | 0 | 0 |
| 2002 | Austràlia | 1 | 0 | 1 |
| 2003 | Nova Zelanda | 0 | 0 | 2 |
| 2004 | Nova Zelanda | 1 | 0 | 1 |
| 2005 | Nova Zelanda | 0 | 0 | 2 |
| 2006 | Nova Zelanda | 0 | 0 | 3 |
| 2007 | Nova Zelanda | 1 | 0 | 1 |
| 2008 | Nova Zelanda | 1 | 0 | 3 |

## Vegeu també

* Torneig de les Tres Nacions
# Copa CONMEBOL

La Copa Conmebol va ser una competició de futbol disputada a Sud-amèrica als anys 90. Fou una mena d'equivalent de la Copa de la UEFA europea a Amèrica del Sud, on prengueren part aquells clubs que no disputaven la Copa Libertadores de América.
La disputaven 16 equips en eliminatòries directes d'anada i tornada. L'any 1999 desaparegué, essent reemplaçada per la Copa Mercosur i la Copa Merconorte.

## Campions

| Any | Campió | Finalista |
| 1992 | Atlético Mineiro | Club Olimpia |
| 1993 | Botafogo FR | CA Peñarol |
| 1994 | São Paulo FC | CA Peñarol |
| 1995 | CA Rosario Central | Atlético Mineiro |
| 1996 | CA Lanús | Independiente Santa Fe |
| 1997 | Atlético Mineiro | CA Lanús |
| 1998 | Santos FC | CA Rosario Central |
| 1999 | CA Talleres | Centro Sportivo Alagoano |
# Crisma

El crisma (Paraula grega que literalment significa "unció"), també anomenada mirra (myron), "oli d'unció sagrada", o "oli consagrat", és un oli consagrat utilitzat en l'Església Catòlica Romana, l'Església Ortodoxa Oriental, la Comunió Anglicana, l'Església Ortodoxa, l'Església Apostòlica Armenia, l'Església Assíria Oriental, i l'Església Luterana Nòrdica, en l'administració d'alguns sagraments i funcions eclesiàstiques.

## Primers cristians

Alguns documents dels primers cristians com els de Teòfil († 181) i Tertul·lià († 220), recullen el terme "crisma" en descriure diverses cerimònies apostòliques.
La versió més detallada de la pràctica és de Ciril de Jerusalem que detalla que l'ungüent o l'oli era "simbòlicament aplicat al front, i els altres òrgans de sentit" i que les "orelles, narius, i el pit era ungits." Ciril declara que l'"ungüent és el segell dels pactes" del baptisme i de les promeses de Déu al Cristià que és ungit. Ciril va ensenyar que en ser "ungit amb l'oli sagrat de Déu" era el signe d'un cristià, i una representació física del regal de l'Esperit Sant, i reté aquest significat en el catolicisme i l'ortodòxia avui. Diu, "després d'haver estat considerats dignes d'aquest Sant Crisma, sou anomenats cristians, verificant el nom també pel vostre nou naixement. Perquè abans que sigueu considerats dignes d'aquesta gràcia, no teníeu el dret a aquest títol, si bé avançàveu en el vostre camí cap a ser cristians."(En els Misteris 3.5)

## Referències

* ↑ Victoria and Albert Museum. «Chrismatory». Metalwork. [Consulta: 10 juny 2015].
* ↑ Eric Segelberg, "The Benedictio Olei in the Apostolic Tradition of Hippolytus", (Oriens Christianus 48, 1964)
Viccionari
# Castiello de Jaca

Castiello de Jaca (Castiello de Chaca en aragonès) és un municipi aragonès situat a la província d'Osca i enquadrat a la comarca de la Jacetània.
La temperatura mitjana anual és de 9,5° i la precipitació anual, 1050 mm.

## Referències

* ↑ «Gran Enciclopèdia Aragonesa, Castiello de Jaca». Arxivat de l'original el 2016-05-28. [Consulta: 1r setembre 2016].
# Caçadors de dracs

Caçadors de dracs (títol original: Chasseurs de Dragons) és una sèrie de televisió francesa del 2004. Va ser creada per Arthur Qwak i produïda per l'estudi Futurikon. Aquesta sèrie explica les aventures d'en Gwizdo i en Lian-Txu, dos caçadors de dracs acompanyats del seu drac de companyia Hèctor.
Es va estrenar a França el 1r de setembre de 2004 al canal France 3. En català es va emetre per primer cop al canal K3, amb posteriors remissions al Canal Super3.

## Argument

Aquesta sèrie ens situa en un futur llunyà, on uns dracs sorprenents i sovint esbalaïdors es dediquen a atemorir els nens i a destrossar els conreus. Davant d'aquesta situació, la feina més prometedora és la de caçador de dracs, i això ho tenen molt clar en Gwizdo i en Lian-Txu, que han decidit córrer els perills que comporta aquest ofici senzillament per guanyar-se les garrofes.

## Referències

* ↑ «Chasseurs de dragons» (en francès). Futurikon. [Consulta: 12 abril 2024].
* ↑ «Chasseurs de Dragons» (en francès). Planète Jeunesse, 31-07-2011. [Consulta: 12 abril 2024].
* ↑ «El K3 emetrà un "Especial m'encanta llegir" per als més menuts». CCMA, 07-04-2009. [Consulta: 12 abril 2024].
* ↑ «Tardor farcida de novetats al Super3». CCMA, 02-09-2010. [Consulta: 12 abril 2024].
# Cavernícola (pel·lícula)

Cavernícola (títol original Caveman) és una pel·lícula estatunidenca escrita i dirigida per Carl Gottlieb i finançada per George Harrison estrenada l'any 1981. Ha estat doblada al català.

## Argument

Atouk, (Ringo Starr) està enamorat de Lana (Barbara Bach), la dona del cap Tonda (John Matuszak). Li ofereix regals però ella els dona al seu company. Fa servir aleshores una eaestratagema per provar de treure-la, però fracassa, és llavors caçat per la tribu, a continuació perseguit. Trobarà Tala, una bella rosa que caurà enamorada d'ell, però Atouk s'obstinarà a voler "recuperar" Lana. Després de diverses peripècies, com el descobriment d'utilització del foc (i de l'ocell rostit), gràcies a armes noves Atouk triomfarà en combat singular amb Tonda. Lana s'ofereix llavors finalment a ell al gran dam de Tala. Però a l'últim moment, Atouk repudia Lana i proclama el seu unió amb Tala.

## Repartiment

* Ringo Starr: Atouk
* Dennis Quaid: Lar
* Shelley Long: Tala
* Jack Gilford: Gog
* Barbara Bach: Lana
* Evan C. Kim: Nook
* Carl Lumbly: Bork
* John Matuszak: Tonda
* Avery Schreiber: Ock

## Referències

* ↑ esadir.cat. Cavernícola. esadir.cat.
* ↑ «Caveman». The New York Times.
# Centre d'Atenció Primària (Móra la Nova)

El Centre d'Atenció Primària de Móra la Nova és un edifici de les darreres tendències, més concretament de l'Escola de Barcelona, d'ús sanitari ambulatori, ubicat a Móra la Nova, comarca de la Ribera d'Ebre. Està inclòs en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Equipament públic destinat a ús sanitari i assistencial, està ubicat en un entorn de ciutat jardí, en un solar de petites dimensions. Presenta un volum compacte, en forma de prisma, i que presenta un cert ordre racionalista. Tot el conjunt es distribueix al voltant d'un espai central buit a doble alçada, al voltant de qual s'ubiquen totes les dependències: a l'interior, les sales d'espera, que reben llum zenital provinent d'aquest espai central; i situades perimetralment, hi trobem la resta de dependències. Les façanes exteriors són d'obra vista.
És una obra dels arquitectes Jordi Garcés i Brusés i Enric Sòria i Badia, construïda entre els anys 1986 i 1987. El mateix 1987 va rebre el Premi FAD d'Arquitectura.

## Referències

* ↑ «Centre d'Assistència Primària». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. [Consulta: 21 març 2020].
* ↑ López Daufí, Antoni. Guia d'arquitectura de la Demarcació de l'Ebre. Tortosa: Col·legi d'Arquitectes de Catalunya, Demarcació de l'Ebre, 2002, p. 16. ISBN 8488258623.
# Certhilauda

Certhilauda és un gènere d'ocells de la família dels alàudids (Alaudidae ).

## Taxonomia

Segons la Classificació del Congrés Ornitològic Internacional (versió 13.1, 2023) aquest gènere està format per 6 espècies:
* Certhilauda chuana - alosa d'ungles curtes.
* Certhilauda subcoronata - alosa becllarga de Namaqua.
* Certhilauda benguelensis - alosa becllarga de Benguela.
* Certhilauda semitorquata - alosa becllarga del Transvaal.
* Certhilauda curvirostris - alosa becllarga del Cap.
* Certhilauda brevirostris - alosa becllarga d'Agulhas.

## Referències

* ↑ Gill, Frank; Donsker, David; Rasmussen, Pamela. «Nicators, Bearded Reedling, larks= 11 octubre 2024» (en anglès). IOC World Bird List Version 13.2.
* ↑ «Certhilauda». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 octubre 2024(català)
# Cristià Gyldenløve

Cristià Gyldenløve —Christian Gyldenløve (danès)— (28 de febrer de 1674, Copenhaguen, Dinamarca -Odense, 13 de juliol de 1703) fou un dels cinc fills il·legítims que el rei Cristià V de Dinamarca (1646-1699) va tenir amb Sofia Amàlia Moth (1654-1719). Els altres, també anomenats Gyldenløve, eren:
* Cristina (1672-1689)
* Sofia Cristina (1675-1684)
* Anna Cristina (1676-1689)
* Ulric Cristià (1678-1719), Comte de Samsoe.
Cristià va rebre una educació militar a Noruega, amb el seu oncle Ulrik Frederik Gyldenløve, però també als Països Baixos i a Torí. El 1699 va ser prefecte de Bergen i administrador general de correus de Noruega. Va ser comte de Samsoe i propietari d'Assen Feldt, Gisselfeld i la baronia de Høgholm. Més tard va assumir per als seus descendents el títol de comte de Danneskiold-Samsøe arran del seu segon matrimoni.
El 27 de novembre de 1696 es va casar a Skjoldnaesholm amb Carlota Amàlia Gyldenløve (1682-1699), filla d'Ulric Frederic Gyldenlove (1638-1704) i d'Antonieta Augusta d'Aldenburg (1660-1701). D'aquest primer matrimoni en nasqueren:
* Frederica Lluïsa de Danneskiold-Samsøe (1699-1744), casada amb el duc Cristià August I de Schleswig-Holstein-Sonderburg-Augustenburg (1696-1754).
* Cristina Carlota de Danneskiold-Samsoe (1698-1699).
El 27 de maig de 1701 es va casar a Copenhaguen amb Dorotea Krag (1675-1754), filla del coronel Mogens Krag (1625-1676) i d'Hedwig de Kuhla. El matrimoni va tenir dos fills:
* Cristià de Danneskiold-Samsoe (1702-1728), casat amb la comtessa Conradina Cristina de Friis (1699-1723).
* Frederic de Danneskiold-Samsoe (1703-1770)

## Enllaços externs

* Danneskiold
* Ancestrylibrary
# Caumont-sur-Orne

Caumont-sur-Orne és un municipi francès situat al departament de Calvados i a la regió de Normandia. L'any 2007 tenia 82 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Caumont-sur-Orne era de 82 persones. Hi havia 28 famílies de les quals 8 eren unipersonals (4 homes vivint sols i 4 dones vivint soles), 12 parelles sense fills i 8 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 33 habitatges, 29 eren l'habitatge principal de la família i 5 eren segones residències. Tots els 33 habitatges eren cases. Dels 29 habitatges principals, 24 estaven ocupats pels seus propietaris i 5 estaven llogats i ocupats pels llogaters; 5 tenien tres cambres, 8 en tenien quatre i 16 en tenien cinc o més. 23 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 13 habitatges hi havia un automòbil i a 15 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Caumont-sur-Orne el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 4 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 4 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 0 | 65 a 69 | 4 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 4 | 50 a 54 | 0 |
| 8 | 45 a 49 | 12 |
| 0 | 40 a 44 | 0 |
| 4 | 35 a 39 | 0 |
| 0 | 30 a 34 | 8 |
| 8 | 25 a 29 | 0 |
| 4 | 20 a 24 | 4 |
| 4 | 15 a 19 | 4 |
| 4 | 10 a 14 | 4 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 4 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 62 persones, 44 eren actives i 18 eren inactives. De les 44 persones actives 41 estaven ocupades (23 homes i 18 dones) i 3 estaven aturades (1 home i 2 dones). De les 18 persones inactives 7 estaven jubilades, 8 estaven estudiant i 3 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Els 2 establiments que hi havia el 2007 eren d'empreses classificades com a «altres activitats de serveis».
L'any 2000 a Caumont-sur-Orne hi havia 4 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Caumont-sur-Orne a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Caumont-sur-Orne a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Caulnes

Caulnes (en bretó Kaon, gal·ló Caunn) és un municipi francès, situat a la regió de Bretanya, al departament de Costes del Nord. L'any 2008 tenia 2.270 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 1822 | 1828 | 1990 | 1942 | 1992 | 2016 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes ||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Jean-Louis Chalois | |
# Caullery

Caullery és un municipi francès, situat a la regió dels Alts de França, al departament del Nord. L'any 2006 tenia 473 habitants. Limita al nord amb Ligny-en-Cambrésis, al sud-est amb Clary i a l'oest amb Walincourt-Selvigny.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 504 | 547 | 534 | 489 | 436 | 448 | 473 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Alain Goetgheluck | |
# Ctenogobiops mitodes

Ctenogobiops mitodes és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 5,3 cm de longitud total.

## Hàbitat

És un peix marí, de clima tropical i associat als esculls de corall que viu entre 9-21 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba al Pacífic occidental: Fiji, Indonèsia, les Illes Marshall, Nova Caledònia, Papua Nova Guinea i Salomó.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Smith J. L. B., 1959. Gobioid fishes of the families Gobiidae, Periophthalmidae, Trypauchenidae, Taenioididae and Kraemeriidae of the western Indian Ocean. Ichthyol. Bull. J. L. B. Smith Inst. Ichthyol. Núm. 13. 185-225.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ Randall, J.E., Shao, K.T. & Chen, J.P., 2007. Two New Shrimp Gobies of the Genus Ctenogobiops (Perciformes: Gobiidae), from the Western Pacific. Zoological Studies, 46 (1): 26-34.
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 3 «Ctenogobiops mitodes» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).
* ↑ FishBase (anglès)
* ↑ Myers, R.F., 1989. Micronesian reef fishes: A practical guide to the identification of the inshore marine fishes of the tropical central and western Pacific. First Edition. Coral Graphics, Barrigada, Guam. 298 p.
* ↑ Randall, J.E., K.-T. Shao i J.-P. Chen, 2003. A review of the Indo-Pacific gobiid fish genus Ctenogobiops, with descriptions of two new species. Zool. Stud. 42(4):506-515.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Chevry (Manche)

Chevry és un municipi francès situat al departament de la Manche i a la regió de Normandia. L'any 2007 tenia 78 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Chevry era de 78 persones. Hi havia 28 famílies de les quals 8 eren unipersonals (4 homes vivint sols i 4 dones vivint soles), 8 parelles sense fills i 12 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 41 habitatges, 30 eren l'habitatge principal de la família, 7 eren segones residències i 4 estaven desocupats. Tots els 41 habitatges eren cases. Dels 30 habitatges principals, 21 estaven ocupats pels seus propietaris i 9 estaven llogats i ocupats pels llogaters; 2 tenien dues cambres, 2 en tenien tres, 9 en tenien quatre i 17 en tenien cinc o més. 21 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 16 habitatges hi havia un automòbil i a 11 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Chevry el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 4 | 75 a 79 | 4 |
| 0 | 70 a 74 | 8 |
| 4 | 65 a 69 | 4 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 0 | 40 a 44 | 0 |
| 4 | 35 a 39 | 0 |
| 4 | 30 a 34 | 4 |
| 4 | 25 a 29 | 8 |
| 4 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 4 | 5 a 9 | 4 |
| 4 | 0 a 4 | 4 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 46 persones, 34 eren actives i 12 eren inactives. De les 34 persones actives 33 estaven ocupades (18 homes i 15 dones) i 1 aturada (1 home). De les 12 persones inactives 2 estaven jubilades, 5 estaven estudiant i 5 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 3 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de construcció i 2 d'empreses de comerç i reparació d'automòbils.
L'únic servei als particulars que hi havia el 2009 era un guixaire pintor.
L'any 2000 a Chevry hi havia 12 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 270 hectàrees.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* ↑ Exploitations agricoles
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Chevry a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Chevry a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.