OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Alteració genètica

Una alteració genètica o malaltia genètica indica tota desviació de l'estat de salut total o parcial a la construcció genètica de l'individu, en el que factors ambientals poden complir una funció important en la gravetat de les síndromes. Una malformació congènita és una alteració genètica que comporta una anomalia morfològica. Per al reconeixement d'una malaltia genètica és molt important l'historial familiar acompanyat d'un arbre genealògic. Hi ha tres tipus de malalties genètiques:
* Alteracions monogèniques: en aquest cas només un gen està alterat i aquestes condicions s'hereten en forma autosòmica o lligada al sexe. Actualment hi ha més de 3.000 malalties lligades a aquest tipus, entre les quals hi ha algunes anèmies hereditàries, hemofílies i fins i tot alguns tipus de càncer.
* Anomalies cromosòmiques: es produeixen per un excés o bé defecte de material cromosòmic; en el primer cas pot causar la síndrome de Down i en el segon la síndrome de Turner.
* Alteracions multifactorials: és la interacció de diversos gens amb el medi ambient, que influeix en l'expressió poligènica. Algunes d'aquestes malalties són la hipertensió, l'arterioesclerosi i l'esquizofrènia.

## Algunes malalties genètiques

| Alteració | Mutació | Cromosoma | Cariotip |
| Síndrome d'Angelman | DCP | 15 | |
| Malaltia de Canavan | | | |
| Malaltia de Charcot-Marie-Tooth | | | |
| Daltonisme | P | X | |
| Síndrome de Down | C | 21 | |
| Síndrome d'Edwards | C | 18 | |
| Espina bífida | P | 1 | |
| Fenilcetonúria | P | | |
| Fibrosi quística | P | 7 | |
| Hemofília | P | X | |
| Síndrome d'Ehlers-Danlos i Síndrome de Hiperlaxitud articular | P | 15 | |
| Síndrome de Joubert | | | |
| Síndrome de Klinefelter | C | X | 47 XXY |
| Neurofibromatosi | | | |
| Malaltia de Pelizaeus-Merzbacher | | | |
| Síndrome de Patau | C | 13 | |
| Síndrome de Prader-Willi | DC | 15 | |
| Malaltia de Tay-Sachs | P | 15 | |
| Síndrome de Turner | C | X | 45 X0 |
* P - Mutació puntual, o qualsevol inserció/deleció d'un gen o part d'un gen
* D - Absència d'un gen o gens
* C - Un cromosoma sencer extra, falta o ambdós

## Enllaços externs

* «ACCE Model System for Collecting, Analyzing and Disseminating Information on Genetic Tests» (en anglès). CDC, 14-12-2010. [Consulta: 22 desembre 2012].
* http://www.ncbi.nlm.nih.gov/entrez/query.fcgi?db=OMIM (anglès)
* «Genetic and Rare Diseases Information Center (GARD)» (en anglès). [Consulta: 2 maig 2012].
# TT308

La tomba tebana coneguda com a TT308 està localitzada a Deir el-Bahari. Forma part de la Necròpolis tebana, situada en la riba occidental del Nil oposada a Luxor i és una de les sis situades enfront de la rampa que du a la tomba reial. La capella es va ensorrar com a conseqüència de les fortes precipitacions, i del santuari només es conserven petits fragments, mentre que al seu enterrament subterrani les parets de la cambra mortuòria estan guarnides amb imatges de la morta, i oferiments.
La tomba és el lloc de soterrament de l'antiga egípcia Kemsit (ca. 2065 BC - 2045 / 2035 BC), que era l'Estimada Esposa del Rei, Ornament del Rei, Sola de l'Ornament del Rei, Sacerdotessa de Hathor durant el regnat de Mentuhotep II, en l'XI dinastia. Descoberta per Édouard Naville.

## Referències

* 1 2 Soliman, Rasha. Old and Middle Kingdom Theban Tombs (en anglès). Golden House Publications, 2009, p. 53. ISBN 1906137099.
* ↑ Dodson, Aidan. The Royal Tombs of Ancient Egypt (en anglès). Aidan Dodson, 2016, p. xxii. ISBN 1473880041.
* ↑ Ziegler, Christiane. Queens of Egypt: From Hetepheres to Cleopatra (en anglès). Grimaldi Forum, 2008, p. 383. ISBN 2757201905.
# Cabestrell

Un cabestrell és una banda o embenatge recolzat en el coll per a sostenir la mà o l'avantbraç malmesos, o per a immobilitzar-los en les lesions d'aquest o del múscul.

## Vegeu també

* Escaiola ortopèdica
* Ortesi
* Fèrula
* Embenat
* Camisa de força

## Referències

* ↑ «Diccionari de la llengua catalana». [Consulta: 28 desembre 2022].
# Santabarbaraïta

La santabarbaraïta és un mineral de la classe dels fosfats. Rep el nom per la localitat tipus, situada al districte miner de Santa Barbara, a la Toscana, Itàlia. Santa Bàrbara (segle iv) és el patró dels miners.

## Característiques

La santabarbaraïta és un fosfat de fórmula química Fe₃$^{3+}$(PO₄)₂(OH)₃·5H₂O. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 2000. No cristal·litza, es troba en forma amorfa.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la santabarbaraïta pertany a «08.CE: Fosfats sense anions addicionals, amb H₂O, només amb cations de mida mitjana, RO₄:H₂O sobre 1:2,5» juntament amb els següents minerals: chudobaïta, geigerita, newberyita, brassita, fosforrösslerita, rösslerita, metaswitzerita, switzerita, lindackerita, ondrušita, veselovskýita, pradetita, klajita, bobierrita, annabergita, arupita, barićita, eritrita, ferrisimplesita, hörnesita, köttigita, manganohörnesita, parasimplesita, vivianita, pakhomovskyita, simplesita, cattiïta, koninckita, kaňkita, steigerita, metaschoderita, schoderita, malhmoodita, zigrasita i metaköttigita.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta al districte miner de Santa Barbara, a la localitat de Cavriglia, a la província d'Arezzo (Toscana, Itàlia). També ha estat descrita a Austràlia, el Japó, el Camerun, Alemanya, Espanya, Portugal, Ucraïna i els Estats Units. Als territoris de parla catalana ha estat descrita a la mina de la turquesa (Cornudella de Montsant, Priorat).

## Referències

* ↑ «Santabarbaraite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 17 març 2018].
* ↑ «Santabarbaraite from Turquoise mine (Mina de la Turquesa; Mas de les Moreres), Cornudella de Montsant, Priorat, Tarragona, Catalonia, Spain». Mindat. [Consulta: 1r febrer 2024].
# Frontera entre Mauritània i Cap Verd

La frontera entre Mauritània i Cap Verd consisteix en un segment marítim a l'oceà Atlàntic fins a Nouakchott. Aquesta frontera es defineix per la regla d'equidistància entre els dos països i consagrada en un tractat signat el setembre de 2003. Té 300 km de longitud.
Els segments marítims lineals són definits per divuit punts de coordenades individuals.
* Punt H : 16° 04.0' N, 019° 33.5' O
* Punt I : 16° 17.0' N, 019° 32.5' O
* Punt J : 16° 28.5' N, 019° 32.5' O
* Punt K : 16° 38.0' N, 019° 33.2' O
* Punt L : 17° 00.0' N, 019° 32.1' O
* Punt M : 17° 06.0' N, 019° 36.8' O
* Punt N : 17° 26.8' N, 019° 37.9' O
* Punt O : 17° 31.9' N, 019° 38.0' O
* Punt P : 17° 44.1' N, 019° 38.0' O
* Punt Q : 17° 53.3' N, 019° 38.0' O
* Punt R : 18° 02.5' N, 019° 42.1' O
* Punt S : 18° 07.8' N, 019° 44.2' O
* Punt T : 18° 13.4' N, 019° 47.0' O
* Punt U : 18° 18.8' N, 019° 49.0' O
* Punt V : 18° 24.0' N, 019° 51.5' O
* Punt X : 18° 28.8' N, 019° 53.8' O
* Punt Y : 18° 34.9' N, 019° 56.0' O
* Punt Z : 18° 44.2' N, 020° 00.0’ O
El Punt H correspon al trifini amb Senegal.

## Referències

* ↑ Treaty on the Delimitation of the Maritime Frontier between the Islamic Republic of Mauritania and the Republic of Cape Verde
* ↑ «Mauritània». The World Factbook. Central Intelligence Agency.
* ↑ «Cap Verd». The World Factbook. Central Intelligence Agency.
# Campionat Autonòmic de Raspall al carrer

El Campionat Autonòmic de Raspall és un torneig de raspall al carrer patrocinat per Ruralcaixa i organitzat per la Federació de Pilota Valenciana.
Els participants són tots pilotaris aficionats, però els clubs poden contractar raspallers professionals. S'hi juga en format lliga, amb semifinals, i final a partida única.

## Història

De l'any 1984 a l'any 2007, s'ha evidenciat el domini de l'equip de Xeraco, aleshores encapçalat per Furia, Boluda i Maik, després entrà Costa, recentment retirat com a pilotari professional, continuaren els èxits amb joves com Paco, Chaveli, Dorín i Costa II...
Un altre clàssic en aquest campionat, amb diversos títols aconseguits, és Bicorp, així com Beniarrés, el qual s'ha proclamat campió amb Lluïset, Roberto i Rosselló en el 2007
L'any 2008 Rafelbunyol esdevé protagonista, en ser seu de la final i jugar pel campionat els dos equips del poble: Rafelbunyol A (amb Campos, Moro i Juliet) i Rafelbunyol B (Juan, César i Vicente Juan).

## Historial

| Any | Campió | Subcampió | Resultat | Ciutat |
| 2011 | Rafelbunyol A (Moro,Campos, Julio, Cèsar) | Bicorp A (Mario, Víctor, Germán, Rafa) | 40-30 | Polinyà |
| 2010 | Rafelbunyol A (Dani, Moro, Cèsar) | Xeraco A (Guille, Paco, Canari) | 35-20 | la Font d'en Carròs |
| 2009 | Rafelbunyol A | El Genovés | 40-30 | Ador |
| 2008 | Rafelbunyol A (Campos, Moro i Juliet) | Rafelbunyol B (Juan, César i Vicente Juan) | 40-15 | Rafelbunyol |
| 2007 | Beniarrés (Lluïset, Roberto i Rosselló) | Rafelbunyol | 40-25 | El Genovés |
| 2006 | Xeraco A | Bicorp | 40-15 | Alcàntera de Xúquer |
| 2005 | Xeraco | Rafelbunyol | 40-30 | Navarrés |
| 2004 | Xeraco | Bicorp | 40-25 | La Pobla del Duc |
| 2003 | Bicorp | Xeraco | 40-25 | Daimús |
| 2002 | Aielo de Malferit | Tavernes de la Valldigna | 30-05 | Aielo de Malferit |
| 2001 | Aielo de Malferit | Xeraco | 40-30 | Polinyà |
| 2000 | Polinyà | El Genovés | | |
| 1999 | Aielo de Malferit | Polinyà | | |
| 1998 | Xeraco | El Genovés | | |
| 1997 | Bicorp | Polinyà | | |
| 1996 | Polinyà | Bicorp | | |
| 1995 | Xeraco | Bèlgida | | |
| 1994 | Xeraco | Bicorp | | |
| 1993 | Xeraco | Bicorp | | |
| 1992 | Xeraco | Bicorp | | |
| 1991 | Xeraco | Polinyà | | |
| 1990 | Polinyà | Xeraco | | |
| 1989 | Xeraco | Polinyà | | |
| 1988 | Xeraco | Llanera de Ranes | | |
| 1987 | Xeraco | Polinyà | | |
| 1986 | Xeraco | Anna | | |
| 1985 | Xeraco | Els Poblets | | |
| 1984 | Xeraco | Llutxent | | Rafelbunyol |

## Vegeu també

* Pilota valenciana
* Raspall
* Campionat Autonòmic de Raspall en trinquet
# Salvatierra de Tormes

Salvatierra de Tormes és un municipi de la província de Salamanca a la comunitat autònoma de Castella i Lleó.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 75 | 64 | 68 | 67 |

## Personatges il·lustres

* Filiberto Villalobos, metge i diputat durant la Segona República Espanyola.
# Palau de Rujani

El Palau de Rujani (belarús: Ружанскі палац) és un complex de palaus en ruïnes a la localitat de Rujani, al raion de Prujani (districte), província de Brest, a l'occident de Belarús. Entre els segles XVI i XIX Rujani (llavors anomenada Rozany) va ser la seu principal de la línia principal de la família noble Sapieha, coneguda com el Sapiehowie-Różańscy ("els Sapiehas de Rozany").
Disseny del palau :
| Façana posterior del palau | Façana frontal del palau | Disseny de portes i edificis |
Rujani va començar la seva vida al segle xvi com el lloc on hi havia el castell de Lew Sapieha. La residència Sapieha va ser destruïda en el curs de les lluites internes al Gran Ducat de Lituània, quan va ser atacat per les forces de Michał Serwacy Wisniowiecki el 1700.
Rujani va ser reconstruïda com una gran residència d'estil neoclàssic a la dècada del 1770 per Aleksander Michał Sapieha.
El 1914 el palau va ser aconseguit accidentalment pel foc generat per treballadors d'una fàbrica. La Primera Guerra Mundial i les posteriors dificultats financeres van impedir la restauració de l'edifici fins al 1930. El palau va ser restaurat parcialment, però va quedar en ruïnes en 15 anys, víctima de la Segona Guerra Mundial. La porta del palau que està adornada sobreviu i recentment ha estat reparada.

## Referències

* ↑ Palau de Rujani
* ↑ Palau de Rujani
# Frontera entre Moçambic i Malawi

La frontera entre Malawi i Moçambic és la línia que delimita els territoris de Malawi i de Moçambic i que fou establida arran de l'acord angloportuguès de 18 de novembre de 1954. Comença al trifini d'ambdós països amb Zàmbia, a l'altiplà d'Angónia i segueix una línia molt irregular cap a sud i sud-est, passa junt a Dedza i segueix fins prop de Vila Nova da Fronteira. Fa una inflexió cap al nord, passant al costat de Milange, i després al marge oriental del Llac Chilwa i del llac Chinta seguint fins a la costa oriental del llac Niassa, on acaba. En aquest llac, més al nord, hi ha illes de Malawi (les illes Likoma) que estan més a prop de la costa de Moçambic que la resta de Malawi.

## Referències

* ↑ Lake Nyasa, a Global Geopolitical Flashpoints: An Atlas of Conflict d'Ewan W. Anderson, p. 248
* ↑ Malawi a Nation Shapes: The Story Behind the World's Borders a Fred M. Shelley, p. 319-320
# Allougoum

Allougoum (en àrab الوڭوم, Allūgūm; en amazic ⴰⵍⵓⴳⵓⵎ) és una comuna rural de la província de Tata, a la regió de Souss-Massa, al Marroc. Segons el cens de 2014 tenia una població total de 8.418 persones.

## Referències

* ↑ «Population légale d'après les résultats du RGPH 2014 sur le Bulletin officiel N° 6354». Arxivat de l'original el 26 de desembre 2018. [Consulta: 19 novembre 2015].
# Taieb Cherkaouki

Taieb Cherkaoui (Boujad, 1949) és un polític i jutge marroquí, des del 5 de gener de 2010 és Ministre de l'Interior, succeint a Chakib Benmoussa. Els seus primers anys treballà com a fiscal, després fou Director d'Assumptes Penals del Ministeri de Justícia i President de la Cort Suprema (2008-2010).

## Enllaços externs

* (anglès) World Bulletin - Morocco's King names Cherkaoui as new interior minister
# Vira Bahu II

Vira Bahu II fou rei de Gampola vers 1391/1392 a 1397. Va succeir el seu germà o cunyat Bhuvaneka Bahu V.
Va regnar cinc o sis anys i llavors dos fills de nom desconegut es van disputar el tron, arribant ambdós a ser reis per un breu temps, fins que es va imposar el ministre Alakesvara o Alagakkonara (en singalès) que va pujar al tron com Vijayabahu VI.

## Referències

* Outlines of Ceylon history, per Donald Obeyesekere, "Times of Ceylon", Colombo, 1911.
# Salvation

    Per l'àlbum de Bill Hicks vegeu Salvation
Salvation és un àlbum del grup alemany Alphaville realitzat el 1997 a Europa, i amb diferents cançons i tres extres als EUA el 1999.
De l'àlbum van sortir tres senzills: «Wishful Thinking» (1997), «Flame» (1999) i «Soul Messiah» (1999)

## Llista de cançons

* «Inside Out» – 5:17
* «Monkey in the Moon» – 3:53
* «Guardian Angel» – 4:14
* «Wishful Thinking» – 3:48
* «Flame» – 3:49
* «Point of Know Return» – 5:52
* «Control» – 3:31
* «Dangerous Places» – 3:58
* «Spirit of the Age» – 4:31
* «Soul Messiah» – 4:53
* «New Horizons» – 5:35
* «Pandora's Lullaby» – 4:30
* «Life is King» – 6:10 (només en l'edició dels EUA)
* «Wishful Thinking physical» – 5:54 (només en l'edició dels EUA)
* «Monkey in the Moon demo» – 4:23 (només en l'edició dels EUA)
# Palomas (Madrid)

Palomas és un barri de Madrid integrat en el districte d'Hortaleza. Té una superfície de 112,98 hectàrees i una població de 6.484 habitants (2009).

## Situació

Limita al nord i oest amb Piovera, al nord i est amb Corralejos (districte de Barajas), a l'est amb Alameda de Osuna (Barajas), i al sud amb Canillejas i Salvador (San Blas-Canillejas). Està delimitat al nord i oest per l'Avinguda de los Andes, pel nord i est pel carrer Manuel Azaña, i al sud per l'avinguda d'América.
El barri es divideix en tres zones:
* Colonia Piovera, entre el carrer de Guadalajara el carrer de l'Espirea, i entre l'A-2 i el carrer de las Azaleas, en el perímetre d'una antiga quinta anomenada La Piovera.
* Colonia Palomas, entre el carrer de Guadalajara i la M-40.
* Barriada Arroyo del Santo, als voltants de l'Avinguda de los Andes.

## Història

Antigament era una zona d'hortes pertanyent al terme municipal de Canillejas. Avui està integrat en el districte d'Hortaleza, mentre que Canillejas va ser unit al districte de San Blas.
Aquest paratge, entre la conca del riu Jarama i del rierol Abroñigal, era abundant en aigua i n'assortia Madrid a través d'una branca de l'antiga via d'aigua del Bajo Abroñigal, que seguia aproximadament el traçat del Carrer d'Alcalá, fins a Canillejas.
El seu primer desenvolupament urbà data de la dècada de 1930, com a colònia d'esbarjo, edificant-se cases unifamiliars sobre parcel·les d'alguna grandària, que permetien el manteniment d'una petita horta. Era comú l'ús de pous per al proveïment d'aigua, ja que la zona explicava fins a dates recents amb aqüífers que avui han minvat o desaparegut, afectats pel desenvolupament urbanístic posterior. Amb la construcció de l'Avinguda d'Amèrica, es crearà una separació física entre Canillejas i aquests assentaments, que s'accentuarà amb la conversió de l'accés a l'aeroport en autopista.
El 24 de juny de 1949 el Ministeri de Governació es decreta dissolució de l'Ajuntament de Canillejas i l'annexió del seu terme municipal per Madrid. Després d'això, En la reestructuració del municipi de Madrid de 1987, Canillejas serà unida al recentment creat districte de San Blas, i Colomes separada de Canillejas i unida al districte d'Hortaleza.
El seu desenvolupament urbà modern data de la dècada de 1960. En 1968 la constructora Vallehermoso comença al barri la seva promoció d'habitatges "Piovera". El seu objectiu era obtenir l'adjudicació d'un contracte per construir residències confortables per al personal militar destinat a la propera base aèria de Torrejón de Ardoz, que sofrien les incomoditats de residir en aquest recinte.

## Enllaços externs

* Estadística del districte Hortaleza
* Ortofoto d'Hortaleza i mapes del districte i els seus barris, amb les seccions censals Arxivat 2012-03-24 a Wayback Machine.
* Barrio de Palomas Arxivat 2012-10-14 a Wayback Machine. a la Madripedia
Viccionari
# Allouez

Allouez és una població dels Estats Units a l'estat de Wisconsin. Segons el cens del 2000 tenia 15.443 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Allouez tenia 15.443 habitants, 5.397 habitatges, i 3.815 famílies. La densitat de població era de 1.287,8 habitants per km².
Dels 5.397 habitatges en un 32,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 61,5% hi vivien parelles casades, en un 7,2% dones solteres, i en un 29,3% no eren unitats familiars. En el 24,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 10,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,45 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,95.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22,1% tenia menys de 18 anys, un 9% entre 18 i 24, un 31% entre 25 i 44, un 23,1% de 45 a 60 i un 14,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 117,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 55.850 $ i la renda mediana per família de 62.855 $. Els homes tenien una renda mediana de 40.055 $ mentre que les dones 26.822 $. La renda per capita de la població era de 25.535 $. Aproximadament l'1,4% de les famílies i el 3,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Allouez» (en anglès). American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 14 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Allouez». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Taricha

Taricha és un gènere d'amfibis caudats de la família Salamandridae. Ho formen quatre espècies de tritons autòctons de la costa del Pacífic nord-americà.

## Taxonomia

El gènere Taricha inclou quatre espècies:
* Taricha granulosa (Skilton, 1849)
* Taricha rivularis (Twitty, 1935)
* Taricha sierrae (Twitty, 1942)
* Taricha torosa (Rathke, 1833)

## Referències

* ↑ «Taricha Gray, 1850 | Amphibian Species of the World». [Consulta: 6 novembre 2019].
# Sant Quirc i Santa Julita de Pià

Sant Quirc -o Sant Quirze- i Santa Julita de Pià (Saint Cyr et Sainte Julitte en francès) és l'església parroquial del poble rossellonès de Pià, a la Catalunya del Nord.
Està situada al bell mig del recinte de la cellera a partir de la qual es va formar el poble de Pià. És a la placeta formada al davant de la façana meridional de l'església, plaça que s'obre entre el final dels carrers de l'Església, de la Vella Escola i dels Graus.

## Història

Església documentada des del 991 quan la comtessa Guisla de Rosselló, vídua de Gausfred I, fa donació de la població de Pià i la seva església a la Seu d'Elna en compliment de les últimes voluntats del seu marit, comte d'Empúries i de Rosselló (Villa Apiano cum sua ecclesia, que dicunt Sanch Quirici).
L'edifici original va ser engrandit i modificat al segle xiii, i reconstruït abans del 1400, i després ampliat el 1449. Destruït l'any 1858, el temple actual és una reconstrucció feta el 1879 que conserva detalls medievalitzants. La nau central té capelles laterals a banda i banda; la de la Sang (del segle xv) té un retaule del gran escultor Lluís Generes, el contracte d'execució del qual encara es conserva. Diversos altres retaules ornen l'església: el de sant Gregori, del segle xvii, per una banda; i per l'altra els de santa Germana, santa Caterina, sant Pere i sant Josep, del segle xviii. Hom pot admirar també la pica baptismal en marbre (d'abans del segle XVII), una creu processional en fusta tallada i el reliquiari de sant Quirze i santa Julita en fusta tallada i daurada.

## Bibliografia

* Becat, Joan. «117-Pià». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. II. Montoriol-el Voló. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032.
* Gavín, Josep M. «Ros 226. Sant Quirze i Santa Julita de Pià». A: Inventari d'esglésies 3** Capcir-Cerdanya-Conflent-Vallespir-Rosselló. Barcelona: Arxiu Gavín, 1978 (Inventari d'esglésies). ISBN 84-85180-13-5.
* Becat, Joan; Ponsich, Pere; Gual, Raimon. «Pià». A: El Rosselló i la Fenolleda. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 14). ISBN 84-85194-59-4.
* Ponsich, Pere. «Esglésies del Rosselló anteriors al 1300: Pià». A: El Rosselló. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 1993 (Catalunya romànica, XIV). ISBN 84-7739-601-9.

## Referències

* ↑ Sant Quirc i Santa Julita de Pià en els ortofotomapes de l'IGN

## Enllaços externs

* Descripció i fotografies (francès)
# Blast Lärmen, ihr Feinde!, BWV 205a

Blast Lärmen, ihr Feinde!, BWV 205a (Enemics!, toqueu l'alarma) és una cantata profana de Johann Sebastian Bach per a la coronació de Frederic August de Saxònia com a rei de Polònia, estrenada a Leipzig el 19 de febrer de 1734.

## Origen i context

És una paròdia de la cantata BWV 205 dedicada al professor de la Universitat, August Fridrich Müller. La música s'ha perdut quasi per complet, però tots els números a excepció dels recitatius 8, 12 i 14, que s'escrigueren de nou, provenen de la BWV 205 El text probablement és de Picander i se n'aprofità la coincidència en el nom, August, dels dos homenatjats; els principals canvis del llibret són els dels protagonistes: el déu Èol passa a ser el Valor, el vent Zèfir la Justícia, i la deessa Pomona la Clemència.

## Referències

* ↑ Bach Cantatas Website

## Bibliografia

* Edmon Lemaître. “Guide de La Musique Sacrée et chorale profane. L'âge baroque 1600-1750”. Fayard, París, 1992.
* Enrique Martínez Miura. “Bach. Guías Scherzo”. Ediciones Península, Barcelona, 2001.
* Daniel S. Vega Cernuda. “Bach. Repertorio completo de la música vocal”. Cátedra, Barcelona, 2004.
* Alfred Dürr. “The Cantatas of J. S. Bach”. Oxford University Press, Oxford, 2005.

## Enllaços externs

* Bach Cantatas Website