OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Elionor Maria d'Anhalt-Bernburg

Elionor Maria d'Anhalt-Bernburg (en alemany Eleonore Marie von Anhalt-Bernburg) va néixer a Amberg (Alemanya) el 7 d'agost del 1600 i va morir a Strelitz el 17 de juliol de 1657. Era una noble alemanya filla de Cristià I d'Anhalt-Bernburg (1568-1630) i d'Anna de Bentheim-Tecklenburg (1579-1624)
Persona culta i interessada per la música, va ser una de les fundadores i directora de l'Académie des Loyales, la versió femenina de la societat Fruchtbringenden Gesellschaft. Després de la mort del seu marit, Elionor Maria es va fer càrrec, per voluntat expressa del duc, de la regència del seu fill. Però va entrar en conflicte amb el seu cunyat Adolf Fredric, fins que finalment ella va renunciar als seus drets el 1645.

## Matrimoni i fills

El 7 de maig de 1626 es va casar a Güstrow amb Joan Albert II de Mecklenburg, fill del duc Joan VII de Mecklenburg-Schwerin (1558-1592) i de Sofia de Schleswig-Holstein-Gottorp (1569-1634). Fruit d'aquest matrimoni en nasqueren:
* Anna Sofia (1628-1666), casada amb Lluís IV de Liegnitz (1616-1663).
* Joan Cristià (1629-1631)
* Elionor (1630-1631)
* Gustau Adolf (1633-1695), casat amb Magdalena Sibil·la de Schleswig-Holstein-Gottorp 1631-1719.
* Lluïsa (1635-1648)

## Bibliografia

* J. S. Ersch: Allgemeine Encyklopädie der Wissenschaften und Künste, vol. 2, pàgina 118, Brockhaus, Leipzig, 1842
* Eduard Vehse: Geschichte der deutschen Höfe seit der Reformation, Band 35-36, S. 130 ss., Hamburg, 1856
# Districte de Bhojpur

El districte de Bhojpur (Nepali: भोजपुर जिल्ला ) és un districte de la zona Kosi ubicada a la regió de Desenvolupament Oriental del Nepal. L'àrea del districte és de 1.507 km² amb una població de 182.459 habitants (2011). El centre administratiu és Bhojpur.
El districte va ser afectat per un terratrèmol el 25 d'abril de 2015.

## Geografia i clima

Classificat com a districte de muntanya, Bhojpur té cinc de les vuit zones de clima del Nepal. Un 3% de l'àrea del districte és per sota de 300 metres en la zona Tropical més Baixa, un 31% és a la zona superior amb clima tropical entre 300 i 1000 metres, un 50% de l'àrea de terra pertany a la zona subtropical entre 1.000 i 2.000 metres i un 15% és clima temperat (2.000 a 3.000 metres). Un 2% està per sobre en la zona subalpina.
| Zona de clima | alçada | % superfície |
| Zona baixa Tropical | inferior a 300 metres | 2,7% |
| Zona Superior Tropical | 300 a 1.000 metres | 30,5% |
| Clima subtropical | 1.000 a 2.000 metres 3.300 a 6.600 | 49,8% |
| Clima temperat | 2.000 a 3.000 metres | 15,1% |
| Subalpí | 3.000 a 4.000 metres | 1,7% |

## Unitats administratives bàsiques

Village development committee (VDC) ó unitats administratives bàsiques del districte:
| Aamtep Annapurna Baikuntha Balankha Basikhola Basingtharpur Basteem Bhaisipankha Bhubal Bhulke Bokhim Bhojpur Boya Champe Changre Charambi | Chaukidanda Chhinamukh Dalgaun Deurali Dewantar Dhodalekhani Dobhane Dummana Gogane. Gupteshwor Hasanpur Helauchha Homtang Jarayotar Keemalung Keurepani | Khairang Khartimchha Khatamma Khawa Kota Kudak Kaule Kulunga Lekharka Mane Bhanjyang Mulpani Nagi Nepaledada Okhre Pangcha Patle Pani Pawala | Pyauli Ranibas Sangpang Sano Dumba Shyamsila Siddheswor Sindrang Syamsila Taksar Thidingkha Thulo Dumma Timma Tiwari Bhanjyang Tunggochha Yaku Yangpang Chaukidada |

## Referències

* ↑ «National Population and Housing Census 2011(National Report)». Government of Nepal. Central Bureau of Statistics, 01-11-2012 [Consulta: novembre 2012]. Arxivat 2013-04-18 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2013-04-18. [Consulta: 31 octubre 2015].
* ↑ «Nepal family finds starting over tough in wake of earthquake». The Times. nwi.com, 13-06-2015 [Consulta: 21 juny 2015].
* ↑ The Map of Potential Vegetation of Nepal - a forestry/agroecological/biodiversity classification system, 2005 (. Forest & Landscape Development and Environment Series 2-2005 and CFC-TIS Document Series No.110.). ISBN 87-7803-210-9 [Consulta: 22 novembre 2013].
* ↑ The Map of Potential Vegetation of Nepal - a forestry/agroecological/biodiversity classification system, 2005. ISBN 87-7803-210-9 [Consulta: Nov 22, 2013].
# Els Virolets

Els Virolets és una coral que va néixer per iniciativa de la coral Nit de Juny de Palafrugell l'any 1983.
Actua habitualment a Palafrugell i comarca, en els concerts de Nadal, de Primavera i de Santa Cecília. Per celebrar els seus primers 20 anys, la coral va interpretar la Comèdia del Gall al Teatre Municipal de Palafrugell. El 2005 la coral va presentar un concert polífònic a L'Alguer. El 2008 varen actuar a la Basílica de Sant Marc a Venècia. El 2014, els Virolets Grans, van viatjar a Bergen (Noruega) al Festival Europa Cantat Junior.

## Referències

* ↑ «XXVè aniversari Coral Nit de Juny i XX aniversari Coral Els Virolets». Coral Nit de Juny, 2005, 2005, pàg. 160.
* ↑ , «Els Virolets i Nit de Juny cantaran per Sant Esteve». Diari El Punt Avui, 23-12-2009 [Consulta: 15 juliol 2014].
* ↑ «70 joves veus, a Luxemburg i Bèlgica». El Punt Avui, 12 desembre 2012 (2012-12-12).
* ↑ «Els Virolets di Palafrugell in concerto ad Alghero» (en italià). Alghero.it, 16 febrer 2006 (2006-02-16). Arxivat de l'original el 2014-07-22 [Consulta: 15 juliol 2014].
* ↑ «La Coral els Virolets canten a la Basílica de Sant Marc a Venècia». Vilaweb, 04-05-2008 [Consulta: 15 juliol 2014].
* ↑ Tarrés, A «Els Virolets canten a la basílica de Sant Marc de Venècia». Diari de Girona, 26 abril 2008 (2008-04-26) [Consulta: 4 juliol 2014]. «Cal destacar que les formacions catalanes són les úniques corals espanyoles que assisteixen a aquest esdeveniment i la primera d'edat infantil a actuar-hi.»
* ↑ Castillón, Xavier «Els Virolets editen un CD pel seu 30è aniversari». El Punt Avui, 14 maig 2014 (2014-05-14) [Consulta: 15 juliol 2014].
# Els Visitants (Roses)

Els Visitants és una obra del municipi de Roses (Alt Empordà) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Es tracta d'un conjunt escultòric ubicat al Passeig Marítim de Roses, al punt on s'uneixen la platja de Roses amb la del Salatar. L'obra va ser inaugurada el 13 de juliol del 1996 i està dedicada a tots els visitants de Roses.

## Descripció

El conjunt representa dues figures humanes, un home i una dona, dretes i de costat. Són escultures figuratives on els trets anatòmics es troben minimitzats, el volum predomina sobre la forma. La figura masculina té una protuberància sobre el pit que representa una càmera fotogràfica. La figura femenina s'identifica gràcies a la representació dels pits. Són escultures fetes en bronze col·locades sobre un disc, també de bronze, de forma circular on hi consta un text.

## L'escultora

Va ser creada per l'escultora gironina Rosa Serra i Puigvert (Vic, 1944). Aquesta escultora pertany a la generació que va imposar una ruptura en l'escultura olotina. Ha fet altres escultures de temàtica esportiva per als Jocs Olímpics de Barcelona, per a l'empresa Nike (estàtua de Tiger Woods a Oregon), la Suite Olympique de la seu del COI a Lausana i de diverses peces d'aquesta temàtica situades a l'Olimpic Park de Seul i al Comitè Olímpic d'Àsia, a Kuwait.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Els Visitants». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 25 agost 2014].
# Els adolescents (Pablo Picasso)

Els adolescents (Les Adolescents) és un oli sobre tela de 157 × 117 cm pintat per Pablo Picasso l'any 1906 i dipositat al Museu de l'Orangerie de París.

## Context històric i artístic

Adquirit per Paul Guillaume cap al 1930 a la galeria d'Ambroise Vollard, aquest quadre pertany clarament a l'època de Gósol, anomenada així perquè Picasso va sojornar en aquest poble del Berguedà a l'estiu del 1906 amb la seua primera parella sentimental, Fernande Olivier. La producció de l'artista durant aquelles setmanes idíl·liques fou considerable.
Dins de la important col·lecció de fotografies de tipus etnogràfics o regionals que tenia l'artista, hom ha pogut relacionar aquesta tela de caràcter hel·lenitzant amb un clixé de Wilhelm von Plüschow, cosí de Wilhelm von Gloeden i especialista, com ell, dels nus de pretext antic. Les dues figures de Picasso recorden, per la postura, dos dels efebs de la fotografia de von Plüschow, presa a les ruïnes d'un temple egipci.
Jean Cassou va destacar el caràcter mediterrani d'aquesta breu etapa en l'art de Picasso i la seua relació amb l'art d'Aristides Maillol. El classicisme rosa d'aquesta pintura sembla anticipar el període posterior a 1906 de la tornada a l'ordre, el qual caracteritza l'obra de Picasso durant els anys vint.
L'obra no conté, però, cap referència a un context determinat. Picasso produeix ací una obra intemporal, notable per les seues qualitats gràfiques i la seua sobrietat.

## Descripció

La tela, pintada en clarobscur d'ocre rosa lluminós, representa dos joves nus dempeus, hieràtics i situats en un espai indeterminat. La figura de l'esquerra, vista de cara, té els braços recollits al damunt del cap, mentre que la de la dreta, vista d'esquena, porta sobre el cap una peça de terrissa, que agafa amb la mà dreta. Aquesta figura andrògina ha estat sovint descrita com la d'una noia, però sembla que de fet s'inspira en una imatge corresponent a un noi jove, segons suggereix un estudi de les fonts fotogràfiques de l'obra picassiana.
Totes dues figures nues, exposades i modelades sobre un fons monocrom, donen a la composició un caràcter escultòric i clàssic.

## Referències

* 1 2 3 4 Pierre Georgel, José Francisco Yvars, Jean-Pierre Labiau, 2002. De Renoir a Picasso: obres mestres del Musée de l'Orangerie, París. Barcelona: Fundació "la Caixa". ISBN 8476647808. Pàgs. 232-233.
* 1 2 3 Museu de l'Orangerie (francès) i (anglès)
* ↑ Anne Baldassari, Le miroir noir. Picasso, sources photographiques 1900-1928, cat. exp., París, Musée Picasso/Réunion des musées nationaux, 1997, pàgs. 62-65.

## Enllaços externs

* Photo de l'obra a «Teenagers, 1906 - Pablo Picasso - WikiArt.org». [Consulta: 21 desembre 2020].
# Els acarnesos

Els acarnesos ((en grec antic: Ἀχαρνεῖς) és, pel que sabem, la tercera obra del gran comediògraf Aristòfanes i la més vella de les que es conserven senceres. Va ser representada l'any 425 aC i guanyà el primer premi en el festival de les Lenees.

## Marc històric

A la primavera del 425 aC, la Guerra del Peloponès entra en el seu setè any. Els espartans, després de múltiples incursions, han destruït les vinyes, les oliveres i, en general, tot allò que constitueix la base de la producció agrícola atenesa, obligant la població camperola a abandonar les seves cases als demos de l'Àtica per refugiar-se dins els llargs murs de la ciutat. Malgrat la superioritat naval atenenca i el control dels aliats, l'abastiment regular i la invulnerabilitat de la ciutat, la situació es va anar degradant i hi esclatà un brot de pesta. En aquest marc històric, Aristòfanes escriu i presenta una comèdia que, en primer lloc, apareix com una declaració en favor de la pau.

## Argument

El protagonista, Diceòpolis, miraculosament, obté un pacte de pau privat amb els espartans i gaudeix dels beneficis de la pau malgrat les oposicions d'alguns dels atenesos.
* Pròleg: l'assemblea d'Atenes delibera. Els demagogs presenten al poble ambaixadors falsos i estrangers que venen de Pèrsia i de la cort del rei Sitalces. Diceòpolis no es deixa enganyar, però ningú li fa cas. Desesperat, vol pactar una treva privada amb els espartans per a ell i la seva família.
* Parodes: mentre se celebren les festes rurals de Dionís, Diceòpolis, que era a casa seva celebrant la festa, és assaltat pels acarnesos, però aconsegueix sortir-se'n fingint que dins d'un cabàs té un infant dels acarnesos, i que el matarà si no el deixen parlar a l'assemblea. Aleshores, defensa la seva causa davant dels acarnesos i té una disputa oratòria contra el general Làmac i convenç la multitud.
* Paràbasis: Aristòfanes recorda als espectadors que en les seves obres, el fet de desmuntar l'argumentació dels demagogs i ensenyar el que és just, és un benefici per al pobre. El cor, per la seva part, reclama més atencions per als vells de la ciutat.
* Episodis: Diceòpolis obre un mercat per a totes les mercaderies. Un mercader intenta vendre les seves filles petites, mentre que un beoci proposa anguiles del llac Copais. El cor aclama Diceòpolis, mentre Làmac reapareix ferit de guerra.

## Altres obres d'Aristòfanes

* Lisístrata
* Els cavallers
* Els núvols
* Les vespes
* Pau
* Els ocells
* Plutus
* Tesmofòries
* Les granotes
* Les assembleistes

## Traduccions catalanes

* Comèdies, vol. I: Els acarnesos. Traducció de Manuel Balasch. Barcelona: Fundació Bernat Metge, 1969.
* Els acarnesos. Traducció de Cristian Carandell. Martorell: Adesiara, 2017.

## Referències

* ↑ Manuel Balasch.«Notícia preliminar». A: Aristòfanes. Comèdies volum I: els acarnesos. Barcelona: Fundació Bernat Metge, 1969, p. 97-105
* ↑ «Adesiara: Els acarnesos». Arxivat de l'original el 2020-12-03. [Consulta: 3 març 2021].
# Districte de Banská Štiavnica

El districte de Banská Štiavnica - (eslovac) Okres Banská Štiavnica - és un dels 79 districtes d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Banská Bystrica. Té una superfície de 292,3 km², i el 2013 tenia 16.414 habitants. La capital és Banská Štiavnica.

## Llista de municipis
### Ciutats

* Banská Štiavnica

### Pobles

Banská Belá · Banský Studenec · Baďan · Beluj · Dekýš · Ilija · Kozelník · Močiar · Podhorie · Počúvadlo · Prenčov · Svätý Anton · Štiavnické Bane · Vysoká
# Diguetia

Diguetia és un gènere d'aranyes araneomorfes de la família dels diguètids (Diguetidae). Fou descrita per primera vegada l'any 1895 per Simon. Són aranyes amb sis ulls que viuen majoritàriament als Estats Units i Mèxic; tan sols una espècie es troba a Argentina.
Diguetia , bastant comuna a tot el sud-oest dels Estats Units, construeix una web semblant a una tenda, sovint entre els cactus, de manera similara a les teranyines dels linífids (Linyphiidae). Construeixen un refugi tubular a la punta, que camuflen amb restes diverses. Els sacs dels ous són prims i els col·loquen dins d'aquest refugi. L'espècie més coneguda als Estats Units és Diguetia canities i la més petita, D. albolineata.

## Taxonomia

Segons el World Spider Catalog versió 17.0, 12 de juny de 2016, existeixen les següents espècies:
* Diguetia albolineata (O. P.-Cambridge, 1895) — EUA, Mèxic
* Diguetia andersoni Gertsch, 1958 — EUA
* Diguetia canities (McCook, 1889) — EUA, Mèxic (espècie tipus)
** Diguetia canities dialectica Chamberlin, 1924 — Mèxic
** Diguetia canities mulaiki Gertsch, 1958 — EUA
* Diguetia catamarquensis (Mello-Leitão, 1941) — Argentina
* Diguetia imperiosa Gertsch & Mulaik, 1940 — EUA, Mèxic
* Diguetia mojavea Gertsch, 1958 — EUA
* Diguetia propinqua (O. P.-Cambridge, 1896) — Mèxic
* Diguetia signata Gertsch, 1958 — EUA
* Diguetia stridulans Chamberlin, 1924 — Mèxic

## Referències

* ↑ Simon, 1895: Sur les arachnides recueillis en Basse-Californie par M. Diguet. Bulletin du Muséum d'Histoire Naturelle, vol.1895, p.105-107 (text íntegre).
* ↑ Platnick 2008
* ↑ SpiderPharm: Diguetia canities venom Arxivat 2008-06-21 a Wayback Machine.

## Enllaços externs

* (anglès) World Spider Catalog: Diguetia Simon, 1895 en la família Diguetidae +base de dades
# Dictioceràtides

Els dictioceràtides (Dictyoceratida) són un ordre de demosponges de la subclasse Keratosa.

## Taxonomia

L'ordre Dictyoceratida inclou cinc famílies i un total de 586 espècies:
* Família Dysideidae Gray, 1867
* Família Irciniidae Gray, 1867
* Família Spongiidae Gray, 1867
* Família Thorectidae Bergquist, 1978
* Família Verticillitidae Steinmann, 1882

## Referències

* ↑ «WoRMS - World Register of Marine Species - Dictyoceratida». [Consulta: 2 desembre 2020].
* ↑ «WoRMS - World Register of Marine Species - Taxonomic tree». [Consulta: 2 desembre 2020].
# Districte de Leer

El Districte de Leer (en alemany Landkreis Leer) és un districte de l'estat federal de Baixa Saxònia (Alemanya). La capital de districte és Leer i forma part de la Frísia Oriental. Limita al nord amb la ciutat-districte (kreisfreie Stadt) d'Emden amb el districte d'Aurich així com amb els districtes de Wittmund i Friesland. Al sud limita amb el Landkreis Emsland. Té a l'est una petita porció de costa a Dollart, i allí a les illes Frisones hi ha la ciutat de Borkum.

## Història

El 1744 Frísia Oriental va ser annexionada per Prússia. El 1867 la regió se subdivideix en els districtes de Leer i Weener. El 1932 es van fusionar aquests dos districtes.

## Ciutats i comunitats

(Habitants a 30 de juny de 2005)
Municipis
* Ciutat de Borkum (5.513)
* Bunde (7.555)
* Jemgum (3.712)
* Ciutat de Leer (33.838)
* Moormerland [Capital: Warsingsfehn] (22.335)
* Ostrhauderfehn (10.708)
* Rhauderfehn [Capital: Westrhauderfehn] (17.281)
* Uplengen [Capital: Remels] (11.355)
* Ciutat de Weener (15.602)
* Westoverledingen [Capital: Ihrhove] (20.098)
Municipis conjunts
* 1. Municipi conjunt d'Hesel (10.242)
* Brinkum (643)
* Firrel (811)
* Hesel (seu) (4.132)
* Holtland (2.255)
* Neukamperfehn (1.639)
* Schwerinsdorf (762)
* 2. Municipi conjunt de Jümme (6.429)
* Detern, Flecken (2.639)
* Filsum (seu) (2.134)
* Nortmoor (1.656)
Districte sense municipi
* Illes Lütje Hörn (0,31 km², no habitades)

## Presidents del Landrat

* 1879–1890: Johann Theodor Meyer
* 1890–1894: Dr. Albert Lots
* 1894–1899: Dr. Graf Georg Erhard von Wedel-Gödens
* 1899–1904: Graf Clemens von Wedel
* 1904–1909: Freiherr Ferdinand Schenk zu Schweinsberg
* 1910–1930: Geh. Regierungsrat Ludwig Kleine
* 1930–1945: Hermann Conring
* 1945–1949: Hans Windels
* 1950–1951: Ernst Stendel
* 1951–1952: Dr. Wübbo van Lessen
* 1952–1956: Hermann Conring, CDU
* 1956–1963: Theus Bracht, SPD
* 1963–1964: Jürgen Thiemens
* 1964–1965: Hermann Übel
* 1965–1973: Anton Wübbena-Mecima, CDU
* 1973–1982: Alfons Pawelczyk, SPD
* 1982–1986: Harm Weber, SPD
* 1986–1997: Helmut Collmann, SPD
* 1997–2001: Andreas Schaeder, SPD
* 2001- : Bernhard Bramlage, SPD

## Notes

* ↑ En alemany gemeindefreies Gebiet

## Enllaços externs

* Districte de Leer - Lloc web oficial
# Districte de Rychnov nad Kněžnou

El districte de Rychnov nad Kněžnou - (txec) Okres Rychnov nad Kněžnou - és un districte de la regió de Hradec Králové, a la República Txeca. La capital és Rychnov nad Kněžnou.

## Llista de municipis

Albrechtice nad Orlicí - Bačetín - Bartošovice v Orlických horách - Bílý Újezd - Bohdašín - Bolehošť - Borohrádek - Borovnice - Bystré - Byzhradec - Častolovice - Čermná nad Orlicí - Černíkovice - České Meziříčí - Čestice - Chleny - Chlístov - Deštné v Orlických horách - Dobřany - Dobré - Dobruška - Doudleby nad Orlicí - Hřibiny-Ledská - Jahodov - Janov - Javornice - Kostelec nad Orlicí - Kostelecké Horky - Kounov - Králova Lhota - Krchleby - Kvasiny - Lhoty u Potštejna - Libel - Liberk - Lično - Lípa nad Orlicí - Lukavice - Lupenice - Mokré - Nová Ves - Očelice - Ohnišov - Olešnice - Olešnice v Orlických horách - Opočno - Orlické Záhoří - Osečnice - Pěčín - Podbřezí - Pohoří - Polom - Potštejn - Přepychy - Proruby - Říčky v Orlických horách - Rohenice - Rokytnice v Orlických horách - Rybná nad Zdobnicí - Rychnov nad Kněžnou - Sedloňov - Semechnice - Skuhrov nad Bělou - Slatina nad Zdobnicí - Sněžné - Solnice - Svídnice - Synkov-Slemeno - Třebešov - Trnov - Tutleky - Týniště nad Orlicí - Val - Vamberk - Voděrady - Vrbice - Záměl - Žďár nad Orlicí Zdelov - Zdobnice

## Referències

* ↑ «Czech Republic: Administrative Division (Regions and Districts) - Population Statistics, Charts and Map». [Consulta: 27 desembre 2021].
* ↑ «Regionální statistiky» (en txec). Arxivat de l'original el 2022-01-25. [Consulta: 27 desembre 2021].
# Districte de Saarlouis

El Districte de Saarlouis és un districte ("Landkreis" en alemany) de Saarland (Alemanya). El cap del districte és la ciutat de Saarlouis.

## Història

La major part del districte formava part del Ducat de Lorena, inclosa la ciutat de Saarlouis, construïda per protegir la frontera. Després de les guerres napoleòniques, el territori passa a Prússia, que va crear el districte el 1816, adjunt a la província del Rin. De 1936 a 1945, el districte va passar a denominar-se Saarlautern pel govern nazi, que s'esforça per germanitzar els noms d'origen francès.

## Ciutats i municipis

(Nombre d'habitants el 2015)
| Ciutats Dillingen (20.311) Lebach (19.156) Saarlouis (34.768) | Municipis Bous (7.038) Ensdorf (6.508) Nalbach (9.209) Rehlingen-Siersburg (14.483) Saarwellingen (13.330) Schmelz (16.389) Schwalbach (17.323) Überherrn (11.500) Wadgassen (17.528) Wallerfangen (9.466)) |

## Referències

* ↑ «Fläche, Bevölkerung in den Gemeinden am 31.12.2015 nach Geschlecht». Arxivat de l'original el 2017-10-10. [Consulta: 26 desembre 2017].

## Enllaços externs

* Pàgina oficial Arxivat 2018-01-10 a Wayback Machine.
# Eras Bòrdas de Les

Eras Bòrdas de Les (francès Les Bordes-sur-Lez) és un antic municipi francès, situat a la regió d'Occitània, departament de l'Arieja. El 2017 es va fusionar amb Shoantenh per a formar el nou municipi d'eras Bòrdas e Shoantenh.
En aquest municipi es troba enterrat el guerriller antifranquista Marcel·lí Massana i Balcells (1918-1981).

## Llocs i monuments

•Església classificada de Monument Històric, •Capella d'Orjot (Segle XII), la capella més petita de l'Arieja, •Capella de la Mare de Déu d'Aulinhac (Segle XIII), •Dolmen d'Ayer, •Dolmen de l'Auerda, •Pont de l'Església de Sant Germeri d'Orjot, •L'estany Long i l'estany Rond, •El Refugi de Estanhos va mantenir a la pista de senderisme Mont Valier.

## Les pintures murals

El 2012, unes pintures murals romàniques van ser descobertes a l'església de Sant Germeri d'Orjot durant la restauració. Pel DRAC, aquestes obres daten del segle xii i és comparable en molts aspectes a les pintures del Mestre de Taüll.

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Frederic Jagelló

Frederic Jagelló (Cracòvia, 27 d'abril de 1468 - Cracòvia, 14 de març de 1503) fou un cardenal i arquebisbe polonès.

## Biografia

Era el sisè dels nou fills de Casimir IV de Polònia i Elisabet d'Habsburg.
El 1488 va ser nomenat bisbe de Cracòvia, càrrec que va ocupar fins a la seva mort.
El papa Alexandre VI el va elevar al rang de cardenal al consistori del 20 de setembre de 1493, amb el títol de cardenal diaca de Santa Lucia in Septisolio. Des del 1493 també ostentava el títol d'arquebisbe de Gniezno.
Va morir el 14 de març de 1503, a l'edat de 34 anys.

## Bibliografia

* Salvador Miranda, JAGIELLOŃCZYK, Fryderyk, The Cardinals of the Holy Roman Church, Florida International University.