# Llista de bisbes i arquebisbes d'Albi

La llista de bisbes i arquebisbes d'Albi és la que segueix a sota. La diòcesi d'Albi fou creada probablement el segle iii i posteriorment fou sufragània de la de Bourges. Estava limitada al nord per la de Rodès, a l'est per les de Vabres i Besiers, al sud per les de Sant Pons, Carcassona i Sant Papul i a l'oest per les de Tolosa, Montauban i Caors. El 1327 va perdre part del seu territori quan es va crear la diòcesi de Castres. El 3 d'octubre de 1678 el bisbat fou erigit en arquebisbat. D'acord amb el concordat del 15 de juliol de 1801 fou suprimit el 29 de novembre següent i el seu territori agregat a la diòcesi de Montpeller; l'arquebisbat fou restaurat el 6 d'octubre de 1822 i declarat metropolità. El seu nom oficial des del 17 de febrer de 1922 fou Albi-Castres-Lavaur en absorbir aquestos dos darrers bisbats (Castres i La Vaur) que foren suprimits. El 16 de desembre de 2002 va deixar de ser metropolità i va passar a ser sufragani de l'arquebisbat de Tolosa.

## Llista de bisbes

* Sant Clar (Clarus), tradicionalment considerat el fundador
* Antim (Anthimus), deixeble de l'anterior
* vers 406: Diogenià (Diogenianus)
* vers 451: Anemi (Anemius)
* vers 506: Sabí (Sabinus)
* vers 549: Ambròs (Ambrosius)
* vers 571 o 580-584: sant Salvi (Salvius)
* vers 585: Desideri (Desiderius)
* vers 614: Fredemond (es tractaria en realitat de Teofrid d'Amiens)
* 625-647: Constanci (Constantius)
* vers 663-664: Didó (Dido)
* vers 647 o 673-675 Ricard (Richardus o Ricardusus)
* 692-† 30 de maig del 698: Citruí (Citruinus), abat de Castres.
* vers 700: Sant Amarant de Moissac (Amarandus), abat de Moissac.
* 722-725: Hug I (o Hugo)
* vers 734: Joan I (Joannes)
* vers 812: Verdat (Verdatus)
* vers 825: Guilleme I (Guilielmus)
* vers 844: Balduí (Balduinus)
* vers 854: Pandevi (Pandevius)
* ?: Agambert (Agambertus)
* 869-879 sant Llop (Lupus)
* vers 886-17 de novembre de 886: Eloi (Eligius)
* 887-891: Adolen (Adolenus)
* vers 920: Godebric o Goloderic (Godericus, Golodericus o Godalricus)
* vers 921: Patern (Paternus)
* vers 936: Angelví (Angelvinus)
* 941-942: Miró (Miron)
* 961-967: Bernat I (Bernardus)
* vers 972: Frotari (Froterius o Frotarius)
* ?: Honorat I (Honoratus)
* 975-987 o 990: Ameli I (Amelius)
* vers 990: Ingelbí (Ingelbinus)
* vers 992: Honorat II (Honoratus)
* vers 998: Amblard (Amblardus)
* vers 1019 o 1020-vers 1031 o 1040: Ameli II o Emili (Amelius o Aemilius)
* 1040-5 d'agost de 1054: Guillem II (Guilielmus)
* ?: Aldegari (Aldegarius)
* 1062-1079: Frotard (Frotardus)
* 1079-1090: Guillem III de Poitiers (Guilielmus)
* vers 1096: Gautier (Gualterius)
* 1098-1099: Hug II (Hugo)
* vers 1101: Rigal I
* vers 1100-1103: Adelgari I (Adelgarius)
* vers juin 1103-vers 1105: Arnau I de Cessenon o Armand, (Arnoldus de Cassenon))
* vers 1108 o 1109-1110: Adelgari II de Penne (Adelgarius)
* 1115: Sicard (Sicardus)
* 1115-1125: Bertran I (Bertrandus)
* 1125-1132: Humbert de Géraud (Humbertus Geraldi)
* 1135 o 1136-1143: Hug III (Hugo)
* 1143 o 1144-1155 o 1156: Rigal II (Rigaldus)
* 1157-1174: Guillem IV de Pierre (Guilielmus)
* vers 1176: Gerard I (Géraud) (Gerardus o Girardus)
* vers 1183: Claudi I d'Àndria)
* 1185-1227: Guillem V de Pierre de Brens (Guilielmus Petri) († 1230)
* 24 d'abril 1228-vers 1254: Duran (Durandus)
* Agost del 1254-vers 1271: Bernat II de Combret (Bernardus)
* 1271-1276: vacant
* 7 de març del 1276-1308: Bernat III de Castanet (Bernardus) (cardenal el 1316)
* 1308-† 21 de setembre del 1311: Bertran II de les Bordes, cardenal el 1310 (Bertrandus Bordis)
* 1311-1314: Gerald II (Geraldus)
* 12 mars 1314-† 1333: Berald de Farges, cardenal (Beraldus de Fargis)
* 1334-1336: Pere I de la Via (Petrus de Via)
* 26 de juliol de 1336 - † 28 de novembre de 1337: Bernat IV de Camiat (Bernadus Camiati)
* 3 o 16 de desembre de 1337-† 18 de desembre de 1338: Guilleme VI Court (Guilielmus Curti), cardenal el 1310
* 27 de gener de 1339-1350: Peitavin de Montesquiou, cardenal el 17 de desembre de 1350) († 1 de febrer de 1356)
* 10 de juliol de 1351-† novembre o desembre de 1354: Arnau II Guillem (Arnaldus Guilielmi)
* 18 d'octubre de 1355-† 11 de març de 1379: Hug IV Albert (Hugo Auberti o Hugo Alberti)
* 1379-1382: Dominic I de Florència (Dominicus)
* 24 de juliol de 1382 - † 1383: Joan II de Saya o Joan d'Albi (Joannes)
* 1383 - † 15 d'octubre de 1392: Guillem VII de la Voulte (Guilielmus)
* 1386-1392 o 1393: Pere II (Petrus), competidor del precedent.
* 1392 o 1393 o 1397-setembre 1410: Dominic I de Florència (Dominicus), segona vegada.
* setembre de 1410-agost o setembre de 1434: Pere III de Neveu (Petrus)
* 19 de desembre de 1435-† 11 de novembre de 1462: Bernat V de Cazilhac o Cazillac, (Bernardus)
* 1435-† 1462: Robert d'Alvèrnia o Robert I Delfí (Robertus), competidor del precedent; el cisma va durar 26 anys.
* 10 o 19 de desembre de 1462-novembre o † 10 de desembre 1473: cardenal Joan III Jouffroy (Joannes)
* 24 de gener de 1474-1502: Lluís I d'Amboise (Ludovicus) (abdica el 1502, † a Lió l'1 de juliol de 1503)
* 1502 o 1503-1510: Lluís II d'Amboise, cardenal el 1507, nebot de l'anterior († 1517).
* desembre de 1510-† 9 août 1515: Carles I Robertet.
** 1510-1513: Cardenal Robert de Guibé (administrador apostòlic)
** 1513-† 14 de març de 1515: Giulio de' Medici, (administrador apostòlic)
* 1515-† 26 de maig de 1518: Joan Jaume Robertet,
* 1519-† 24 de juliol o 24 de setembre de 1523: Cardenal Adrien Gouffier de Boissy
* 1 d'agost de 1523 o 19 de juny de 1524-† 9 setembre o 9 d'octubre de 1528: Aymar de Gouffier
** 19 d'octubre de 1528-† 9 de juliol de 1535: cardenal Antoine Duprat (o Antoine du Prat), canceller de França. (administrador apostòlic)
** 1535 - † 18 de maig de 1550: Cardenal Joan IV de Lorena (administrador apostòlic)
** 1550-1561: Lluís de Lorena-Guisa (1527-1578) abans bisbe de Troyes com Lluís II de Lorena-Guisa del 1545 al 1550, i després arquebisbe de Sens del 1560 al 1562 i de Metz del 1568 al 1578. (administrador apostòlic)
** 1561-1567: Cardenal Lorenzo Strozzi (ou Laurentius) (administrador apostòlic)
* 10 de juny de 1568-† 30 de juny de 1574: Philippe de Rodolfis
* 1575-† 28 de juliol de 1588: Julià de Médicis
* Agost del 1588 - † 8 de febrer de 1608: Alfons I d'Elbène
* 1608-1635: Alfons II d'Elbène († 9 de gener de 1651)
* 28 de gener de 1635-† 25 de juliol de 1676: Gaspard de Daillon du Lude
* 1676-3 d'octubre de 1678: Hyacinthe Serroni

## Llista d'arquebisbes

* 3 d'octubre de 1678 - † 7 de gener de 1687: Hyacinthe Serroni, elevat a arquebisbe.
* 18 de gener de 1687-15 d'agost de 1703: Carles II Le Goux de La Berchère
* 15 d'agost de 1703-3 de novembre de 1719: Henri de Nesmond.
* 5 de novembre de 1719-† 15 d'abril de 1747: Armand Pierre de La Croix de Castries.
* 1 de maig de 1747-25 d'abril de 1759: Dominique II de La Rochefoucauld, cardenal l'1 de juny de 1778
* Abril de 1759-15 de maig de 1764: Léopold-Charles de Choiseul-Stainville després arquebisbe de Cambrai
* 27 de maig de 1764-1790: François-Joachim de Pierre de Bernis, cardenal el 26 de juny de 1769), titular nominal fins a la seva mort el 2 de novembre de 1794.
* 3 d'abril de 1791-vers 1802: Jean-Joachim Gausserand, bisbe constitucional del Tarn.
* 29 de novembre de 1801-6 d'octubre de 1822: Seu suprimida. François de Pierre de Bernis fou titular nominal entre el 2 de novembre de 1794 i el 2 de març de 1802, i després coadjutor del 2 de març de 1802 al 8 d'agost de 1817) († 4 de febrer de 1823).
* 8 d'agost de 1817-† 25 de febrer de 1833: Carles III Brault
* 18 de març de 1833-† 16 de juny de 1842: François-Marie-Edouard de Gualy
* 15 de juliol de 1842-† 20 de novembre de 1864: Jean-Joseph-Marie-Eugène de Jerphanion
* 4 de desembre de 1864-† 24 de desembre de 1875: Jean-Paul-François-Félix-Marie Lyonnet
* 17 de gener de 1876-† 24 de juliol de 1884: Etienne-Emile Ramadié
* 22 de setembre de 1884-† 23 de març de 1899: Jean-Emile Fonteneau
* 7 de desembre de 1899-† 18 de març de 1918: Eudoxe-Irénée-Edouard Mignot
* 18 de març de 1918-† 30 de gener de 1940: Pierre-Célestin Cézerac
* 11 de maig de 1940-† 10 de març de 1956: Jean-Joseph-Aimé Moussaron
* 5 de gener de 1957-† 2 d'agost de 1961: Jean-Emmanuel Marquès
* 4 de desembre de 1961-15 de juny de 1974: Claude Dupuy
* 15 de juny de 1974-13 d'abril de 1985: Robert II Coffy (Robert-Joseph Coffy)
* 17 de març de 1986-† 12 de desembre de 1988: Joseph Rabine (Joseph-Marie-Henri Rabine)
* 8 d'abril de 1989-† 7 d'octubre de 1999: Roger Meindre (Roger-Lucien Meindre)
* 13 de juliol del 2000-14 de maig de 2010: Pierre-Marie Carré(Pierre-Marie-Joseph Carré)
* 2 de febrer del 2011- : Jean Marie Henri Legrez

## Notes

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 Trésor de Chronologie.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 La Grande Encyclopédie.
* ↑ Trésor de Chronologie. La Grande Encyclopédie no l'esmentas.
* ↑ La data de 647 la dona La Grande Encyclopédie, però altres fonts donen el 673
* ↑ Agambertus és esmentat com a bisbe pel Trésor de Chronologie amb una interrogació. El nom no figura a la llista de La Grande Encyclopédie.
* ↑ La Grande Encyclopédie dona la data 926 i situa a Godebric després de Patern. Le Trésor de Chronologie dona 920.
* 1 2 3 4 Forma nominal donada per La Grande Encyclopédie
* 1 2 3 4 Forme nominal donnée par le Trésor de Chronologie
* ↑ Honoratus est assenyalat par Trésor de Chronologie, amb una interrogació, i no figura a la llista de La Grande Encyclopédie.
* ↑ Aldegarius és esmentat al Trésor de Chronologie amb una interrogació. El non no figura pas a la lliste de La Grande Encyclopédie. Altres fonts els situen vers 1083 a 1085.
* ↑ Fins al 1083 segons el Trésor de Chronologie però segons la mateixa font havia estat excomunicat pel concili de Tolosa el 1079.
* ↑ Rigaud és esmentat pel Trésor de Chronologie però no apareix a la llusta de La Grande Encyclopédie.
* ↑ La Grande Encyclopédie.
* ↑ Podira ser el mateix que Adelgari I, segons La Grande Encyclopédie, però considerat "molt diferent", segons el Trésor de Chronologie.
* ↑ Fins al 1182 segons algunes fonts.
* ↑ Trésor de Chronologie assenyala que Pere II fou competidor de Guillem VII, donant la data del 1386 pel inici del episcopat. La Grande Encyclopédie no esmenta la competició i dona la data del 1393 per l'inici.
* ↑ La data de 1397 la dona amb interrogació el Trésor de Chronologie i dona la data de 1392 com a més segura per l'inici del episcopat.
* ↑ Esmente el cisma el Trésor de Chronologie que precisa la durada. La Grande Encyclopédie dona només la data de 1435 par l'épiscopat de Bernat V, sense esmentar el cisma.
* ↑ Data poc segura; el cardenal de Guibé va administrar la diòcesos entre 1510 i 1513.
* ↑ Data de nomenament de Charles Brault que no fou instal·lat fins al 23 de juliol de 1823, després que el 6 d'octubre de 1822 es va restablir la seu.

## Bibliografia

* GALLIA CHRISTIANA NOVA (1716).
* LA GRANDE ENCYCLOPEDIE inventaire raisonné des sciences, des lettres et des arts, París (1885-1902).
* TRESOR DE CHRONOLOGIE, D'HISTOIRE ET DE GEOGRAPHIE pour l'étude et l'emploi des documents du Moyen-Age, par M. le comte de Mas-Latrie; París - V. Palmé (1889) (on line a: gallica.bnf.fr)

## Enllaços externs

* L'ANNUAIRE PONTIFICAL