OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# FC Tevragh-Zeina

El Football Club Tevragh-Zeïna (àrab: نادي تفرغ زينة لكرة القدم, Nādī Tafraḡ Zayna li-Kurat al-Qadam, ‘Club de Futbol Tafragh-Zayna’) és un club de futbol maurità de la ciutat de Tevragh-Zeina, al districte de Nouakchott.
Va ser fundat el 2005. L'antic uniforme era verd i groc:

## Palmarès

* Lliga mauritana de futbol:
** 2012, 2015, 2016
* Copa mauritana de futbol:
** 2010, 2011, 2012, 2016
* Copa de la Lliga mauritana de futbol:
** 2017
* Supercopa mauritana de futbol:
** 2010, 2015, 2016

## Referències

* ↑ «Zeina Tevragh, fleuron du football mauritanien - Orange Coupe de la Confédération 2010 - CAF», 04-03-2011. Arxivat de l'original el 4 de març 2011. [Consulta: 5 juny 2019].
* ↑ «Mauritania - Club colours». rsssf.com. [Consulta: 16 desembre 2017].
* ↑ Perfil a escudosdefutbolyequipaciones
* ↑ «Mauritania – List of Champions». RSSSF.
* ↑ «Mauritania - List of Cup Winners». rsssf.com. [Consulta: 16 desembre 2017].
# FTZ

FTZ té els següents significats:
* Zona de Lliure Comerç (del seu nom en anglès Free-Trade Zone), zona econòmica especial on s'eliminen els aranzels
* Nikon FTZ (de l'acrònim en anglès F To Z), adaptador de Nikon per a objectius amb muntura F en càmeres amb muntura Z
# Fagus grandifolia

Fagus grandifolia, és un faig amb el nom comú en anglès d'American beech o North American beech. El seu epítet específic, grandifolia significa de fulles grosses. És una planta nativa de l'est d'Amèrica del Nord. Els arbres de la meitat sud del seu rang de vegades es diferencien F. grandifolia var. caroliniana. Fagus mexicana n'està relacionat i de vegades se'n considera subespècie.

## Descripció

És un arbre caducifoli que fa fins a 35 m d'alt, amb l'escorça llisa gris platejat. Les fulles són de color verd fosc de 6 a 12 cm de llargada (rarament 15 cm). Els borrons són especialment fins i llargs i semblen cigars. El fruit és petit amb la núcula aparellada.
És una espècie tolerant a l'ombra.

## Referències

* ↑ «Google Translate». Google. [Consulta: 27 setembre 2013].
* ↑ Farahat, Emad; Lechowicz, Martin J. «Functional Ecology of Growth in Seedlings Versus root Sprouts of Fagus grandifolia Ehrh.». Trees, 27, 1, 2013, pàg. 337–340. DOI: 10.1007/s00468-012-0781-9.
* ↑ Horn, Henry S. «The Ecology of Secondary Succession». Annual Review of Ecology and Systematics, 5, 1974, pàg. 25–37. DOI: 10.1146/annurev.es.05.110174.000325.
* R.C. Hosie, 1969. Native Trees of Canada. Canadian Forestry Service, Ottawa.

## Enllaços externs

* efloras.org: Flora of North America — Fagus grandifolia
* efloras.org: range map
# Fagor (equip ciclista francès)

L'equip Fagor va ser un equip ciclista francès que competí professionalment entre el 1985 i 1989. No s'ha de confondre amb l'equip espanyol també anomenat Fagor.

## Principals resultats

* Bordeus-París: René Martens (1985)
* Clàssica d'Ordizia: Claude Seguy (1987)
* Volta al País Basc: Stephen Roche (1989)

### A les grans voltes

* Volta a Espanya
** 3 participacions (1985, 1987, 1988)
** 3 victòries d'etapa:
*** 1 el 1985: Alfons De Wolf
*** 2 el 1988: Sean Yates, Johnny Weltz
** 2 classificació secundària:
*** Classificació de Joves: Johnny Weltz (1987)
*** Classificació dels esprints especials: Henri Abadie (1987)
* Tour de França
** 5 participacions (1985, 1986, 1987, 1988, 1989)
** 4 victòries d'etapa:
*** 2 el 1986: Frank Hoste, Alfons De Wolf
*** 2 el 1988: Sean Yates, Johnny Weltz
** 0 classificació secundària:
* Giro d'Itàlia
** 3 participacions (1986, 1987, 1989)
** 5 victòria d'etapa:
*** 2 el 1986: Martin Earley, Pere Muñoz Machín
*** 2 el 1987: Jean-Claude Bagot, Robert Forest
*** 1 el 1989: John Carlsen
** 2 classificació secundària:
*** Gran Premi de la muntanya: Pere Muñoz Machín (1986)
*** Classificació per equips: (1989)

## Enllaços externs

* Plantilles a firstcycling.com Arxivat 2014-10-26 a Wayback Machine.
* Plantilles a memoire-du-cyclisme.eu
# Fagor (equip ciclista)

«Fagor» té aquests significats:
* Fagor, equip ciclista espanyol de 1966 a 1969
* Fagor, equip ciclista francès de 1985 a 1989
# Felip II de Hessen-Rheinfels

Felip II de Hessen-Rheinfels (1541–1583) fou landgravi de Hessen-Rheinfels des de 1567 fins a la seva mort, el 1583.

## Orígens familiars

Felip va néixer a Marburg el 22 d'abril de 1541, fill del landgravi Felip I de Hessen i de Cristina de Saxònia.
| 8. Lluís II de Hessen | 8. Lluís II de Hessen | 8. Lluís II de Hessen | 8. Lluís II de Hessen | | | |
| | | | | | | | | 4. Guillem II de Hessen | 4. Guillem II de Hessen | 4. Guillem II de Hessen | 4. Guillem II de Hessen | | | | |
| | | | | | | | | | | | 9. Matilda de Württemberg-Urach | 9. Matilda de Württemberg-Urach | 9. Matilda de Württemberg-Urach | 9. Matilda de Württemberg-Urach | |
| | | | | | | | | | | | 2. Felip I de Hessen | 2. Felip I de Hessen | 2. Felip I de Hessen | 2. Felip I de Hessen | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | 10. Magnus de Mecklenburg | 10. Magnus de Mecklenburg | 10. Magnus de Mecklenburg | 10. Magnus de Mecklenburg | | | |
| | | | | | 5. Anna de Mecklenburg | 5. Anna de Mecklenburg | 5. Anna de Mecklenburg | 5. Anna de Mecklenburg | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | 11. Sofia de Pomerània | 11. Sofia de Pomerània | 11. Sofia de Pomerània | 11. Sofia de Pomerània | | | |
| | | 1. Lluís IV de Hessen-Marburg | 1. Lluís IV de Hessen-Marburg | 1. Lluís IV de Hessen-Marburg | 1. Lluís IV de Hessen-Marburg | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | 12. Albert II de Saxònia | 12. Albert II de Saxònia | 12. Albert II de Saxònia | 12. Albert II de Saxònia |
| 6. Jordi de Saxònia el Barbut | 6. Jordi de Saxònia el Barbut | 6. Jordi de Saxònia el Barbut | 6. Jordi de Saxònia el Barbut | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | 13. Sidonia de Bohèmia | 13. Sidonia de Bohèmia | 13. Sidonia de Bohèmia | 13. Sidonia de Bohèmia | | | |
| | | | | | 3. Cristina de Saxònia | 3. Cristina de Saxònia | 3. Cristina de Saxònia | 3. Cristina de Saxònia | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | 14. Casimir IV Jagelló | 14. Casimir IV Jagelló | 14. Casimir IV Jagelló | 14. Casimir IV Jagelló |
| | | | | | | | | | | | 7. Bàrbara Jagelló | 7. Bàrbara Jagelló | 7. Bàrbara Jagelló | 7. Bàrbara Jagelló | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | 15. Elisabet d'Habsburg | 15. Elisabet d'Habsburg | 15. Elisabet d'Habsburg | 15. Elisabet d'Habsburg | |
# Felip II d'Orleans

Felip II d'Orleans és el nom dels següents personatges:
* Felip II d'Orleans o Felip IV de Valois (1640, Saint-Germain-en-Laye - 1701, castell de Saint-Cloud), príncep de França, fill de Lluís XIII i d'Anne d'Àustria, i germà de Lluís XIV
* Felip II d'Orleans «el Regent», o Felip III d'Orleans (Saint-Cloud, 1674 - Versalles, 1723), duc d'Orleans, príncep de sang de França i regent de França (1715 -1723)
# Fern Acres

Fern Acres és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Hawaii. Segons el cens del 2000 tenia 756 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Fern Acres tenia 756 habitants, 267 habitatges, i 182 famílies La densitat de població era de 46,56 habitants per km².
Dels 267 habitatges en un 41,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 50,2% hi vivien parelles casades, en un 12,4% dones solteres, i en un 31,8% no eren unitats familiars. En el 24,0% dels habitatges hi vivien persones soles el 3,0% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,83 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,40.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 32,9% tenia menys de 18 anys, un 8,0% entre 18 i 24, un 26,8% entre 25 i 44, un 27,8% de 45 a 64 i un 4,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 35,9 anys. Per cada 100 dones hi havia 108,26 homes. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 98,05 homes.
La renda mediana per habitatge era de 31.250 $ i la renda mediana per família de 32.981 $. Els homes tenien una renda mediana de 20.417 $ mentre que les dones 23.250 $. La renda per capita de la població era d'11.876 $. Aproximadament el 10,9% de les famílies i el 16,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Fern Acres». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 15-09-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 17 setembre 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table-Fern Acres». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 15-09-2010.
# Ferrutxelles

Ferrutxelles és una antiga possessió del nord del terme municipal de Llucmajor, Mallorca, que actualment correspon a les terres denominades Son Saleta i Son Marió.
El topònim Ferrutxelles és d'origen mossàrab. Sembla que prové del primitiu ferrutx, que ve de ferruceu format de ferru i el sufix -uceu amb el diminutiu antic més freqüent derivat del llatí, -ellu.
Ferrutxelles era un rafal musulmà que confrontava amb la possessió de Biniferri. Documentat el 1332, pertanyia a Guillem de Santjoan. S'hi troba el puig de ses Bruixes, denominat, el segle xiv, puig de na Santjoana. El 1417 era de Pere Martí i el 1457 de Jordi Burguet, de Palma. Donà nom al torrent de Ferrutxelles i a la font de Ferrutxelles, documentada el 1307, quan es projectà una síquia per reunir les seves aigües amb les de Randa i subministrar-ne així la població de Llucmajor.

## Referències

* ↑ Veny, J. Onomàstica i dialectologia. L'Abadia de Montserrat, 1996. ISBN 8478267425.
* ↑ Dolç i Dolç, Miquel (coord.). Gran Enciclopèdia de Mallorca. Volum 5. Palma: Promomallorca, p. 295. ISBN 84-8661702-2.
# Fin (de la primera parte)

Fin (de la primera parte) fou el primer àlbum compilatori de la banda espanyola Los Piratas, publicat l'any 1998 per Warner Music Group. Aquest treball inclou els grans èxits de la banda editats fins a l'any 1998 amb l'addició de dos temes inèdits «Vacío» i «Hoy por ayer», i també una revisió de «Promesas que no valen nada», titulada «Promesas 98». A diferència de la majoria d'àlbums de grans èxits, té la particularitat que les cançons estan en ordre cronològicament invers, de més nou a més antic.
Va comportar un èxit massiu que els va permetre aconseguir el seu primer disc d'or després de superar cinquanta mil còpies venudes.
A principis de 1999 es va publicar una segona edició de l'àlbum per incloure la versió realitzada per la banda de «My Way», de Paul Anka. Aquesta versió es va fer famosa gràcies a ser la banda sonora d'un anunci publicitari de televisió, que li va proporcionar una gran popularitat pel gran públic espanyol.

## Crèdits

| Los Piratas Paco Seren Pablo Álvarez Alfonso Román Javier Fernández (Hall 9000) Iván Ferreiro Músics addicionals Christina Perales: cantant Anxo Pintos: cantant Eva Gonzalez Carreira: violí | Equip tècnic Producció: Chop Suey, Javier Abreu, Juan Luis Giménez, Vicente Sabater Enregistrament: Javier Abreu, Steve Chase, Vicente Sabater Mescles: Juan Vinader, Paco Seren, Tony Taberner, Vicente Sabater Disseny: Rafa Sañudo Art: A. Díaz, Bárbara Oberhagemann, Raro S.L. Fotografia: José Luis Santalla Enregistraments: Estudios Kirios, Payton Studios, Estudios Sintonia, Estudios Elite, Studio Du Manoir, The Manor, AC Studios, CDB Mescles: Estudios Sintonia, AC Studios, Studio Du Manoir, TRAK |

## Referències

* ↑ Fernández Rego, Fernando. «Fin (de la Primera Parte)» (en espanyol). LaFonoteca.net, 08-02-2009. [Consulta: 19 maig 2020].
# Fin de curso

Fin de curso és una pel·lícula d'Espanya de comèdia juvenil sense pretensions, dirigida per Miguel Martí en 2005 i protagonitzada per Jordi Vilches, Yohana Cobo, Aida Folch i Álvaro Monje a l'estil de la pel·lícula estatunidenca American Pie.

## Sinopsi

El final de curs s'acosta i al Liceu Espanyol de Lisboa es desferma la guerra entre dos bàndols irreconciliables: els "fatxendes", que proposen un viatge cultural a París, i els "vividors", que prefereixen el sol i platja de Benidorm. Enmig de la contesa destaca la normalitat de Jaime, un noi que no és ni maco ni lleig, que mai es fica en embolics i la vida dels quals discorre tranquil·la fins que ha de decidir al fet que bàndol s'uneix, perquè París és la decisió de Marta, la "tia bona" l'atenció de la qual intenta atreure desesperadament, i Benidorm la d'un grup de nois vitalistes que li ofereixen a Jaime una quantitat de llibertat que ell mai havia somiat.

## Repartiment

* Jordi Vilches... Jaime
* Álvaro Monje ... Kaos
* Andreu Castro... Héctor
* Yohana Cobo ... Noa
* Pau Roca... Borja
* Aida Folch... Marta
* Marco Paiva... XL
* Catarina Wallenstein... Isabelle

## Nominacions i crítiques

Als Premis Godoy 2005 Jordi Vilches fou nominat al pitjor actor pel seu paper.
| « | "Amb les idees fixes en l'esbogerrada comèdia juvenil de Hollywood. Fin de curso fa una volta més (o dues) a la rosca i la maquinària de la pel·lícula explota. Si el més divertit que se'ls ocorre és muntar un duel de vomitades és que falta imaginació" | » |
| — Javier Ocaña: Diari El País |||

## Referències

* ↑ 'Fin de curso', de Miguel Martí, Siglo XXI, 27 d'agost de 2005
* ↑ Miguel Martí: "La gente que vea 'Fin de curso' se lo va a pasar en grande", Los 40, 30 de juliol de 2005
* ↑ Nominaciones Premios Godoy 2005, espinof.com
* ↑ Onanismo adolescente, El País, 14 de juliol de 2005
# Fernando de Guezala Igual

Fernando de Guezala Igual fou un militar i enginyer espanyol, governador civil d'Alacant durant el franquisme. Era originari de Santander i llicenciat en enginyeria de mines. Cunyat de Ramón Serrano Suñer, va lluitar en la guerra civil espanyola en l'Aviació Nacional. En acabar el conflicte, l'abril de 1939 fou nomenat pel seu cunyat governador civil d'Alacant, càrrec que va ocupar fins al maig de 1940, quan fou cessat per enfrontaments amb el cap local del Movimiento Nacional. Sembla que durant el seu mandat va mantenir bones relacions amb la classe benestant alacantina. Després fou cap de la Primera Regió d'Impostos Minaires.

## Referències

* ↑ Andreu Ginés i Sànchez La instauració del franquisme al País Valencià, p. 316
* ↑ Javier Paniagua Fuentes y J.A. Piqueras. Diccionario Biográfico de Políticos Valencianos, 1810- 2005. València: Institut Alfons el Magnànim, 2005, p.272. ISBN 9788495484802.
# Fillmore (Califòrnia)

Fillmore és una població dels Estats Units a l'estat de Califòrnia. Segons el cens del 2000 tenia 13.649 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Fillmore tenia 13.643 habitants, 3.762 habitatges, i 3.032 famílies. La densitat de població era de 1.894,8 habitants/km².
Dels 3.762 habitatges en un 45,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 62,3% hi vivien parelles casades, en un 12,8% dones solteres, i en un 19,4% no eren unitats familiars. En el 16,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 9,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,56 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,94.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 32,3% tenia menys de 18 anys, un 10,7% entre 18 i 24, un 29% entre 25 i 44, un 17,5% de 45 a 60 i un 10,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 30 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 102,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 45.510 $ i la renda mediana per família de 47.449 $. Els homes tenien una renda mediana de 34.441 $ mentre que les dones 24.660 $. La renda per capita de la població era de 15.010 $. Entorn de l'11,4% de les famílies i el 13,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Fillmore». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 17 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Fillmore». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 17 juliol 2010].
# Fertile (Iowa)

Fertile és una població dels Estats Units a l'estat d'Iowa. Segons el cens del 2000 tenia 360 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Fertile tenia 360 habitants, 149 habitatges, i 102 famílies. La densitat de població era de 147,9 habitants/km².
Dels 149 habitatges en un 32,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 60,4% hi vivien parelles casades, en un 7,4% dones solteres, i en un 30,9% no eren unitats familiars. En el 26,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 17,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,42 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,94.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,2% tenia menys de 18 anys, un 5,8% entre 18 i 24, un 26,9% entre 25 i 44, un 25,8% de 45 a 60 i un 17,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 88,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 33.558 $ i la renda mediana per família de 36.500 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.583 $ mentre que les dones 20.179 $. La renda per capita de la població era de 14.464 $. Entorn del 4,5% de les famílies i el 9,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Fertile». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Fertile». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
Viccionari
# Florencio Domínguez Iribarren

Florencio Domínguez Iribarren (Caparroso, Navarra, 1956) és un periodista espanyol. Actualment dirigeix la fundació Centre per a la Memòria de les Víctimes del Terrorisme.
És llicenciat en Ciències de la Informació per la Universitat de Navarra (1978) i doctor en Comunicació Pública pel mateix centre. Va ser redactor cap del vespertí de Tenerife Jornada i posteriorment de l'agència de notícies VascoPress entre 1982 i 2015. També va ser analista en els periòdics La Vanguardia, El Correo de Bilbao i Diario de Navarra. És considerat expert en informació sobre terrorisme a Espanya.
Ha publicat diversos estudis i recerques, especialment relacionades amb ETA. Ha rebut Posseeix el Premi Javier Bueno de 2009 de l'Associació de la Premsa de Madrid al periodisme especialitzat, el Premi Internacional Covite 2010, la Gran Creu de l'Orde del Mèrit Civil des de 2015, i el Premi de Periodisme Francisco Cerecedo de 2017.

## Obres

* ETA: estrategia organizativa y actuaciones (1978-1992) (1998)
* De la negociación a la tregua. ¿El final de ETA? (1998)
* Dentro de ETA. La vida diaria de los terroristas (2002)
* Las raíces del miedo (2003)
* ETA en Cataluña. Desde Terra Lliure a Carod Rovira (2005)
* Josu Ternera: una vida en ETA (2006)
* Las conexiones de ETA en América (2010)
* La agonía de ETA (2012)
* Vidas rotas: historia de los hombres, mujeres y niños víctimas de ETA (coautor)
* La historia de ETA (coautor)

## Referències

* ↑ Interior propone a Florencio Domínguez como director del Centro de Víctimas del Terrorismo, El Mundo, 14 de juliol de 2015
* ↑ Un experto en ETA achaca la tregua a la debilidad de la banda terrorista, el País, 10 de desembre de 1998
* ↑ Florencio Domínguez gana el Premio de Periodismo Francisco Cerecedo, El País, 11 de juliol de 2017

## Enllaços externs

* «Obra de Florencio Domínguez Iribarren» a Dialnet.
* Notícies sobre Florencio Domínguez Iribarren a El País
# Font del Lleó (Xàtiva)

* Per a altres significats, vegeu «Font del Lleó (desambiguació)».
La Font del Lleó és una font de principis del segle xix, situada al centre de la ciutat de Xàtiva, a la comarca de la Costera, molt a prop de l'ajuntament. La font té situada a sobre la figura d'un lleó, que al costat de dos sortidors més situats just a sota, deixen caure tres dolls d'aigua sobre una gran bassa circular.

## Història

La construcció de la Font del Lleó data de 1818 i originalment estava adossada al Portal de la muralla de Xàtiva del mateix nom, Portal del Lleó, també conegut com a Portal Nou o de les Monges.
El lloc va ser cita de recepcions oficials de visites principesques i de personatges representatius, com demostra la placa commemorativa a Ferran VII que podem veure sota la figura del Lleó, feta de marbre negre, i restaurada en 2018, coincidint amb el 200è aniversari de la seva col·locació.
La font està inclosa en la declaració Bé immoble de rellevància local (BIC) del Canal de Bellús a Xàtiva, i declaració singular des de 2005.

## Referències

* ↑ «L'entorn urbà de la font del Lleó de Xàtiva | Ajuntament de Xàtiva». www.xativa.es, 22-05-2014. [Consulta: 15 desembre 2016].
* ↑ «Xàtiva, la ciutat de les mil fonts». blogs.ua.es. [Consulta: 15 desembre 2016].
* ↑ «Xàtiva saca a la luz la placa de la Font del Lleó» (en castellà). Levante -EMV, 20-11-2018. [Consulta: 16 agost 2023].
* ↑ Gonzalez, Belen. «Un colectivo ciudadano pide el informe sobre las obras de la Font del Lleó de Xàtiva» (en castellà). Las Provincias, 12-04-2018. [Consulta: 16 agost 2023].
# Falcó selvàtic de màscara roja

El falcó selvàtic de màscara roja (Micrastur mintoni) és una espècie d'ocell rapinyaire de la família dels falcònids (Falconidae) que habita la selva humida del sud-est de la conca de l'Amazones, al Brasil central i Bolívia. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.

## Referències

* ↑ Fundació Barcelona Zoo; Institut Català d’Ornitologia; TERMCAT, Centre de Terminologia. «falcó selvàtic de màscara roja». Diccionari dels ocells del món. TERMCAT. [Consulta: 29 agost 2022].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 352. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ «Seriemas, falcons». IOC World Bird List Version 12.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2022.
* ↑ BirdLife International. «Cryptic Forest-falcon. Micrastur mintoni» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2016. [Consulta: 29 agost 2022].
# Filemó el Jove

Filemó (en llatí Philemon, en grec antic Φιλήμων) conegut per Filemó el Jove, fou un poeta grec de la nova comèdia, fill del gran Filemó el Vell que va viure al segle III aC.
Encara que la fama del seu pare va fer que no destaqués, era un autor important que va deixar escrites (segons Suides) 54 comèdies, de les que només en resten dos fragments curts i cap títol que citi expressament el seu nom. Probablement algunes de les obres considerades de Filemó pare pertanyien al fill.

## Referències

* ↑ 2.Philemon a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. III Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 264-265