OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Llengües tepimanes

Les llengües tepimanes constitueixen un grup filogenètic dins de la família uto-asteca parlades pels grups pimes que s'estenen des d'Arizona al nord i Durango al sud.

## Classificació

Les llengües tepimanes es classifiquen així:
* Pima
** O'odham (Pima alto, Pápago)
** Névome o Pima Bajo (Pima de la muntanya, névome)
* Tepehuan
** Tepehuan septentrional
** Tepehuan meridional
* Tepecano (†)

## Descripció lingüística
### Morfologia

Les llengües tepimanes són llengües aglutinants, en les paraules estan constituïdes per un nombre considerable d'afixos afegits a una arrel.

### Comparació lèxica

Els numerals en diferents varietats de llengües ga-dangme són:
    GLOSsA Névome Tepehuan PROTO- TEPIMAN NévomeO'odham Del norddel Sud '1'hɨmakhɨmakoimo(ko)mɑːʔn*hɨma-k '2'goːkgoːkgoːka(du)goːk*goː-k '3'vaikwaikvaikβɑɪk*βai-k '4'maːkavgiʔikmaːko makobaˈmɑːkoβ*maːkoβa '5'mavɨːshɨtasptaːmahiʃ.tʃɑˈmɑm '6'vusintʃuːdpnadhamihiʃ.humˈmɑːʔn '7'(sieːt)wɨwaʔakkuvaːrakamihiʃ.humˈgoːk '8'ɡoko makav (2x4)gigiʔikmamakoba (2x4)hiʃ.humˈβɑɪk '9'(nueːv)humuktubuxtamahiʃ.humˈmɑːkoβ '10'aipivɨːswɨstmaːnbaixtama baivux taːmamɑmˈbɨːʃ

## Referències

* ↑ L. Campbell, 1997.

## Bibliografia

* Campbell, Lyle. American Indian Languages: The Historical Linguistics of Native America (OUP paperback edition, 2000). Nova York: Oxford University Press, 1997. ISBN 0-19-509427-1. OCLC 32923907.
# Les Authieux

«Les Authieux» té aquests significats:
* Les Authieux (Eure), municipi al departament de l'Eure (regió de Normandia, França)
* Les Authieux-sur-Calonne, municipi al departament de Calvados (Normandia)
* Les Authieux-Papion, municipi al departament de Calvados (Normandia)
* Les Authieux-sur-le-Port-Saint-Ouen, municipi al departament del Sena Marítim (Normandia)
* Les Authieux-du-Puits, municipi al departament d'Orne (Normandia)
* Authieux-Ratiéville, municipi al departament de Sena Marítim (Normandia)
# Lleona de Baena

La Lleona de Baena és una escultura ibera de pedra calcària datada a la fi del segle vi aC. Va ser trobada al jaciment arqueològic del Cerro del Minguillar, situat en la localitat de Baena (Província de Còrdova, Andalusia on es troben les restes de l'antiga Iponuba, ciutat d'Iberia - romana pertanyent a la regió Bètica.

## Història

Representa una lleona tombada i en actitud amenaçadora, està tallada solament per la banda frontal, ja que se suposa que estaria adossada a la tomba, segurament part d'un monument, estaria protegint simbòlicament al personatge enterrat.
L'escultura està exposada en el Museu Arqueològic Nacional d'Espanya (Madrid), al costat de diverses escultures del període ibèric, i té el número d'inventari 20418. Es troba una reproducció en bronze en la Plaça Palau de Baena.

## Referències

* 1 2 3 «Ficha completa. Leona de Baena» (en castellà). MAN. [Consulta: 17 desembre 2015].

## Enllaços externs

* Ajuntament de Baena Arxivat 2015-07-07 a Wayback Machine.
* Web del Museu Arqueològic Nacional
# Lleona Guennol

La Lleona Guennol és una escultura petita (d'uns 8 cm) mesopotàmica d'uns 5.000 anys d'antiguitat descoberta a la vora de Bagdad, l'Iraq. L'escultura havia estat adquirida per un col·leccionista privat, Alastair Bradley Martin el 1948 a la col·lecció de Joseph Brummer, Havia estat mostrada al Museu de Brooklyn a Nova York des d'aquest moment del 1948 fins a la seva venda l'any 2007.

## Història

Aquesta escultura és una figura elamita que es creu va ser realitzada prop de l'any 3000-2800 abans de Crist, Va ser cedida al Museu de Brooklyn fins que va ser adquirida en una subhasta per un col·leccionista anglès. La seva importància històrica és que es creu que pertany aproximadament al mateix temps que es va conèixer l'ús la primera la roda, el desenvolupament de l'escriptura cuneïforme, i l'aparició de les primeres ciutats.
Aquest tipus de figures antropomorfes, amb la fusió de trets animals i humans, es poden veure als registres superior i inferior de la placa frontal trapezoidal de les famoses Arpes d'Ur de la "Tomba del Rei" (circa 2650-2550 aC), que va ser descoberta per l'arqueòleg britànic Sir Leonard Woolley a començaments del segle XX a Ur, a l'actual Iraq.
Moltes deïtats del Pròxim Orient estaven representades en figures antropomòrfiques. Aquestes imatges eren evocades a la mitologia mesopotàmica com la consecució de poder sobre el món físic mitjançant la combinació dels atributs físics superiors de diverses espècies. És possible que els propers sumeris haguessin prestat aquest poderós híbrid artístic de la civilització protoelamita.
En el moment de la seva venda l'any 2007, el preu pagat per una escultura en una subhasta, per la Lleona Guennol, va ser el més alt d'aquesta data, superant àmpliament l'anterior obra Cap de dona (Dora Maar) de Pablo Picasso. El 3 de febrer de 2010, tanmateix, la segona edició de l'escultura L'Homme qui marche I d'Alberto Giacometti es va vendre per 65.001.250 £ i va superar la Lleona Guennol, com l'escultura més cara mai venuda en subhasta.

## Referències

* ↑ «Guennol Lioness Auction: Brooklyn Museum to Lose Its Long-Term Loan». artsjournal. [Consulta: 10 gener 2017].
* ↑ «Guennol Lioness To Be Auctioned» (en anglès). [Consulta: 10 gener 2017].
* ↑ «Article» (en anglès). Art Daily. [Consulta: 10 gener 2017].
* ↑ Porada, 1950, p. 223-226.
* ↑ «Giacometti Sculpture 'L'Homme qui marche I' Fetches $104.3 Million, World Record: Sotheby's». [Consulta: 10 gener 2017].

## Bibliografia

* «“A Leonine Figure of the Protoliterate Period of Mesopotamia». Journal of the American Oriental Society, Vol. 70, No. 4., 1950.
# Lleona del Zaricejo

La Lleona del Zaricejo és una escultura ibèrica trobada per José María Soler García en la vall del Zaricejo, Villena (País Valencià), a principis de 1968. No és possible assegurar si a la vall va haver-hi un poblat o una necròpoli d'incineració, però es tracta, en tot cas, d'un jaciment de plana que pels materials trobats —ceràmiques grises, amb pintura geomètrica i de vernís negre, fusaioles, molíns, etc.— pot datar-se del segle iv aC i està situat als peus de turó de Terlinques, on va existir un poblat de l'edat del bronze.
La figura és de pedra blanquinosa, amb pàtina vermellosa. Es distingeix d'altres escultures semblants per la curvatura antianatàmica de la seva mandíbula superior, mitjançant la qual potser es va voler expressar la força amb què estrenyia quelcom entre les dents. No es conserva completament, sinó un gran fragment de 34 cm de longitud, 23 d'amplària i 34 d'altura. Atès que es va trobar col·locada sobre unes pedres, probablement estava situada sobre un pedestal defensant l'entrada de la necròpoli, pràctica molt comuna per part dels ibers. En l'actualitat la peça està conservada al Museu Arqueològic de Villena.

## Referències

* ↑ «Lleona del Zaricejo, la». A: Gran Enciclopèdia Temàtica de la Comunitat Valenciana. Geografia. Editorial Premsa Valenciana, 2009.
# Les Mées (Sarthe)

Les Mées és un municipi francès situat al departament del Sarthe i a la regió de País del Loira. L'any 2007 tenia 98 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Les Mées era de 98 persones. Hi havia 44 famílies de les quals 12 eren unipersonals (8 homes vivint sols i 4 dones vivint soles), 16 parelles sense fills i 16 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 63 habitatges, 44 eren l'habitatge principal de la família, 16 eren segones residències i 3 estaven desocupats. Tots els 62 habitatges eren cases. Dels 44 habitatges principals, 33 estaven ocupats pels seus propietaris, 8 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 3 estaven cedits a títol gratuït; 1 tenia una cambra, 4 en tenien dues, 11 en tenien tres, 10 en tenien quatre i 19 en tenien cinc o més. 36 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 24 habitatges hi havia un automòbil i a 20 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Les Mées el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 4 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 4 | 70 a 74 | 0 |
| 4 | 65 a 69 | 4 |
| 8 | 60 a 64 | 4 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 8 | 50 a 54 | 8 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 0 | 40 a 44 | 4 |
| 8 | 35 a 39 | 0 |
| 4 | 30 a 34 | 12 |
| 0 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 4 |
| 4 | 15 a 19 | 4 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 12 | 5 a 9 | 0 |
| 8 | 0 a 4 | 8 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 61 persones, 42 eren actives i 19 eren inactives. De les 42 persones actives 39 estaven ocupades (24 homes i 15 dones) i 3 estaven aturades (3 dones i 3 dones). De les 19 persones inactives 11 estaven jubilades, 2 estaven estudiant i 6 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 2 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de serveis i 1 d'una empresa classificada com a «altres activitats de serveis».
L'any 2000 a Les Mées hi havia 8 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Les Mées a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Les Mées a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Lliga espanyola d'hoquei sobre patins masculina 2011-2012

La quaranta-tresena edició de la Lliga espanyola d'hoquei patins masculina, denominada en el seu moment OK Lliga, s'inicià el 22 d'octubre de 2011 i finalitzà el 16 de juny de 2012.
Els equips ascendits de la Primera divisió estatal foren el SHUM Maçanet (campió), el CP Monjos (subcampió) i el CP Calafell (tercer classificat), que ocuparen les places deixades pel CP Tenerife (descendit i desaparegut), el GEiEG (descendit) i el CH Lloret.

## Participants

| PAS Alcoi FC Barcelona Blanes HC CP Calafell Igualada HC HC Liceo SHUM Maçanet | CP Monjos CE Noia Reus Deportiu CP Vic CP Vilanova CE Vendrell CP Voltregà |

## Classificació

Els 5 primers de la taula tenen plaça per la Lliga Europea. A partir del Sather Blanes fins al Vic tenen plaça per la Copa CERS.
| Pos | Equip | PJ | PG | PE | PP | GF | GC | Pts |
| 1 | FC Barcelona | 26 | 21 | 4 | 1 | 133 | 63 | 67 |
| 2 | Coinasa Liceo | 26 | 17 | 3 | 6 | 131 | 90 | 54 |
| 3 | Noia Freixenet | 26 | 13 | 6 | 7 | 93 | 83 | 45 |
| 4 | Igualada HC | 26 | 13 | 5 | 8 | 92 | 77 | 44 |
| 5 | Tecnol Reus Deportiu | 26 | 12 | 5 | 9 | 111 | 98 | 41 |
| 6 | Sather Blanes | 26 | 11 | 7 | 8 | 82 | 80 | 40 |
| 7 | Moritz CE Vendrell | 26 | 11 | 6 | 9 | 101 | 96 | 39 |
| 8 | Vilanova Mopesa | 26 | 11 | 5 | 10 | 109 | 106 | 38 |
| 9 | SHUM Maçanet | 26 | 11 | 5 | 10 | 97 | 93 | 38 |
| 10 | Roncato Vic | 26 | 9 | 5 | 12 | 78 | 92 | 32 |
| 11 | CP Calafell | 26 | 7 | 3 | 16 | 95 | 124 | 24 |
| 12 | CP Voltregà | 26 | 5 | 4 | 17 | 73 | 109 | 19 |
| 13 | Enrile PAS Alcoi | 26 | 5 | 4 | 17 | 69 | 99 | 19 |
| 14 | CP Monjos | 26 | 2 | 6 | 18 | 97 | 151 | 12 |

### Llegenda

| Pts = Punts totals PX = Partits jugats PG = Partits guanyats PE = Partits empatats PP = Partits perduts | GF = Gols a favor GC = Gols en contra DG = Diferència de gols (GF-GC) Ressaltat en verd = Equip campió de lliga. Ressaltats en vermell = Equips que descendeixen de categoria. |
# Marcelino Arnáiz Calvo

Marcelino Arnáiz Calvo (Villayerno Morquillas, província de Burgos, 1867 - El Escorial, 1930) fou un religiós i psicòleg espanyol, acadèmic de la Reial Acadèmia de Ciències Morals i Polítiques.
Fou ordenat sacerdot el 1891 al convent dels agustins de Valladolid. Va exercir com a professor al Col·legi d'Alfonso XII del Monestir de l'Escorial (1894-1903). El 1901 es va llicenciar en filosofia i lletres a la Universitat de Salamanca, i se'n va doctorar a la Universitat Central de Madrid en 1905 amb una tesi sobre psicologia. Després fou professor al Reial Col·legi d'Estudis Superiors de María Cristina, de l'Escorial, càrrec que va ocupar fins a la seva mort. També hi fou cap provincial de l'orde.
Juntament amb Juan Zaragüeta y Bengoechea fou un ferm defensor del moviment neoescolàstic, defensant la renovació de la filosofia tradicional cristiana comunicant-la amb la ciència i filosofia contemporànies. Va publicar nombrosos treballs sobre psicologia i va donar a conèixer a Espanya la tasca de l'Institut de Filosofia de la Universitat Catòlica de Lovaina. En 1922 fou escollit acadèmic de la Reial Acadèmia de Ciències Morals i Polítiques, ingressant amb el discurs El espíritu matemático de la filosofía moderna

## Obres

* Las Mefáforas en las ciencias del espíritu (1908)
* Diccionario manual de filosofía (1927) amb B. Alcalde

## Referències

* ↑ Pablo Ramírez Jerez, [hispaniasacra.revistas.csic.es/index.php/hispaniasacra/.../503 Religión y reluigiosos en la Real Academia de Ciencias Morales y Políticas] A: Hispania Sacra, LXVIII 138, julio-diciembre 2016, 693-709, ISSN 0018-215X, doi: 10.3989/hs.2016.045
* ↑ «Llista d'Acadèmics de la RACMP». Arxivat de l'original el 2014-10-27. [Consulta: 9 setembre 2017].
Premis i fites :
| Precedit per: Amós Salvador Rodrigáñez | Acadèmic de la Reial Acadèmia de Ciències Morals i Polítiques Medalla 33 1922-1930 | Succeït per: Pedro Sangro y Ros de Olano |
# SKIF Krasnodar

El SKIF Krasnodar és un equip d'handbol rus de la ciutat de Krasnodar, fundat el 1963. Actualment disputa la Superlliga russa d'handbol, si bé fins al 1992, abans de la independència de Rússia, disputava la Lliga soviètica, la qual guanyà en les seves dues últimes edicions: 1991 i 1992. A nivell internacional, destacar que guanyà la Copa EHF de 1990.

## Palmarès

* 1 Copa EHF: 1990
* 2 Lligues de l'URSS: 1990/91 i 1991/92
* 1 Copa de l'URSS: 1992

## Enllaços externs

* SKIF Krasnodar - Lloc web oficial (rus)
# Guillem Bujosa i Rosselló

Guillem Bujosa i Rosselló (Bunyola, 1909 - Santa Maria del Camí, 1999) va ser un teixidor artesà, estudiós dels telers i teixits tradicionals de Mallorca i d'arreu del món.
Nebot del sacerdot Antoni Rosselló Sabater. Començà a treballar el 1925 a la fàbrica tèxtil Cruells, Rovira i CIa de Bunyola. En els anys quaranta passà a la fàbrica F. Sampere i Bas de Santa Maria del Camí. El 1948 creà el seu propi taller. Estudià els teixits tradicionals i s'especialitzà en la recuperació de l'antiga tradició dels telers mallorquins. Treballà tota casta de peces tradicionals, cobrellits, tovalloles, estovalles, cànyoms o davantals, i de manera especial les robes de llengos. Recuperà el tapís mallorquí a partir de l'estudi de retalls antics. Publicà el Manual del teixidor a mà (1979). Ha participat a nombroses fires i exposicions, rebent diversos guardons. Continua la tradició el seu fill Guillem Bujosa Canyelles.

## Referències

* ↑ «Bujosa Rosselló, Guillem». A: Dolç i Dolç, Miquel (coord.). Gran Enciclopèdia de Mallorca. Volum 2. Palma: Promomallorca, p. 277-278. ISBN 84-8661702-2.
# Austrolebias schreitmuelleri

Austrolebias schreitmuelleri és un peix de la família dels rivúlids i de l'ordre dels ciprinodontiformes.

## Referències

* ↑ BioLib (anglès)

## Bibliografia

* Costa, W.J.E.M.: Rivulidae (South American Annual Fishes). planes 526-548. A: R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (editors) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, el Brasil, any 2003.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J.: Fishes of the World, 3a edició. Nova York, Estats Units: John Wiley and Sons. Any 1994.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Qatar ExxonMobil Open 2015

El Torneig de Doha 2015 també és conegut com a Qatar ExxonMobil Open 2015, una competició tennística masculina disputada sobre pista dura i que pertany a les sèries 250 de l'ATP. La 23a edició del torneig es va celebrar entre el 5 i el 10 de gener del 2015 al Khalifa International Tennis Complex de Doha, Qatar.

## Quadre individual masculí

| 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final |
| 1 | N. Đoković | 6 | 6 |
| | S. Stakhovski | 2 | 1 | 1 | N. Đoković | 7 | 6⁶ | 4 |
| Q | N. Bassilaixvili | 6$^3$ | 3 | 7 | I. Karlović | 6² | 7 | 6 |
| 7 | I. Karlović | 7 | 6 | | | | | | 7 | I. Karlović | 7 | 6⁵ | 6$^4$ |
| 4 | D. Ferrer | 6 | 6 | | | | | | 4 | D. Ferrer | 6² | 7 | 7 |
| | F. Verdasco | 3 | 2 | 4 | D. Ferrer | 6 | 6 | | | | | | |
| | D. Brown | 7 | 6 | | D. Brown | 2 | 2 | | | | | | |
| | J-L. Struff | 6⁹ | 4 | | | | | | | | | | | 4 | D. Ferrer | 6 | 7 |
| 6 | R. Gasquet | 6 | 6 | | | | | | | | | | | 3 | T. Berdych | 4 | 5 |
| | S. Bolelli | 3 | 2 | 6 | R. Gasquet | 2 | 1 | | | | | | |
| Q | B. Kavčič | 1 | 2 | 3 | T. Berdych | 6 | 6 | | | | | | |
| 3 | T. Berdych | 6 | 6 | | | | | | 3 | T. Berdych | 6 | 6 | |
| | A. Seppi | 7 | 6 | | | | | | | A. Seppi | 2 | 3 | |
| | J. Souza | 5 | 2 | | A. Seppi | 7 | 6 | | | | | | |
| | I. Dodig | 7 | 6 | | I. Dodig | 5 | 4 | |
| Q | M. Berrer | 6¹ | 2 | | | | | |

## Quadre dobles masculins

| Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final |
| | Benjamin Becker Artem Sitak | 6 | 3 | [6] |
| | Juan Mónaco Rafael Nadal | 2 | 6 | [10] | | Juan Mónaco Rafael Nadal | 7 | 6 |
| 3 | Juan Sebastián Cabal Robert Farah Maksoud | 3 | 5 | | WC | Novak Đoković Filip Krajinović | 6$^3$ | 1 |
| WC | Novak Đoković Filip Krajinović | 6 | 7 | | | | | | Juan Mónaco Rafael Nadal | 6 | 6 |
| | Dominic Inglot Florin Mergea | 6 | 3 | [5] | | | | | Julian Knowle Philipp Oswald | 3 | 4 |
| | David Marrero Fernando Verdasco | 3 | 6 | [10] | | David Marrero Fernando Verdasco | 6$^4$ | 5 |
| | Lukáš Rosol Serhí Stakhovski | 3 | 5 | | | Julian Knowle Philipp Oswald | 7 | 7 |
| | Julian Knowle Philipp Oswald | 6 | 7 | | | | | |

## Enllaços externs

* Web oficial Arxivat 2014-12-21 a Wayback Machine. (anglès)
* Quadre individual masculí PDF
* Quadre dobles masculins PDF
Doha :
1993
1994
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
2017
2018
2019
2020
2021
2022
2023
2024 :
ATP World Tour 2015
< 2014
2016 > :
ATP World Tour Finals, Londres :
# HCO

HCO té els següents significats:
* Harvard College Observatory, observatori astronòmic de la Universitat Harvard
* HCO també és la fórmula empírica del grup carbonil terminal, format per un àtom d'hidrogen (H), un de carboni (C) i un d'oxigen (O)
# HP Elite x2

HP Elite x2 és un convertible 2 en 1 fabricat per Hewlett-Packard i està dirigit principalment als usuaris empresarials, amb suport per a aplicacions empresarials de Microsoft i d'HP, així com característiques pròpies del dispositiu. El convertible ve amb el seu teclat, el qual pot ser desconnectat i un llapis Wacom. Té un lector d'iris en la seva càmera i suporta Windows Hello. Existeix una sèrie de variants similars del dispositiu i totes inclouen Windows 10 com a sistema operatiu.

## Característiques

La versió professional de l'HP Elite x2 té un processador Intel Core i7-7600O, de dos nuclis i 2.8 GHz fins a 3.9 GHz amb Intel Torbo Boost Technology, 16 GB de RAM, 1 TB d'emmagatzematge, pantalla de 12.3" amb resolució de 2736x1824px, càmera frontal de 5 MP amb escàner d'iris Windows Hello, càmera posterior de 8 MP amb flaix, enregistrament de vídeo major a 1080p HD i superior a 30 fps, Intel HD Graphics 620 i integració d'àudio Bang & Olufsen amb doble altaveu i micròfon.

## Recepció

La recepció del dispositiu va ser molt bona, qualificant-ho com un dels millors convertibles existents al mercat actual i dels millors dispositius que HP Inc. ha llançat.
El revisor de CNet va qualificar el dispositiu amb 4 estels de cinc, afirmant que l'HP Elite x2 és un dispositiu que qualsevol consumidor considerant un equip similar a Microsoft Surface deu veure. També esmenta que és barat, considerant que ve inclòs amb el seu teclat i el seu stylus.
Neowin li dona al tablet un 80 sobre 100, escrivint que HP ha llançat un gran producte i un gran competidor del Surface Pro (2017). Diu que el dispositiu no és per a tothom, si la gent no vol usar-ho com tablet, seria millor utilitzar altres computadores o laptops al mateix nivell.

## Vegeu també

* Hewlett-Packard
* HP Elite x3
* Windows 10 Pro

## Referències

* ↑ https://support.hp.com/us-en/document/c05415563
* ↑ https://www.cnet.com/products/hp-elite-x2-2016/
* ↑ https://www.neowin.net/news/review-of-the-hp-elite-x2-a-surface-pro-competitor-that-holds-its-own
# HP Open 2013

El Torneig d'Osaka 2013, oficialment conegut com a HP Open 2013 o també HP Japan Women's Open Tennis 2013, és un esdeveniment de tennis femení sobre pista dura que pertany als International tournaments de la WTA. La cinquena edició del torneig es va celebrar entre el 7 i el 13 d'octubre de 2013 a l'Utsubo Tennis Center d'Osaka, Japó.
La tennista australiana Samantha Stosur va disputar ambdues finals però només va poder imposar-se en la final individual davant la canadenca Eugenie Bouchard, que disputava la seva primera final. Stosur va guanyar per segona ocasió a Osaka després del títol aconseguit l'any 2009.

## Quadre individual femení

| 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final | Final |
| 9 | K. Mladenovic | 7 | 2 | 0 |
| | J. Zheng | 6⁵ | 6 | 6 | | J. Zheng | 3 | 1 | |
| | S. Zhang | 4 | 0 | | 6 | M. Keys | 6 | 6 | |
| 6 | M. Keys | 6 | 6 | | | | | | | 6 | M. Keys | 1 | 2 |
| 3 | S. Stosur | 6 | 6 | | | | | | | 3 | S. Stosur | 6 | 6 |
| Q | B. Bencic | 4 | 2 | | 3 | S. Stosur | 6 | 3 | 6 | | | | |
| | M. Doi | 7 | 6 | | | M. Doi | 1 | 6 | 3 | | | | |
| | K. Date-Krumm | 6$^3$ | 4 | | | | | | | | | | | 3 | S. Stosur | 3 | 7 | 6 |
| 5 | E. Bouchard | 6 | 6 | | | | | | | | | | | 5 | E. Bouchard | 6 | 5 | 2 |
| Q | L. Kumkhum | 2 | 2 | | 5 | E. Bouchard | 2 | 6 | 6 | | | | |
| Q | Záhlavová-Strýcová | 2 | 6 | 6 | Q | Záhlavová-Strýcová | 6 | 4 | 1 | | | | |
| LL | V. King | 6 | 3 | 1 | | | | | | 5 | E. Bouchard | 6 | 6 |
| 8 | M. Puig | 5 | 6$^4$ | | | | | | | WC | K. Nara | 2 | 2 |
| WC | K. Nara | 7 | 7 | | WC | K. Nara | 7 | 2 | 6 | | | | |
| | P. Hercog | w/o | | | | P. Hercog | 6$^4$ | 6 | 1 |
| 2 | S. Lisicki | | | | | | | | |

## Quadre dobles femenins

| Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final |
| 1 | Raquel Kops-Jones Abigail Spears | w/o | |
| | Polona Hercog Lisa Raymond | | | 1 | Raquel Kops-Jones Abigail Spears | 7 | 3 | [5] |
| | Samantha Stosur Zhang Shuai | 6 | 7 | | Samantha Stosur Zhang Shuai | 6⁶ | 6 | [10] |
| | Darija Jurak Mandy Minella | 0 | 6$^8$ | | | | | | | Samantha Stosur Zhang Shuai | 4 | 3 |
| WC | Misaki Doi Miki Miyamura | w/o | | | | | | | 2 | Kristina Mladenovic Flavia Pennetta | 6 | 6 |
| 3 | Varvara Lepchenko Zheng Saisai | | | WC | Misaki Doi Miki Miyamura | 2 | 4 | |
| | Hsieh Shu-ying Hsieh Su-wei | 2 | 2 | 2 | Kristina Mladenovic Flavia Pennetta | 6 | 6 | |
| 2 | Kristina Mladenovic Flavia Pennetta | 6 | 6 | | | | | |

## Enllaços externs

* Web oficial (japonès) (anglès)
* Quadre individual femení PDF
Osaka / Tòquio / Hiroshima :
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
2017
2018
2019
2023
2024 :
Sony Ericsson WTA Tour 2013
< 2012
2014 > :
WTA Championships, Istanbul  · WTA Tournament of Champions, Sofia :