OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Kinetic lantern

La Kinetic Lantern va ser considerada el primer projector patentat a Anglaterra per Birt Acres el 1895.

## Història

Acres va viatjar a Alemanya amb la seva càmera i va filmar l'obertura del canal Kiel i va realitzar una pel·lícula del Kaiser el juny de 1895. Al seu retorn a Gran Bretanya, Acres va començar a treballar en un projector per acompanyar la seva càmera. El projector resultant es va fer conegut com la llanterna cinètica.
Un temps més endavant, Acres va contactar amb Robert W. Paul, fabricant experimentat i pioner del cinema anglès. En col·laboració entre ells van crear una càmera de 35 mm de pel·lícula i la van nomenar “Paul-Acres”. Estava inspirada en el Cronògraf de Marey, que portava un dispositiu de moll per arrossegar la pel·lícula. La van acabar el 16 de març de 1895 i es va convertir en la primera càmera fabricada a Anglaterra.
En un primer moment, ambdós companys van celebrar l'èxit d'aquesta primera càmera, però en un curt temps, es van haver de separar per diferències econòmiques. A partir d'aquest moment, van passar a convertir-se en rivals en l'àmbit de la creació de noves càmeres i projectors. El 27 de maig de 1895, Acres va patentar el seu propi disseny de càmera al qual li va posar el seu mateix nom. Un temps més tard, el 14 de gener de 1896, va presentar el primer projector d'Anglaterra conegut com a Kinetic Lantern.
Com Acres pertanyia a la Real Societat Fotogràfica del Regne Unit, institució que promovia l'art i la ciència de la fotografia, es va dirigir allà, concretament al Queen's Hall de Londres, i va ser on va realitzar una demostració del seu sistema.

## Referències

* ↑ André Gaudreault; Nicolas Dulac; Santiago Hidalgo A Companion to Early Cinema. John Wiley & Sons, 2 juliol 2012, p. 17–. ISBN 978-1-4443-3231-5.
* ↑ Sathe, Mukund. «Kinetic Lantern» (en anglès). [Consulta: 19 desembre 2019].
* ↑ «Birt Acres» (en anglès), 03-02-2019. Arxivat de l'original el 2019-12-19. [Consulta: 19 desembre 2019].
# Kestilä

Kestilä és un municipi de la província d'Oulu, part de la regió d'Ostrobothnia del Nord, Finlàndia, fundat el 1867. La seva població és de 1.664 (1 de gener de 2006), i la seva superfície és de 606,71 km² dels quals 5,58 km² són aigua. La seva densitat és 2,9 habitants/km².

## Enllaços externs

* Pàgina oficial
# La Missió

* Per a altres significats, vegeu «Missió».
La Missió és un barri de la ciutat de Palma, situat administrativament en el Districte Centre. Està delimitat per la Rambla, la Plaça Major, el carrer de Sant Miquel i el carrer dels Oms.
# La Nava

* Per a altres significats, vegeu «Nava».
La Nava és un poble a la comarca de Sierra de Huelva (província de Huelva, Andalusia).
Evolució demogràfica :
| 1996 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2007 |
| 328 | 321 | 326 | 319 | 311 | 299 | 295 | 288 | 275 | 339 |

## Enllaços externs

* La Nava - Sistema d'Informació Multiterritorial d'Andalusia
# La Simonera

La Simonera és una muntanya de 639 metres que es troba al municipi de Ribera d'Ondara, a la comarca catalana de la Segarra.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Kings of Leon

Kings of Leon és un grup estatunidenc de música rock de Nashville, Tennessee, creat el 1999. El formen tres germans: Caleb, Nathan i Jared Followill, i llur cosí Matthew Followill. Cada membre de la família és conegut pel segon nom en comptes del primer. El nom del grup deriva del pare i avi dels germans, tots dos es deien Leon. La música del començament del grup era una combinació de rock del sud i influències del garage rock, però la banda va anar ampliant de mica en mica el gènere musical.

## Història
### Primers anys: 1999-2002

Els tres germans Followill van créixer a Oklahoma amb llur pare, l'Ivan Leon Followill, un predicador de l'Església Pentecostal Unida, i llur mare, la Betty-Ann. En Caleb i en Jared van néixer al Mount Juliet, Tennessee, i van anar a l'escola superior de Mount Juliet, mentre que en Nathan i en Matthew van néxier i créixer a Oklahoma City. Segons la revista Rolling Stone, "mentre que l'Ivan va predicar a les esglésies i a les tendes de campanya per Oklahoma i Deep South, els nois assistien als serveis religiosos i s'atrevien de vegades a tocar-hi timbals". Estaven educats a casa per part de la mare, i també estaven inscrits en escoles parroquials. Tret d'un període de cinc anys quan varen establir-se a Jackson, Tennessee, la infància dels Followill va desenvolupar-se conduint a través del sud dels Estats Units en un vell cotxe, i només acampaven durant una o dues setmanes.
Quan el pare dels nois renuncià a l'Església i els seus pares es divorciaren el 1997, en Nathan i en Caleb van traslladar-se a Nashville, varen abraçar l'estil de vida del rock. Un cop a Nashville, van conèixer el compositor Angelo Petraglia, que va ajudar els germans a perfeccionar llurs habilitats com a compositors i els presentà les influències musicals de Thin Lizzy, The Rolling Stones i The Clash, sobretot. El germà petit, en Jared, que havia assisti durant poc de temps a l'escola pública, va quedar influenciat per la música dels Pixies i de The Velvet Underground, i quan ell i el seu cosí Matthew van traslladar-se a Nashville el 1999, Kings of Leon va quedar format definitivament.

## Discografia
### Discs d'estudi

* Youth and Young Manhood (2003)
* Aha Shake Heartbreak (2004)
* Because of the Times (2007)
* Only by the Night (2008)
* Come Around Sundown (2010)
* Mechanical Bull (2013)
* WALLS [We Are Like Love Songs] (2016)
* When You See Yourself (2021)
* Can We Please Have Fun (2024)

### EP i discs actuals

* Holy Roller Novocaine (2003)
* What I Saw (2003)
* Day Old Belgian Blues (2006)
* Live from SoHo (2007) (Només a Itunes Store)
* Live in London (2008) (Només a Itunes Store)
* Notion EP (2009)
* Live at the O2 (2009)

### Simples

* "Red Morning Light" (2003)
* "Molly's Chambers" (2003)
* "Wasted Time" (2003)
* "California Waiting" (2004)
* "The Bucket" (2004)
* "Four Kicks" (2005)
* "King of the Rodeo" (2005)
* "On Call" (2007)
* "Fans" (2007)
* "Charmer" (2007)
* "Sex on Fire" (2008)
* "Use Somebody" (2008)
* "Revelry" (2009)
* "Notion" (2009)
* "Crawl" (2009)
* "Radioactive" (2010)
* "Pyro" (2010)
* "The Immortals" (2011)
* "Back Down South" (2011)

## Enllaços externs

* Web oficial de Kings of Leon.
# La Cogulla (Conca de Dalt)

La Cogulla és el punt més alt del Serrat de l'Agranador, en el terme municipal de Conca de Dalt, dins de l'antic terme d'Hortoneda de la Conca, del Pallars Jussà.
És a la part sud-oriental del terme, al nord d'Herba-savina. En el seu vessant septentrional s'estén l'Obaga de la Cogulla, i a l'occidental, la Solana de la Gavarnera. En el seu vessant oriental es troba la partida de la Cogulla.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# La costa de 'los Mosquitos'

La costa de 'los Mosquitos' (títol original en anglès The Mosquito Coast) és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Peter Weir, estrenada el 1986. Aquesta pel·lícula ha estat doblada al català. Va ser la primera pel·lícula que es va emetre a Canal 9, el 5 de setembre de 1989, a la seua fase de proves, tot i que l'emissió es va fer en castellà.

## Argument

Allie Fox no troba Amèrica a la seva alçada, és un visionari, un inventor maniàtic i superdotat, l'ídol de la seva dona i dels seus fills. El seu país ha esdevingut un somni avortat, un país que ha caigut en mans de botiguers mediocres. Així que l'ocasió es presenta, se'n va d'aquest vell món cap a Hondures on desembarca amb tota la seva família al mig de la jungla "al regne dels mosquits". Heus aquí un país finalment a la seva mesura. Faran miracles i el seu esperit inventiu és obert. Però els déus envegen aquest tità.

## Repartiment

* Harrison Ford: Allie Fox
* Helen Mirren: Mother Fox
* River Phoenix: Charlie Fox
* Conrad Roberts: M. Haddy
* Andre Gregory: Reverend Spellgood
* Martha Plimpton: Emily Spellgood
* Dick O'Neill: M. Polski
* Jadrien Steele: Jerry Fox
* Michael Rogers: Francis Lungley
* Hilary Gordon: April Fox
* Rebecca Gordon: Clover Fox
* Alice Sneed: Sra. Polski
* Tiger Haynes: M. Semper
* William Newman: Capità Smalls

## Comentari

Paul Schrader signa en part el guió d'aquesta pel·lícula, adaptació d'una obra de Paul Theroux, que el realitzador Peter Weir volia portar pantalla en un moment donat. Schrader i Weir s'han comunicat poc durant el rodatge, i el cineasta ha afegit nombroses coses al guió.
Jack Nicholson era en principi triat pel paper d'Allie Fox, però serà finalment escollit Harrison Ford, trobant-se així amb Peter Weir just després de l'èxit de Witness. Desmitificant vegada la figura del pare i de l'aventurer, va ser una mena de contrafeina per l'actor en una obra amb tonalitats pessimistes. La costa de 'los Mosquitos' es va saldar amb un fracàs en sales i una mala acollida de la crítoca. River Phoenix, que fa aquí de fill de Harrisson Ford, interpretarà aquest últim de jove a Indiana Jones i l'última croada.

## Localitzacions

Tot i estar ambientada a la Costa de Mosquitos hondurenya, la pel·lícula va ser rodada a Belize City (Belize) i a les localitats estatunidenques de Baltimore (Maryland), Cartersville (Geòrgia) i Rome (Geòrgia).

## Referències

* ↑ Títol en català a Ésadir.cat
* ↑ Avui-07/09/1989-Pàg.3
* ↑ "Though I revised the script, Paul and I never really worked together. We had long talks by phone. In the end we were going to have the credit arbitrated, because I felt I had contributed my share of the screenplay. But in the muntatge room, ironically I ended up cutting more of my scenes and my dialogue. SO the cut that you will see ends up being fairly close to Paul, which is pretty faithful to Theroux." entrevista amb Pat McGilligan, 1986, http://www.peterweircave.com/articles/article.html
* ↑ "Love, Fear and Peter Weir", Setembre de 1993, entrevista a Movieline , http://www.peterweircave.com/articles/articleb.html
* ↑ http://www.peterweircave.com/mosquito/reviews.html
* ↑ Localitzacions, a IMDb
# La Conreria

La Conreria és un lloc del Coll de Montalegre, a la Serralada de Marina. Era un lloc religiós de gran fama en temps passats; i la serralada en què es troba es coneixia, també, amb el nom de serra de la Conreria.
La Conreria està situada en el límit del municipi de Tiana amb el de Sant Fost de Campsentelles. Es troba al punt més alt de la carretera B-500 que va de Badalona a Mollet del Vallès, coneguda com la "carretera de la Conreria". El topònim també comprèn una sèrie de boscos, més frondosos a la banda de Sant Fost, on està situada la urbanització de la Conreria, fundada cap al 1910 com a Colònia-Bosc de la Conreria de Montalegre.
La Conreria comprèn un conjunt d'edificis i terrenys amb orígens al segle xiii, quan es fundà com un convent de monges agustines, aleshores considerat al terme parroquial de Sant Fost. Al segle xv fou adquirit per la cartoixa de Vallparadis de Terrassa, on s'instal·là la comunitat, alhora que començava la construcció del nou monestir (i actual Cartoixa de Montalegre) on baixaren a mitjans del XV. Aleshores el vell convent fou destinat a granja o conreria del monestir, dirigida per un cartoixà, el Pare Conrer. Això durà fins al 1835, quan tant la Cartoixa com la Conreria foren desamortitzades. Poc temps després, l'edifici es convertí en hotel i restaurant, funció que tingué fins al 1932, quan fou destinat a Sanatori de Tuberculosos. El 1940 s'hi instal·là el Seminari Menor de Barcelona, fins que el 1998 tancà les portes. Des d'aleshores, i fins al moment, funciona com a casa de colònies La Conreria, gestionada per la Fundació Pere Tarrés.

## Referències

* ↑ Pérez i Gómez, Xavier. Notes històriques de la cartoixa de Montalegre : història, tradició i llegendes. 1. ed. Lleida: Pagès Editors, 2018, p. 111. ISBN 978-84-1303-017-3.

## Enllaços externs

* Fundació Pere Tarrés - La Conreria, història i llegendes Arxivat 2007-05-12 a Wayback Machine.
* PoblesDeCatalunya.cat - La Conreria
# La Cooperativa (Vilobí del Penedès)

La Cooperativa és una obra de Vilobí del Penedès (Alt Penedès) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici de planta rectangular i coberta a dues vessants, format per planta baixa i pis. A la planta baixa hi havia el teatre i al primer pis el cafè. La façana principal és de composició simètrica. Hi ha balcons i un finestral central tripartit al primer pis. Per damunt del finestral hi ha un ull de bou trilobulat. Presenta coronament i es fa ús d'estucat, ceràmica vidriada i ferro.

## Referències

* ↑ «La Cooperativa». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 31 agost 2015].
# La gran aventura de Sylvia

La gran aventura de Sylvia (Sylvia Scarlett) és una pel·lícula estatunidenca dirigida per George Cukor, estrenada el 1935 i doblada al català. Va ser protagonitzada per Katharine Hepburn i Cary Grant, basada en The Early Life and Adventures of Sylvia Scarlett, una novel·la de Compton MacKenzie. Dirigida per George Cukor, va ser una de les pel·lícules sense èxit més famoses dels anys 1930. Hepburn fa el paper del títol, Sylvia Scarlett, un artista femenina que es fa passar per un noi per escapar-se de la policia. L'èxit del subterfugi és en part degut a la transformació de Hepburn pel maquillador Mel Berns.
Aquesta pel·lícula va ser la primera on van actuar junts Grant i Hepburn, i més tard ho farien junts com a protagonistes a Bringing Up Baby (1938), Holiday (1938), i The Philadelphia Story (1940). L'actuació de Cary Grant com a bergant incorpora una veu (bastant poc convincent) Cockney. (Grant va fer servir l'accent Cockney en poques pel·lícules, com ara Gunga Din (1939) i None but the Lonely Heart (1944). Cockney no era, tanmateix, l'accent original de Cary Grant. Va nàixer i créixer a Bristol, que té un accent molt diferent de Londres.

## Argument

Després de la mort de la seva mare, Silvia Scarlett (Katharine Hepburn) descobreix que el seu pare ha estafat l'empresa on treballa per la qual cosa decideix fugir de París. Disfrassada com un home, Silvia acompanya al seu pare en vaixell fins a Anglaterra, país on inicia una nova vida amb el diner que guanya de la venda d'uns encàrrecs que el pare passa de contraban. En el vaixell coneixen a Jimmy Monkley (Cary Grant), un estafador bregat en l'ofici que els delatarà a la duana per evitar ser registrat i passar el seu contraban. Comença aquí una història que portarà els tres a buscar-se la vida amb l'estafa i l'art ambulant. Tot canvia quan la Sílvia, encara disfressada de Silverster Scarlett, coneix el pintor Michael Fane (Brian Aherne).

## Repartiment

* Katharine Hepburn: Sylvia Scarlett
* Cary Grant: Jimmy Monkley
* Brian Aherne: Michael Fane
* Edmund Gwenn: Henry Scarlett
* Natalie Paley: Lily
* Dennie Moore: Maudie
* Lennox Pawle: el borratxo
* Harrold Cheevers: Bobby

## Producció

Després d'una desastrosa projecció de proves, Cukor i Hepburn haurien demanat al productor Pandro Berman que guardés la pel·lícula i acceptaven fer una propera pel·lícula de franc. Segons els registres de RKO, la pel·lícula va perdre molts diners, uns 363.000 dòlars, i va començar així una davallada en la carrera de Hepburn, que li provocà la qualificació de "verí de taquilla", fet del qual finalment es recuperaria.

## Referències

* ↑ Títol en català a Ésadir
* ↑ Richard Jewel, 'RKO Film Grosses: 1931-1951', Historical Journal of Film Radio and Television, Vol 14 No 1, 1994 p58
* ↑ "Sylvia Scarlett (1936)" — Notes at TCM.
# La Flaca (desambiguació)

«La Flaca» té aquests significats:

## Arts

* La Flaca (disc): senzill que dona nom al mateix àlbum del grup Jarabe de Palo.
* El Gordo y La Flaca: un show dels Estats Units d'Amèrica.
# La Fleca (Esparreguera)

La Fleca és un edifici del municipi d'Esparreguera (Baix Llobregat) inclòs en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.
Edifici entre mitgeres de planta baixa i dos pisos. A la façana principal es troba la porta d'entrada d'arc de mig punt motllurat i tres petits balcons per planta. Totes les obertures estan resseguides per una motllura, igual que les separacions entre els pisos. La façana està coronada per una balustrada amb un element decoratiu al centre.

## Referències

* ↑ «La Fleca». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 27 febrer 2015].
# Ladó (Arcàdia)

El Ladó (grec: Λάδωνας; grec antic: Λάδων) és un riu d'Arcàdia que desaigua al riu Alfeu abans d'arribar a Olímpia.
S'identificava amb la divinitat fluvial homònima, de la qual es diu que va protegir la nimfa Sírinx quan, perseguida per Pan, cercà refugi al seu riu.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Alpheius». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 28 gener 2021].
# Ladó (Èlida)

El riu Ladó (en grec: Λαδώνας, Ladonas; grec antic: Λάδων, Ládōn) és un riu de la regió de l'Èlida que desaigua al Peneu, el riu principal de la regió, prop de l'antiga ciutat de Pilos.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Ladon». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 13 gener 2021].
# La Sedella de Ca l'Arte

La Sedella de Ca l'Arte, normalment esmentada sense l'hiperònim serra, és una serra allargassada del terme municipal d'Abella de la Conca, a la comarca del Pallars Jussà.
L'extrem occidental de la serra és damunt mateix del Botant de la Sedella, des d'on s'estén cap a llevant, pujant progressivament fins als 1.430,5 metres d'altitud. Després, queda tallada pel pas d'un barranc, i reprèn fins als 1.443,4 just al nord-oest del lloc on hi hagué la masia de Ca l'Arte, de la qual es conserven algunes restes. Després, comença a davallar, sempre cap a llevant, fins a tocar l'antic poble de Faidella. Pel nord de l'extrem occidental d'aquest serrat discorre el Canal del Ximo, i més al nord es troben les Roques de Font Freda.
A part de les restes de la masia de Ca l'Arte, també serva altres restes de construccions medievals, entre els quals destaca, al capdamunt de la serra, el Castell de Faidella.

## Etimologia

Joan Coromines explica aquest topònim a partir del diminutiu de “sada”, que prové del plural del neutre llatí satum (“sata”), participi del verb serere (“sembrar”). La segona part procedeix de la masia de Ca l'Arte, actualment desapareguda, que era en aquest lloc.

## Referències

* ↑ Coromines, 1996.

## Bibliografia

* COROMINES, Joan. "Sada, Sadella". Dins Onomasticon Cataloniae: Els noms de lloc i noms de persona de totes les terres de llengua catalana. VI O-Sai. Barcelona: Curial Edicions Catalanes i Caixa d'Estalvis i Pensions de Barcelona "La Caixa", 1996. ISBN 84-7256-852-0.
# La Cérémonie

La cérémonie és una pel·lícula francesa de Claude Chabrol, estrenada el 1995, adaptació de la novel·la A Judgement in Stone (L'analfabeta) de Ruth Rendell, inspirada lliurement en el cèlebre succés que va dur a les germanes Papin a assassinar els seus amos.

## Argument

Sophie (Sandrine Bonnaire) és contractada com a minyona per fer de tot per una parella de burgesos. Jove dona tímida i introvertida, és analfabeta però ho amaga acuradament, ja que en té vergonya.
Coneix Jeanne, l'empleada de correus (Isabelle Huppert), i es fan amigues. Jeanne sembla poc equilibrada i posarà Sophie contra els seus empresaris.

## Repartiment

* Sandrine Bonnaire: Sophie
* Isabelle Huppert: Jeanne
* Jacqueline Bisset: Catherine
* Jean-Pierre Cassel: Georges
* Virginie Ledoyen: Mélinda
* Jean-François Perrier: El sacerdot
* Valentin Merlet: Gilles
* Julien Rochefort: Jérémie
* Dominique Frot: Madame Lantier
* Christophe Lemoine: el venedor d'ulleres

## Premis i nominacions
### Premis

* Mostra de Venècia 1995:
** Copa Volpi a la millor actriu: Sandrine Bonnaire i Isabelle Huppert
* César 1996:
** César a la millor actriu: Isabelle Huppert

### Nominacions

* César 1996
** Millor pel·lícula
** Millor director: Claude Chabrol
** Millor actriu: Sandrine Bonnaire
** Millor actor secundari: Jean-Pierre Cassel
** Millor actriu secundària: Jacqueline Bisset
** César al millor guió original o adaptació: Claude Chabrol, Caroline Eliacheff
# La Curació del cec (MET, New York)

La curació del cec, actualment al Metropolitan Museum of Art de Nova York, es un llenç d'El Greco realitzat circa 1577, potser abans d'abandonar Itàlia o acabat d'arribar a Espanya

## Tema

La curació del cec es podria referir a un episodi narrat a l'Evangeli segons Marc o a un de l'Evangeli segons Joan . Però molt probablement El Greco representa l'episodi narrat a l'Evangeli segons Mateu, 9: 27-31.que és el millor s'adiu a aquesta escena, perquè parla del guariment de dos cecs, el dos que són ajaguts vora la mà dreta de Jesús.

## Anàlisi

Oli sobre llenç; 119,3 x 146 cm.; Metropolitan Museum of Art, Nova York.
El blau ultramarí molt hermós del celatge, reapareix en el mantell de Jesús de Natzaret i en el folre de la figura que està a la dreta, en primer terme d'espatlles. El paviment de rajoles de color torrat pàl·lid i rosa clar es va pintar primer, i després es van pintar les dues petites figures en segon terme al centre de la composició, la qual cosa es fa evident per la transparència dels colors. Al fons de la perspectiva, El Greco va tornar a representar l'arc de triomf, com va fer a La curació del cec (Dresden), aquesta vegada amb una minúscula estàtua sobre el frontó de l'arc de triomf.

## Procedència

* William Rennie; Londres (com a Tintoretto)
* George Smith-Bosanguet; Fryerning, Essex,(venda de Christie's maig de 1958, 36.000 guinees.
* Mrs. Charles Wrightsman
* Donació de Mr. and Mrs. Charles Wrightsman al MET, any 1978

## Vegeu també

* La Curació del cec (Parma)
* La curació del cec (Dresden)

## Referències

* ↑ Wethey, Harold E. Obra citada, p. 57.
* ↑ Wethey, Harold E. Obra citada, p. 59-60.

## Bibliografia

* Wethey, Harold Edwin; El Greco y su Escuela (Volumen-II) ; Ediciones Guadarrama; Madrid-1967.
* Álvarez Lopera, José; El Greco, La obra esencial ; Ediciones Sílex; Madrid-2014; ISBN 978 84 7737 8600;
* Gudiol, José; Doménikos Theotokópoulos, El Greco; Ediciones Polígrafa, S.A.; Barcelona-1982; ISBN 84-343-0031-1
# La Granja (Càceres)

La Granja és un municipi de la província de Càceres, a la comunitat autònoma d'Extremadura (Espanya).

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 408 | 392 | 364 | 354 | 342 | 378 |