OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Llista d'abats de Sant Pere de Besalú

La llista d'abats de Sant Pere de Besalú s'inicia al segle X amb l'abat Gausbert i acaba amb Melcior de Rocabruna i Taverner, el 1835, poc després de la mort d'aquest abat el monestir fou desamortitzat. Des de 1592 també eren abats de Sant Quirze de Colera i Sant Llorenç de Sous.
* Gausbert 979
* Teodoric
* Arnulf 998
* Guifré 1003-1008
* Guifré 1020-1022
* Anguifred 1027-1029
* Tassi 1031
* Adalbert 1033-1056
* Pere 1074-1086
* Bernat 1113-1136
* Bernat 1150-1166
* Pere 1171-1211
* Guillem 1214-1230
* Pere 1230-1232
* Guillem 1233-1240
* Bernat 1242-1249
* Arnau 1250-1252
* Guillem 1252-1262
* Pere 1262
* Guillem 1265-1266
* Berenguer 1268-1269
* Guillem 1269-1270
* Pere 1270-1281
* Pere 1285-1303
* Dalmau de Palol 1303-1323
* Berenguer de Sant Esteve 1324-1340
* Berenguer 1341-1347
* Bernat Cavaller 1348-1357
* Francesc 1358-1380
* Bernat de Montagur 1383
* Dalmau de Guija 1387-1409
* Berenguer de Perarnau 1410-1421
* Berenguer d'Espasens 1423-1436
* Anton de Vilardell 1436-1466
* Francesc de Xetmar i de Juià 1466-1493
* Bernat de Xatmar 1496-1514
* Francesc (cardenal) 1515 (abat comendatari)
* Francesc de Remolins 1521-1524. Passa a ser abat de Sant Pere de Camprodon (abat comendatari)
* Jaume Quintana 1530-1532 (abat comendatari)
* Adam de Fort 1537-1543 (abat comendatari)
* Domènec de Pere Andreu 1546-1552 (abat comendatari)
* Sebastià Mir 1552 (abat comendatari)
* Joan de Tormo 1551-1573
* Francesc Gavarrer 1597-1611
* Benet Fontanella 1617-1627. 87è President de la Generalitat de Catalunya
* Francesc Llordal 1628-1631
* Francesc Climent 1632-1647
* Bernat de Pons 1661-1671
* Josep de Castelló 1672-1679
* Lluís de Montserrat 1680-1688
* Antoni de Planella i de Cruïlles 1688-1713. 113è President de la Generalitat de Catalunya
* Francesc Pastor i Descatllar 1715-1735
* Antoni Ametller i Montaner 1736-1747
* Bernat de Urtusuastagui 1749-1750
* Francesc Dortada i Bru 1757-1760
* Anselm Rubio 1761-1780
* Josep d'Areny i Cartellà 1783-1786
* Agustí Abad i Lasierra 1787-1790
* Benet de Vilosa 1791-1794
* Francesc Puig i Berenguer 1796
* Melcior de Rocabruna i Taverner 1798-1835

## Bibliografia

* Francesc Montsalvatge i Fosas, Noticias históricas, vol. XIV, Olot, 1904, pàg. 173-180. Reproduït també a Catalunya romànica, vol. IV, pàg. 193.
# Lipnica

Lipnica és un poble polonès situat al comtat de Bytów i el voivodat de Pomerània. És documentat per primera vegada al segle xiv. El 2023 tenia 5.153 habitants.

## Referències

* ↑ «Poland: Pomerania Voivoideship (Counties and Communes)» (en anglès), 14 maig 2024. [Consulta: 18 maig 2024].
# Llenguatge de descripció de Boundary scan

El llenguatge de descripció d'exploració de límits ("Boundary scan description language" amb acrònim anglès BSDL) és un llenguatge de descripció de maquinari per a proves d'electrònica mitjançant JTAG. S'ha afegit a la norma IEEE Std. 1149.1 i els fitxers BSDL són cada cop més compatibles amb les eines JTAG per a aplicacions d'exploració de límits i per generadors de casos de prova.
BSDL era un subconjunt de VHDL. Tanmateix, des de l'IEEE 1149.1-2013, ja no és un subconjunt "adequat" de VHDL, però es considera basat en VHDL. Està definit formalment a l'Annex B de l'estàndard IEEE 1149.1. Cada fitxer BSDL descriu una versió d'un IC i té molts mapes de pins de paquets que estan disponibles per a una matriu en particular. Això és necessari perquè, per exemple, dos paquets BGA diferents tindran boles diferents; fins i tot si la pilota té el mateix nom, pot estar lligada a un senyal diferent a l'altre paquet, i de vegades els enllaços canvien entre les revisions.
Cada senyal digital (pin o bola) del paquet està definit, així com els registres i els codis operatius utilitzats en un IC compatible amb IEEE 1149.1, IEEE 1149.6, IEEE 1149.8.1, IEEE 1532 i IEEE 1149.4. Hi ha un registre d'instruccions, un mínim d'un registre de bypass d'1 bit, un registre d'exploració de límits i, opcionalment, un registre device_id de 32 bits. Els registres diferents del registre d'instruccions s'anomenen TDR o registres de dades de prova. El registre d'exploració de límits (BSR) és únic, ja que és el registre que també està assignat a l'E/S del dispositiu. Moltes de les definicions de BSDL són conjunts de constants de cadena llarga única.
Tingueu en compte que els registres que no participen en l'exploració de límits sovint no estan definits. Les instruccions que no estan definides públicament s'inclouen a la secció INSTRUCTION_PRIVATE. Les descripcions del registre de microprocessador a BSDL normalment no inclouen prou informació per ajudar a construir un emulador o depurador basat en 1149.1.

## Referències

* ↑ «A Look at Boundary Scan Description Language (BSDL)» (en anglès). https://flynn.com. Arxivat de l'original el 2023-02-11. [Consulta: 11 febrer 2023].
* ↑ «BSDL Tutorial» (en anglès). Corelis Education.
* ↑ «IEEE 1149.1-2013 - IEEE Standard for Test Access Port and Boundary-Scan Architecture» (en anglès). standards.ieee.org. Arxivat de l'original el 2019-02-25. [Consulta: 25 febrer 2019].
* ↑ «Intel Boundary Scan Description Language (BSDL) Support» (en anglès). https://www.intel.com.+[Consulta: 11 febrer 2023].
# Les Authieux-du-Puits

Les Authieux-du-Puits és un municipi francès situat al departament de l'Orne i a la regió de Normandia. L'any 2007 tenia 67 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Les Authieux-du-Puits era de 67 persones. Hi havia 32 famílies de les quals 12 eren unipersonals (8 homes vivint sols i 4 dones vivint soles), 8 parelles sense fills, 8 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 39 habitatges, 31 eren l'habitatge principal de la família, 4 eren segones residències i 3 estaven desocupats. 37 eren cases i 1 era un apartament. Dels 31 habitatges principals, 26 estaven ocupats pels seus propietaris, 3 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 2 estaven cedits a títol gratuït; 1 tenia una cambra, 1 en tenia dues, 5 en tenien tres, 4 en tenien quatre i 20 en tenien cinc o més. 15 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 14 habitatges hi havia un automòbil i a 13 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Les Authieux-du-Puits el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 8 |
| 4 | 70 a 74 | 4 |
| 0 | 65 a 69 | 0 |
| 4 | 60 a 64 | 4 |
| 4 | 55 a 59 | 0 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 4 | 40 a 44 | 4 |
| 4 | 35 a 39 | 4 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 0 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 4 | 15 a 19 | 0 |
| 4 | 10 a 14 | 8 |
| 0 | 5 a 9 | 4 |
| 4 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 35 persones, 31 eren actives i 4 eren inactives. De les 31 persones actives 27 estaven ocupades (15 homes i 12 dones) i 4 estaven aturades (2 homes i 2 dones). De les 4 persones inactives 1 estava jubilada, 2 estaven estudiant i 1 estava classificada com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 2 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de comerç i reparació d'automòbils i 1 d'una empresa de serveis.
L'any 2000 a Les Authieux-du-Puits hi havia 7 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 244 hectàrees.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Exploitations agricoles
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Les Authieux-du-Puits a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Les Authieux-du-Puits a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Llet d'ovella

La llet d'ovella s'extreu de l'ovella domèstica. Encara que el seu ús corrent com a beguda no es troba en cap cultura moderna és molt important en la indústria làctia. Entre els formatges fets de llet d'ovella hi ha el Feta de Grècia, Roquefort d'Occitània, Manxego d'Espanya Pecorino Romano i Ricotta d'Itàlia. També se'n fan iogurts.
Encara que l'ovella dona molta menor quantitat per animal que les vaques, la llet d'ovella té més greix làctic, sòlids lactis i minerals i això la fan ideal per produir formatges. No és una alternativa per a la gent amb intolerància a la lactosa, ja que fins i tot en té més que la llet de vaca.
S'han seleccionat races d'ovelles per a la producció de llet, entre aquestes races hi ha les Lacaune, Frísia de l'Est i Awassi.

## Aspectes nutritius

Composició de la llet per 100 grams:
| Constituents | unitat | Vaca | Cabra | Ovella | Búfal aquàtic |
| Aigua | g | 87.8 | 88.9 | 83.0 | 81.1 |
| Proteïna | g | 3.2 | 3.1 | 5.4 | 4.5 |
| Greix | g | 3.9 | 3.5 | 6.0 | 8.0 |
| Carbohidrats o glúcids | g | 4.8 | 4.4 | 5.1 | 4.9 |
| Energia | kcal | 66 | 60 | 95 | 110 |
| | kJ | 275 | 253 | 396 | 463 |
| Sucres (Lactosa | g | 4.8 | 4.4 | 5.1 | 4.9 |
| Àcids grassos saturats | g | 2.4 | 2.3 | 3.8 | 4.2 |
| Monoinsturats | g | 1.1 | 0.8 | 1.5 | 1.7 |
| Polinsaturats | g | 0.1 | 0.1 | 0.3 | 0.2 |
| Colesterol | mg | 14 | 10 | 11 | 8 |
| Calci | IU | 120 | 100 | 170 | 195 |

## Referències

* ↑ McCane, Widdowson, Scherz, Kloos.«www.northwalesbuffalo.co.uk». Arxivat de l'original el 2007-09-29. [Consulta: 4 juliol 2010].

## Enllaços externs

* Sheep dairying a sheep101.com
* sheep dairying documental peroking Up A Story
# Les Verrières

Les Verrières és un municipi suís del cantó de Neuchâtel, situat al districte de Le Val-de-Ruz.

## Referències

* ↑ «Liste officielle des communes de la Suisse - 01.01.2021» (en francès). Oficina Federal d'Estadística. [Consulta: 8 gener 2021].
# Liraïta

La liraïta és un mineral de la classe dels fosfats que pertany al grup de la wicksita.

## Característiques

La liraïta és un fosfat de fórmula química NaCa₂Mn$^{2+}$₂[Fe$^{3+}$Fe$^{2+}$]Mn$^{2+}$₂(PO₄)₆(H₂O)₂. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 2019, sent publicada per primera vegada el 2021. Cristal·litza en el sistema ortoròmbic. La seva duresa a l'escala de Mohs és 5. Químicament és una mica similar a la maneckiïta.
L'exemplar que va servir per a determinar l'espècie, el que es coneix com a material tipus, es troba conservat al museu de mineralogia i geologia Dr. A. Stelzner, a Córdoba, Argentina, amb el número de catàleg: ms003457.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a la pegmatita de Ceferino Namuncurá, situada al districte de Parroquia, dins el departament de Pocho (Província de Córdoba, Argentina), on es troba en forma ne Nòduls elipsoides de fins a 20 cm de diàmetre. Aquest indret és l'únic a tot el planeta on ha estat descrita aquesta espècie mineral.

## Referències

* ↑ «Liraite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 10 gener 2022].
# Lirceolus bisetus

Lirceolus bisetus és una espècie de crustaci isòpode pertanyent a la família dels asèl·lids.

## Hàbitat i distribució geogràfica

Es troba als corrents d'aigua dolça d'algunes coves de Texas (els Estats Units).

## Referències

* ↑ Bowman, T.E. & G. Longley, 1976. Redescription and assignment to the new genus Lirceolus of the Texas water slater, Asellus smithii (Ulrich) (Crustacea: Isopoda: Asellidae). Proceedings of the Biological Society of Washington 88: 489–496. «Enllaç». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 30 juny 2012].
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Steeves, H.R. III. 1968. Three new troglobitic asellids from Texas. American Midland Naturalist, 79: 183-188.
* 1 2 3 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Lewis, J. J. i T E. Bowman, 1996. The subterranean asellids of Texas (Crustacea: Isopoda: Asellidae). Proceedings of the Biological Society of Washington, 109:482-500. «Enllaç».
* ↑ Aquatic Invertebrates of Texas Arxivat 2014-03-02 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ A Biodiversity and Conservation Assessment of the Edwards Plateau Ecoregion, 2004 (anglès)
* ↑ World Marine, Freshwater and Terrestrial Isopod Crustaceans Database (anglès)
* ↑ GBIF (anglès)
* ↑ McLaughlin, P.A., D.K. Camp, M.V. Angel, E.L. Bousfield, P. Brunel, R.C. Brusca, D. Cadien, A.C. Cohen, K. Conlan, L.G. Eldredge, D.L. Felder, J.W. Goy, T. Haney, B. Hann, R.W. Heard, E.A. Hendrycks, H.H. Hobbs III, J.R. Holsinger, B. Kensley, D.R. Laubitz, S.E. LeCroy, R. Lemaitre, R.F. Maddocks, J.W. Martin, P. Mikkelsen, E. Nelson, W.A. Newman, R.M. Overstreet, W.J. Poly, W.W. Price, J.W. Reid, A. Robertson, D.C. Rogers, A. Ross, M. Schotte, F. Schram, C. Shih, L. Watling, G.D.F. Wilson i D.D. Turgeon, 2005. Common and scientific names of aquatic invertebrates from the United States and Canada: Crustaceans. American Fisheries Society Special Publication 31: 545 pp.
* ↑ NatureServe (anglès)

## Bibliografia

* Schotte, M., B.F. Kensley i S. Shilling, de 1995 en endavant. World list of Marine, Freshwater and Terrestrial Crustacea Isopoda. National Museum of Natural History Smithsonian Institution: Washington DC, els Estats Units.

## Enllaços externs

* ION (anglès)
# Literatura neoclàssica

La literatura neoclàssica o il·lustrada és un moviment de la literatura del segle XVIII que segueix les convencions del neoclassicisme, és a dir reprèn els models grecs i llatins i intenta fer un art dominat per la raó, la mesura i l'harmonia. Per l'auge de la il·lustració com a moviment intel·lectual, pren força l'assaig com a gènere literari, ja que es veu la literatura com el vehicle òptim per transmetre idees. Hi abunden les reflexions morals i polítiques, així com l'afany divulgatiu.
Els autors més destacats del període són:
* Jonathan Swift
* Jean-Jacques Rousseau
* Daniel Defoe
* Montesquieu
* Benito Jerónimo Feijoo
* Leandro Fernández de Moratín
A finals del segle xviii sorgeix el preromanticisme, com a reacció contra la mesura neoclàssica, amb noms com el de Goethe i el moviment del Sturm un Drang alemany.
# Llista d'empreses de Guinea Bissau

Aquesta és una llista d'empreses de la República de Guinea Bissau, un estat d'Àfrica Occidental que limita al nord amb el Senegal, al sud i est amb la República de Guinea i a l'oest amb l'oceà Atlàntic.

## Panorama

Guinea Bissau és un dels països menys desenvolupats del món i un dels 10 països més pobres del món, i depèn principalment de l'agricultura i la pesca. Guinea Bissau ha començat a mostrar alguns avanços econòmics després de signar un pacte d'estabilitat entre els principals partits polítics del país, el que porta a un programa de reforma estructural recolzat pels Fons Monetari Internacional. Els principals reptes per al país en els pròxims anys serien aconseguir disciplina fiscal, la reconstrucció de l'administració pública, millorar el clima econòmic per a la inversió privada, i promoure la diversificació econòmica.
Després d'alguns anys de recessió econòmica i d'inestabilitat política, el 1997 Guinea Bissau va entrar al sistema monetari franc CFA, donant lloc a una certa estabilitat monetària interna. La guerra civil de Guinea Bissau que va tenir lloc entre 1998 i 1998 i el cop d'estat militar de setembre de 2003 van interrompre novament l'activitat econòmica, deixant una part substancial de la infraestructura econòmica i social en ruïnes i intensificant la ja generalitzada pobresa. Després de les eleccions parlamentàries de març de 2004 i les eleccions presidencials de juliol de 2005, el país està tractant de recuperar-se del llarg període d'inestabilitat malgrat una situació política encara fràgil, a la que no ha ajudat l'assassinat del president Vieira en 2009 i el cop d'estat militar de 2012.

## Financeres

* Banc Central dels Estats d'Àfrica Occidental
* Ecobank

## Industrials

* Correios da Guiné-Bissau, postal

## Viatge i lleure

* Air Bissau (dissolta)
* Guine Bissau Airlines (dissolta)

## Subministraments

* Electricidade e Aguas da Guine-Bissau, electricitat, aigua

## Comunicació

* TV Klelé, televisió comunitària
* Televisió de Guinea Bissau, televisió pública estatal
* Ràdio Nacional de Guinea Bissau, ràdio pública estatal
* Guiné Telecom, telecomunicacions

## Vegeu també

* Economia de Guinea Bissau

## Referències

* ↑ Guinea-Bissau and the IMF. Imf.org (13 May 2013). Retrieved on 22 June 2013.
* ↑ CFA Franc and Guinea-Bissau Arxivat 2012-10-26 a Wayback Machine.. Uemoa.int. Retrieved on 22 June 2013.
# Lo Raller de la Santa

Lo Raller de la Santa és un serrat de l'Alta Ribagorça a l'antic terme del Pont de Suert, dins de l'antic enclavament de Cellers.
El seu extrem de ponent és un penya-segat damunt del pantà d'Escales, i el de llevant, el Tossal de Cabosi, al límit amb l'enclavament d'Enrens i Trepadús, del terme municipal de Tremp, administrativament del Pallars Jussà, tot i que pertany a l'antic terme d'Espluga de Serra, de l'Alta Ribagorça.
Conté uns quants passos dels antics camins de la zona: el Pas de la Santa, la Collada de Puço, el Pas de l'Ós i el Pas de la Teixonera, de ponent a llevant.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya i fer un pas d'aproximació
# Luci Cecili Metel (pretor)

Luci Cecili Metel (en llatí Lucius Caecilius Metellus) va ser un magistrat romà. Era germà de Quintus Caecilius Metellus Creticus. Formava part de la gens Cecília, i era de la família dels Metel.
Va ser pretor l'any 71 aC i propretor a Sicília el 70 aC, on va succeir a Verres. Va derrotar els pirates que havien derrotat a la flota romana i s'havien apoderat del port de Siracusa i els va expulsar de l'illa. La seva administració de Sicília va ser bona i és elogiada per Ciceró per haver restaurat la pau i seguretat, davant dels estralls de Verres. Tot i així, juntament amb els seus germans, va defensar Verres i va tractar d'impedir les denúncies dels provincials sicilians.
L'any 68 aC va ser elegit cònsol junt amb Quint Marci Rex, però va morir al començament del seu període.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II. Londres: Taylor and Walton, 1846, p. 1064.
# Llista de llocs al Comtat de Fermanagh

Aquesta és una llista d ciutats, viles i llogarets al comtat de Fermanagh, Irlanda del Nord. Les ciutats són llistades en negreta.

## A

* Aghadrumsee
* Aghakeeran
* Aghanaglack
* Agharahan
* Arney

## B

* Ballinamallard
* Ballycassidy
* Bellanaleck
* Belcoo
* Belleek
* Boho
* Blaney
* Brookeborough

## C

* Carn
* Carrybridge
* Clabby
* Clogherbog

## D

* Derrygonnelly
* Derrylin
* Derryvore
* Donagh
* Drumbegger
* Drumlaghy
* Drumskinny

## E

* Ederney
* Enniskillen

## F

* Florencecourt

## G

* Garrison
* Glenkeel

## H

* Holywell

## I

* Irvinestown

## K

* Kesh
* Killadeas
* Killydrum
* Kilnamadoo
* Kinawley
* Knocknahunshin
* Knocks

## L

* Lack
* Laragh
* Letterbreen
* Lisbellaw
* Lisnarick
* Lisnaskea

## M

* Macken
* Magheraveely
* Maguiresbridge
* Monea
* Moylehid

## N

* Newtownbutler

## R

* Reyfad
* Rosslea

## S

* Skea
* Springfield

## T

* Tamlaght
* Tattykeeran
* Teemore
* Tempo
* Trory
* Tullygerravra
* Tullyhommon

## W

* Wheathill
# Luma (arna)

Luma és un gènere d'arnes de la família Crambidae. El gènere va ser creat per Francis Walker el 1863.

## Taxonomia

* Luma albifascialis Hampson, 1897
* Luma anticalis Walker, 1863
* Luma flavalis Hampson, 1893
* Luma flavimarginalis Hampson, 1907
* Luma holoxantha Hampson, 1907
* Luma longidentalis Hampson, 1903
* Luma macropsalis Hampson, 1897
* Luma obscuralis (Swinhoe, 1895)
* Luma sericea (Butler, 1879)
* Luma trimaculata Hampson, 1897
* Luma unicolor (Moore, 1886)

## Referències

* ↑ «GlobIZ search». Global Information System on Pyraloidea. [Consulta: 1r març 2019].

## Bibliografia

* Walker, Francis. Trustees, British Museum. List of the Specimens of Lepidopterous Insects in the Collection of the British Museum: Lepidoptera Heterocera (en anglès), 1863, p. 121.
* Savela, Markku. «Luma Walker, 1863» (en anglès). Lepidoptera and Some Other Life Forms.
# Lontzen

Lontzen és un municipi belga de la província de Lieja a la regió valona i a la Comunitat Germanòfona de Bèlgica. El març de 2010 tenia 5422 habitants, una augmentació de 222 habitants des de 2008.

## Història

Les primeres traces (ceràmica) d'ocupació humana daten de l'època cèltica. El primer esment escrit data del 21 d'abril de 1076 quan l'emperador Enric IV del Sacre Imperi Romanogermànic va donar els feus de Lontzen, Walhorn i Mesch (prop de Montzen) a la col·legiata de la Mare de Déus (Marienstift) d'Aquisgrà. Al 1328 va esdevenir una parròquia independent.
Fins a la fi de l'antic règim l'antic municipi de Walhorn era administrativament més important, com que era la seu d'un dels cinc jutjats del ducat de Limburg, del qual Lontzen depenia.
Després del Congrés de Viena al 1815, Lontzen passà sota domini prussià. Després del tractat de Versalles (1919) va escaure a Bèlgica. Al 1940, l'Alemanya Hitleriana va tornar a annexar el municipi. Al 1945 el municipi tornarà a ser belga. Al 1 de gener de 1977 va fusionar amb Walhorn i Herbesthal. L'ajuntament va instal·lar-se a la casa de la vila de l'antic municipi d'Herbesthal.

## Llengua

A l'origen, la llengua del poble era el ripuàric. Després de l'annexió a Prússia, l'administració imperial va imposar l'alemany de força. A l'inici del període belga, l'estat belga va provar de afrancesar-lo per la força. Després de la creació de les fronteres lingüístiques a Bèlgica al 1962, la llengua oficial del municipi va esdevenir l'alemany, amb facilitats per a la gent de parla francesa. Gairebé un quart de la població són de nacionalitat alemanya que van emigrar, atrets per als preus de l'immobiliari més baixos. Això va contribuir a la marginalització del ripuàric.

## Economia

La indústria major és l'agricultura i una mica d'agroturisme. A Walhorn es troba la fàbrica de llet cooperativa d'Eupen. Herbesthal, que era una estació de frontera molt important, va perdre el seu paper econòmic quan la frontera va desplaçar-se i que les activitats ferroviàries van concentrar-se a Welkenraedt.

## Nuclis

* Lontzen
** Lontzen-Busch
* Walhorn
** Astenet
** Merols
* Herbesthal

## Punts d'interès turístic

* Església d'Hubert
* Castell de Lontzen
* Panorama
* Capella de Sant Joan a Astenet
* Lontzen
** Església d'Hubert (Arquitecte: Joseph Moretti (1726-1793))
** Castell de Lontzen
** Capella de Santa Ana
* Astenet
** el Castell Thor
** la capella de Sant Joan (Johanneskapelle)
* Walhorn
** Església de Sant Esteve

## Referències

* ↑ «Registre de la població de Bèlgica». Arxivat de l'original el 2009-10-07. [Consulta: 23 juny 2010].
* ↑ Castell Lontzen
# Lucy R. Lippard

Lucy R. Lippard (Nova York, 14 d'abril de 1937) és una crítica d'art, activista cultural i conservadora museística estatunidenca. Va ser una de les primeres autores a proposar el concepte de la desmaterialització en l'art conceptual i una de les primeres defensores de l'art feminista. Va ser membre fundador de l'Art Workers Coalition, i va significar-se profundament en els moviments de protesta antibèl·lics i de reivindicació feminista.
És autora d'una vintena de llibres sobre art contemporani, referència essencial per a la comprensió de les manifestacions artístiques des dels anys seixanta, i ha rebut diversos premis de la crítica literària i associacions d'historiadors de l'art.

## Obres

* Get the Message? A Decade of Art for Social Change (1984)
* Issue: Social Strategies by Women Artists (1980), assaig per a l'exposició realitzada a l'ICA de Londres
* Six Years. The Dematerialization of the Art Object from 1966 to 1972 (1973)

## Referències

* 1 2 3 «Lucy R. Lippard». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.