OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Banu Jàhwar

La dinastia jahwàrida (o jahwarita) o dels jahwàrides o jahwarites, també escrita com djahwarita o djahwàrida', amb els corresponents plurals, i com a Banu Jàhwar o Banu Djahwar, fou una nissaga familiar que va governar Qúrtuba del 1031 al 1070.
A la caiguda del califat l'influent visir Abu-l-Hazm Jàhwar ibn Muhàmmad ibn Jàhwar va decidir als cordovesos a expulsar de la ciutat a tots els prínceps omeies i proclamar la república, cosa que es va produir el 1031. Abu-l-Hazm Jàhwar fou posat al capdavant del govern, i va formar un executiu representatiu dels diversos sectors polítics controlat pel consell de la ciutat.
Aquest govern fou molt beneficiós per Còrdova que va restablir la tranquil·litat interior i va viure en pau per un temps sense guerres amb els veïns. Es va restaurar el comerç i es van reconstruir els edificis que havien estat damnats o estaven destruïts. Abu-l-Hazm Jàhwar va morir el 1043 després de 12 anys de govern, i el va succeir el seu fill Abu-l-Walid Muhàmmad ibn Jàhwar ar-Raixid. Aquest tampoc va adoptar cap títol i va seguir l'estil de govern del seu pare. Per evitar un conflicte amb els abbadites va reconèixer formalment a l'usurpador Hixam II, i va tenir un paper negociador en la guerra entre Ixbíliya i Batalyaws.
Sense les grans qualitats del seu pare va deixar bona part del govern en mans del visir Ibn ar-Rakka que finalment el va suplantar en quasi tot, provocant la reacció del fill d'Abu-l-Walid Muhàmmad, de nom Abd-al-Màlik ibn Muhàmmad al-Mansur, que va assassinar el visir el març del 1058. El seu pare llavors el va nomenar hereu i li va deixar el govern efectiu.
No va fer res per evitar la submissió dels reis de les taifes del sud per part de l'abbadita de Sevilla. El 1069, mort el rei de Sevilla Al-Mútadid, el rei de Badajoz va provar de conquerir Còrdova. Abd-al-Màlik va demanar ajut al rei sevillà Al-Mútamid que va enviar 1300 soldats que van salvar la ciutat; però els mateixos oficials sevillans van instigar als notables locals a demanar la destitució del visir de Còrdova Ibn Asaka (a les cròniques Aben Assaia); finalment el visir fou destituït (1069) però això va deixar encara amb més poder a Abd-al-Màlik.
Ibn Asaka fou assassinat (1070) i això va portar al descontentament popular; l'emir de Toledo va enviar una expedició a Còrdova i va assetjar la ciutat i Abd-al-Màlik va haver de cridar altres vegades els sevillans, i aquests van rebutjar els assetjants, i llavors van instigar una revolta local a Còrdova que va fer presoner a Abd-al-Màlik i al seu pare Abu-l-Walid Muhàmmad i els va entregar al rei de Sevilla; els dos homes foren enviats desterrats a una illa enfront de Huelva i amb ells va acabar la dinastia.

## Llista de governants

* Abu-l-Hazm Jàhwar ibn Muhàmmad ibn Jàhwar 1031-1043
* Abu-l-Walid Muhàmmad ibn Jàhwar ar-Raixid 1043-1070
* Abd-al-Màlik ibn Muhàmmad al-Mansur (associat) 1058-1070

## Bibliografia

* Levy-Provençal, Histoire de l'Espagne Musulmane.
# Badis (Marroc)

Badis són unes ruïnes del Marroc, que fou una antiga ciutat a la costa mediterrània a 110 km al sud-est de Tetuan entre el país dels Ghumara (gomeres) i el Rif; a la zona hi viuen els Banu Yattufat (Beni Yitufut). Es troba a la desembocadura d'un torrent (Tala n-Badis, vulgarnent Talembades). Podria ser la clàssica Parietina esmentada a l'Itinerari d'Antoní.
Fou part del regne de Nakur, i després dels idríssides, almoràvits, almohades i benimerins; els tres darrers el van utilitzar com port de guerra. Tenia certa importància sota el marínida Abu Said (1310-1331) i pagava el mateix impost que Melilla i que Larraix. Badis disposava d'un arsenal i unes drassanes. La població es dedicava a la pesca i la pirateria i era seu del govern del Rif que abraçava tota la costa i algunes tribus de l'interior (Bukkuya, Banu Mansur, Banu Khalid, Banu Yadir).
Enfront, a uns 100 metres, hi ha uns illots rocosos, el més gran anomenat Penyal de Vélez de la Gomera, i que van ocupar el 1508, ocupació que va durar fins al 1520. El 1526 el sultà wattàsida Abu Hassun, destronat pel seu germà, va rebre com a feu el Rif amb seu a Badis (i per això fou anomenat al-Badisi). El 1554 va cedir la ciutat i les illes als seus aliats turcs d'Alger que en van fer un niu de pirates operant a l'estret de Gibraltar. El sultà sadita Abd Allah al-Ghalib va veure aquesta activitat i la presència turca de molt mal ull, ja que podia ser una base per la conquesta del seu regne, i el 1564 va cedir la ciutat i les illes a Espanya; els habitants marroquins foren evacuats. La ciutat va quedar despoblada i aviat va caure en ruïnes. El penyal encara el conserven els espanyols.
El 1927 els espanyols van fundar al seu lloc l'anomenada Vila Jordana, en la qual el juliol de 1928 fou creada la Junta de Serveis Municipals. Després el seu nom fou canviat a Torres de Alcalá; un decret de 29 de desembre de 1926 va dissoldre la junta local consultiva. Fou evacuada pels espanyols el 1956. Forma un llogaret que es diu Torres Kal'a (francès Torres el-Kal'a).
El nom Badis els espanyols el van transformar en Vélez (Vélez-Málaga) igual que una vila a la costa andalusa, antiga Balish.

## Bibliografia

Encyclopaedia of Islam. Second Edition, Brill Publishers, Leiden, s.v. "Bādis".
# Barranc de Rubiol

El barranc de Rubiol és un barranc del terme actual d'Isona i Conca Dellà i de l'antic d'Orcau, que discorre íntegrament dins d'aquest terme (antic i actual). La seva llargària és d'1,5 quilòmetres, aproximadament.
Es forma en un circ delimitat a ponent pel Roc de Neret, al sud per la Serra de Coll i al sud-est per la Torreta de Suterranya. Es considera que la branca més llarga d'aquesta capçalera de torrent és just a sota i al nord de la Torreta de Suterranya, a uns 815 m. alt. Un cop reunits els barrancs de la capçalera, aquest barranc, ja unificat, s'adreça de dret cap al nord fins que s'ajunta al barranc de la Podega en el seu darrer tram, a prop del Pla de Puig de l'Anell i del mateix Pantà de Sant Antoni.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Avoine (Indre i Loira)

Avoine és un municipi de la regió del Centre - Vall del Loira, departament de l'Indre-et-Loire. En aquesta població s'hi situen els tres reactors nuclears coneguts com a Central Nuclear de Chinon.
# BFI Flare: Festival de Cinema LGBTIQ+ de Londres

BFI Flare: Festival de Cinema LGBTIQ+ de Londres, anteriorment conegut com el Festival de cinema Lèsbic i Gai de Londres (LLGFF), és el festival de cinema de temàtica LGBT més gran a Europa. Es realitza cada primavera a Londres, Anglaterra. Va començar el 1986, com un cicle de pel·lícules de temàtica gai i lèsbica al BFI Southbank durant dos anys, amb el títol "Gay's Own Pictures" ("les imatges pròpies dels gais"), organitzat per Peter Packer del Cinema Tyneside. Va ser rebatejat com a 'Festival de Cinema Lèsbic i Gai de Londres' el 1988. Havent-se realitzat festivals de dues setmanes durant anys, el festival va ser escurçat a una setmana el 2011, i augmentat a 10 dies el 2012.
Organitzat i promogut per l'Institut de Cinema Britànic, totes les projeccions del LLGFF es realitzen a BFI Southbank. Cada estiu, una selecció de pel·lícules i curtmetratges mostrats al festival es projecten arreu del Regne Unit.

## Referències

* ↑ Mark Brown. «London Lesbian and Gay film festival becomes BFI Flare». The Guardian, 19-02-2014. [Consulta: 31 gener 2016].
* ↑ Cristina Lliteras. «BFI Flare Film Festival – Final Thoughts From Cristina Lliteras». UKFilmNews.com, 03-04-2014. Arxivat de l'original el 31 de gener 2016. [Consulta: 31 gener 2016].

## Enllaços externs

* Pàgina web oficial
# Baga de Vall-llosera

La Baga de Vall-llosera és una petita obaga del terme municipal de Monistrol de Calders, al Moianès.
Està situada a prop de l'extrem oriental del terme, prop del límit tritermenal, amb Castellcir i Castellterçol. al nord-est de la masia de Rubió i al sud-oest de la de la Closella. És a l'esquerra del torrent de Vall-llosera, en el vessant septentrional de la Carena de la Baga.

## Bibliografia

* ERILL I PINYOT, Gustau, GUAL I PURTÍ, Jordi (fotografies) i MANENT I ORISTRELL, Llibert (cartografia). Monistrol de Calders: El poble dels pagesos enginyers. Moià-Monistrol de Calders: Gràfiques Ister. Ajuntament de Monistrol de Calders, 2006. (Col·lecció Pedra i aigua, 1). DL. B-54.339/2006
* PERARNAU I LLORENS, Jaume i PIÑERO I SUBIRANA, Jordi. Monistrol de Calders. La seva història i el seu patrimoni. Monistrol de Calders: Ajuntament de Monistrol de Calders, 1993. Sense ISBN.
# Baga de Ca l'Antoja

La Baga de Ca l'Antoja és una obaga del terme municipal de Castellcir, al Moianès.
Està situada a la zona central-oriental del terme, al sud-est de la masia de Ca l'Antoja. Constitueix tot el vessant nord-oest de la Serra de Roca-sitjana, a l'esquerra de la Riera de Castellcir.

## Referències

* ↑ Cingles de Bertí i de Gallifa [Document cartogràfic] : Gallifa, Vall de S. Miquel, Sots Feréstecs, Sot del Bac, Vall de Neu, Castell Cir, Sauva Negra: mapa topográfico excursionista: topografía procedente del mapa nacional del Instituto Geográfico y Catastral, de otros centros y observaciones directas por el equipo técnico de editorial Alpina / cartografía: A. Bescós; cartografía complementaria y res.tecn. X. Coll. Granollers: Editorial Alpina, 1986. ISBN 84-7011-033-0
# Ballesta de dents roges

La ballesta de dents roges (Odonus niger) és un peix teleosti de la família dels balístids i de l'ordre dels tetraodontiformes.

## Morfologia

Pot arribar als 50 cm de llargària total.

## Hàbitat

Es troba a 5-40 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba des de les costes del Mar Roig fins a les de Durban (Sud-àfrica), les Illes Marqueses, les de les Illes de la Societat, sud del Japó, sud de la Gran Barrera de Corall i Nova Caledònia.

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
# Balık ezmesi

Balık ezmesi és un paté de peix en turc.
A la cuina turca, el paté de peix es fa amb mantega i carn de l'aladroc, bis i sardines. Balık ezmesi és un component de l'esmorzar, o més aviat de l'hora del te. Es menja sobre el pa o el pa torrat i també es pot consumir com un meze. Les receptes casolanes d'este meze inclouen, com a ingredients, peix en conserva, formatge crema, cogombres confitats, suc de llimona, all, sal i pebre negre.

## Vegeu també

* Çiroz salatası
* Lakerda
* Tarama
* Zeytin ezmesi

## Referències

* ↑ OECD: Organisation for Economic Co-operation and Development. Multilingual Dictionary of Fish and Fish Products. John Wiley & Sons, 24 setembre 2009, p. 77–. ISBN 978-1-4443-1942-2.
* ↑ http://www.omeraga.com/asp/show_stock.asp?product=Anc01 Arxivat 2015-04-02 a Wayback Machine.
* 1 2 http://meze.tarifleri.net/balik-ezmesi.html Arxivat 2015-09-17 a Wayback Machine.
* ↑ http://kartalancuez.com/ancuez.html
# Belmonte de Campos

Belmonte de Campos és un municipi de la província de Palència a la comunitat autònoma de Castella i Lleó (Espanya).

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 64 | 63 | 32 | 34 |
# Bertran V de la Tour

Bertran V de la Tour (a partir d'ell els senyors de la Tour foren anomenats de la Tour d'Auvergne, mort el 22 de març de 1461, va ser senyor de la Tour i de Montgascon, i després comte d'Alvèrnia i comte titular de Boulogne. Era fill de Bertran IV de la Tour, senyor de la Tour i de Montgascon, i de Maria d'Alvèrnia, comtessa d'Alvèrnia i de Boulogne. A Alvèrnia (i Boulogne nominalment) fou Bertran I.
El 1437 va defensar la vila de Corbeil assetjada pels borgonyons, manats pel seu duc, que es van haver de retirar. Fou sempre molt fidel a Carles VII de França i el 1440 el va rebre a Clarmont d'Alvèrnia on va recollir ajudes per combatre el delfí, revoltat contra el seu pare. El 1444 va acompanyar al rei a Lorena per combatre a favor del duc Renat I (duc de Lorena 1431-1453) contra els seus súbdits revoltats.
Es va casar el 1416 amb Jaumeta du Peschin († 1473), filla de Lluís, senyor del Peschin i d'Isolda de Sully, i va tenir a:
* Bertrand VI de la Tour i II d'Alvèrnia (1417 † 1494), comte d'Alvèrnia i comte titular de Boulogne
* Jofré († 1469), senyor de Montgascon
* Gabriela († 1486), casada el 1442 amb Lluís I de Borbó († 1486), comte de Montpensier i delfí d'Alvèrnia
* Isabel († 1488), casada el 1450 amb Guillem de Blois-Châtillon († 1456), comte de Penthièvre i de Périgord, vescomte de Llemotges i senyor d'Avenes; el 1457 es va casar amb Arnald Amanieu d'Albret († 1463), senyor d'Orval i d'Esparre, fill suposat de Carles II d'Albret comte de Dreux.
* Lluïsa († 1469) casada el 1456 amb Joan V, senyor de Crequy († 1474)
* Blanca, abbadessa a Clarmont, morta després de 1472
Un fill natural, Teobald o Thibaud (+1499), fou bisbe de Sisteron.

## Referències

* L'art de vérifier les dates des faits historiques, des chartes, des chroniques et autres anciens monuments, depuis la naissance de Notre-Seigneur. Vol. 10, París 1818-1819
# Becky Smith

Rebecca Gwendolyn Smith, més coneguda esportivament com a Becky Smith (Vancouver i Edmonton, 3 de juny de 1959), i posteriorment amb el nom de casada Becky Wiber, és una nedadora canadenca, ja retirada, especialista en papallona i estils, que va competir durant la dècada de 1970.
El 1976 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de Mont-real, on va disputar tres proves del programa de natació. Guanyà la medalla de bronze en els 400 metres estils i els 4x100 metres lliures, mentre en els 200 metres papallona quedà eliminada en sèries.
En el seu palmarès també destaquen una medalla de bronze al Campionat del Món de natació de 1975; una medalla d'or, tres de plata i una de bronze als Jocs de la Commonwealth de 1974 i 1978; i diversos campionats nacionals.

## Referències

* 1 2 «Olympedia – Becky Smith». [Consulta: 15 juliol 2021].
* ↑ «Becky Gwendolyn Smith | Commonwealth Games Federation» (en anglès). Arxivat de l'original el 2021-07-15. [Consulta: 15 juliol 2021].
# Bet-at-home Cup Kitzbühel 2013

El Torneig de Kitzbühel 2013, oficialment conegut com a Bet-at-home Cup Kitzbühel 2013 és una competició tennística jugat sobre terra batuda que està inclosa en les sèries 250 de l'ATP. La 33a edició del torneig es va celebrar entre el 28 de juliol i el 3 d'agost de 2013 al Tennis stadium Kitzbühel de Kitzbühel, Àustria.

## Quadre individual masculí

| 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final | Final |
| 1 | P. Kohlschreiber | 4 | 6$^4$ | |
| | L. Mayer | 6 | 7 | | | L. Mayer | 3 | 1 | |
| | H. Zeballos | 0 | 0 | r | 8 | M. Granollers | 6 | 6 | |
| 8 | M. Granollers | 6 | 2 | | | | | | | 8 | M. Granollers | 7 | 3 | 6 |
| 3 | F. Verdasco | 6 | 7 | | | | | | | | R. Haase | 6$^0$ | 6 | 4 |
| | G. García López | 2 | 6$^7$ | | 3 | F. Verdasco | 6 | 4 | 3 | | | | | |
| | R. Haase | 6 | 6 | | | R. Haase | 4 | 6 | 6 | | | | | |
| | D. Brands | 4 | 1 | | | | | | | | | | | | 8 | M. Granollers | 0 | 7 | 6 |
| 7 | A. Montañés | 7 | 3 | 7 | | | | | | | | | | | 2 | J. Mónaco | 6 | 6$^3$ | 4 |
| | V. Hănescu | 6² | 6 | 6⁵ | 7 | A. Montañés | 6 | 6 | | | | | | |
| WC | D. Thiem | 7 | 6 | | WC | D. Thiem | 4 | 3 | | | | | | |
| 4 | J. Melzer | 5 | 3 | | | | | | | 7 | A. Montañés | 6² | 5 | |
| Q | J. Hájek | 3 | 3 | | | | | | | 2 | J. Mónaco | 7 | 7 | |
| | D. Gimeno Traver | 6 | 6 | | | D. Gimeno Traver | 2 | 6 | 4 | | | | | |
| WC | A. Haider-Maurer | 3 | 4 | | 2 | J. Mónaco | 6 | 3 | 6 |
| 2 | J. Mónaco | 6 | 6 | | | | | | |

## Quadre dobles masculins

| Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final |
| 1 | František Čermák Lukáš Dlouhý | 2 | 7 | [10] |
| PR | Lucas Arnold Ker Juan Mónaco | 6 | 5 | [8] | 1 | František Čermák Lukáš Dlouhý | 7 | 6 |
| 3 | Oliver Marach Fernando Verdasco | 2 | 6 | [10] | 3 | Oliver Marach Fernando Verdasco | 6⁵ | 4 |
| | Daniel Brands Michal Mertiňák | 6 | 4 | [5] | | | | | 1 | František Čermák Lukáš Dlouhý | 4 | 3 |
| WC | Gerald Melzer Jürgen Melzer | 6⁶ | 3 | | | | | | 4 | Martin Emmrich Christopher Kas | 6 | 6 |
| 4 | Martin Emmrich Christopher Kas | 7 | 6 | | 4 | Martin Emmrich Christopher Kas | 7 | 7 |
| | Robin Haase Raven Klaasen | 1 | 3 | | | Jamie Murray John Peers | 5 | 6$^4$ |
| | Jamie Murray John Peers | 6 | 6 | | | | | |

## Enllaços externs

* Web oficial (alemany) (anglès)
* Quadre individual masculí PDF
* Quadre dobles masculins PDF
Kitzbühel :
1971
1972
1973
1974
1975
1976
1977
1978
1979
1980
1981
1982
1983
1984
1985
1986
1987
1988
1989
1990
1991
1992
1993
1994
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
2017
2018
2019
2020
2021
2022
2023
2024 :
ATP World Tour 2013
< 2012
2014 > :
ATP World Tour Finals, Londres :
# Besòs (desambiguació)

«Besòs» té aquests significats:
* Hidrologia:
** Besòs, riu mediterrani del Vallès i Barcelonès
* Urbanisme:
** El Besòs i el Maresme, barri de la ciutat de Barcelona
** El Besòs (barri de Sant Adrià de Besòs), barri de la ciutat de Sant Adrià de Besòs
** Parc del Besòs, zona verda de Sant Adrià
** Parc Fluvial del Besòs, parc fluvial situat als municipis de Montcada i Reixac, Santa Coloma i Sant Adrià
* Transports:
** Estació de Besòs estació de metro i Trambaix situada al barri de Besòs i el Maresme
** Estació de Besòs Mar estació de metro situada al barri del Besòs i el Maresme
** Estació de Parc del Besòs estació del Trambaix situada al barri del Besòs de Sant Adrià
* Geografia històrica
** Pla de Besòs, nom del municipi de Sant Adrià de Besòs durant la segona República
# BlackBerry Limited

BlackBerry Limited és una empresa de telecomunicacions canadenca. És coneguda principalment per ser la desenvolupadora dels telèfons intel·ligents i tauletes tàctils BlackBerry. El seu actual CEO és Thorsten Heins tot i que va ser fundada per Mike Lazaridis i la va dirigir fins al passat 23 de gener juntament amb Jim Balsille.
Disposa d'una àmplia gamma de telèfons intel·ligents, adaptats a tots els públics, des dels joves estudiants fins als alts càrrecs d'una empresa. Trobem terminals de gamma més baixa com la Curve 8520, fins als de gamma alta com les Bold 9900 o la 9700.
Amb la seva seu a Waterloo, al Canadà, BlackBerry Limited també disposa d'oficines a l'Amèrica del Nord, a Àsia i a Europa.

## Referències

* ↑ «BlackBerry Limited» (en anglès). NY Times. [Consulta: 23 desembre 2015].

## Enllaços externs

* Lloc oficial
# Bengoshi no Kuzu

live film
Bengoshi no Kuzu (弁護士のくず, lit. Escòria d'Advocats) és un manga japonès escrit i il·lustrat per Hideo Iura sobre Takeda Masami, un nou advocat i company advocat Kuzu Motohito, amb qui Takeda fa equip, i com fan front als casos judicials diferents. Fou serialitzat a Big Comic Original. Bengoshi no Kuzu rebé el Premi de manga Shogakukan per la categoria seinen/general en 2007.
El manga fou adaptat a una sèrie de televisió de 12 episodis, que fou emesa en Tokyo Broadcasting System entre el 13 d'abril de 2006 i el 29 de juny del 2006.

## Repartiment

* Etsushi Toyokawa com Kuzu Motohito
* Hideaki Ito com Takeda Masami
* Aki Hoshino com Omata Yuka
* Fuyuki Moto com Kunimitsu Yuujiro
* Soichiro Kitamura com Shiraishi Makoto
* Reiko Takashima com Kato Tetsuko

## Premis

* 49é Television Drama Academy Awards Millor actor principal: Toyokawa Etsushi
* 49è Television Drama Academy Awards Millor actor de repartiment: Ito Hideaki

## Referències

* ↑ «Shougakukan Manga Awards Announced». Anime News Network, 24-01-2007. [Consulta: 12 febrer 2009].
* ↑ «弁護士のくず» (en japanese). tvdrama-db.com. [Consulta: 26 juliol 2009].

## Enllaços externs

* Pàgina oficial de TBS Bengoshi no Kuzu Arxivat 2006-12-30 a Wayback Machine. (japonès)
# Bonaventura Agulló i Prats

Bonaventura Agulló i Prats (Sort, Pallars Sobirà, 19 d'agost de 1846 – Vila-real 1907) fou un jurista i polític català, diputat a Corts durant el regnat d'Amadeu I d'Espanya.

## Biografia

Estudià dret a la Universitat de Barcelona, on es va especialitzar en dret administratiu. Fou Jutge de Primera Instància de Sort alhora va col·laborar al diari La Corona de Barcelona i el 1867 fundava el diari El Siglo a Lleida. A les eleccions generals espanyoles d'abril de 1872 fou elegit diputat pel districte de Sort-Vielha, però no es va presentar a la reelecció i continuà amb la seva carrera jurídica com a registrador de la propietat, primer a Ponferrada i després al Vendrell, Sòria, Falset, Vic i Zamora.
Quan estigué destinat a Falset fou catedràtic de filosofia en un Institut Lliure de Segon Ensenyament que va fundar ell mateix. També fou catedràtic de legislació hipotecària a l'Ateneu Barcelonès i primer director de les Juntes Regionals. El 1903 també formà part de la comissió oficial redactora de les bases de l'aleshores nova Llei Hipotecària.

## Obres

* Constitución política de los pueblos antiguos (Barcelona, 1866)
* Ensayo de un compendio de los principios de Legislación Hipotecaria (Madrid, 1879)
* Notas políticas (Zamora, 1879)
* Sistemas hipotecarios (Barcelona, 1896)

## Referències

* ↑ «Buenaventura Agulló Prats». Filosofiacatalana.cat. [Consulta: 21 febrer 2021].

## Enllaços externs

* Personatges il·lustres de Sort Arxivat 2010-06-19 a Wayback Machine. (biografia)
* Fitxa del Congrés dels Diputats (castellà)
# Beypore

«Beypore» té aquests significats:
* Riu Beypore o Beypur, anomenat també Chaliyar, riu de Kerala
* Beypore (ciutat) o Beypur, ciutat de Kerala
# Bolu

Bolu (en grec: Βιθύνιον/Vithínion, en llatí Bithynium o Claudiopolis) és una ciutat a Turquia, centre administratiu de la província de Bolu. La població és de 84.565 habitants (2000). El 1955 la ciutat tenia 11.884 habitants.
Bolu és a la vella autopista des d'Istanbul fins a Ankara, que franqueja el Mont Bolu, mentre que l'autopista nova passa a través del túnel del Mont Bolu, per sota la ciutat. A 37 km al sud-oest hi ha el bonic llac Abant.

## Història
### Antiguitat

Bolu fou un dels regnes hitites al voltant de 2000 aC. Més tard, el 500 aC, es convertiria en una de les principals ciutats del Regne de Bitínia. Estrabó (XII, 4, 7) menciona que una ciutat hel·lenística, Bitinium (llatí Bithynium després en grec i llatí Claudiopolis), famosa per a les seves pastures i formatge, que segons Pausanias (VIII, 9) era fundat per arcadians vinguts des de Mantinea.
A l'antiga Roma, com ho demostren les seves monedes, la ciutat s'anomenava comunament Claudiopolis després de l'emperador Claudi. Era el lloc de naixement d'Antinous, el favorit i pòstumament deïficat per l'emperador Hadrià, el qual va ser generós amb la ciutat, i per aquest motiu les monedes de la ciutat portaren el seu nom. L'emperador Teodosi II la nomenava capital d'una província nova, formada per Bitínia i Paflagònia, i anomenada per ell Honorias en honor de l'emperador Honori.

### Bisbat catòlic

Com Claudiopolis va ser una diòcesi de Bitínia. Era la metròpoli religiosa de la província. Michel Le Quien (Jo, 567) esmenta vint titulars de la diòcesi al segle iii; el primer és Sant Autonomus, màrtir amb Dioclecià; també Ignatius, un amic i corresponsal de Photius.

### L'era turca

El 1325, la ciutat era conquerida per l'Imperi Otomà, canviant el seu nom a l'actual. Del 1402 al 1423 fou possessió dels Isfendiyar-oğlu. El 1509 en fou governador el príncep Suleyman. Fins al 1602 fou un sandjak de l'eyalat d'Anadolu. Després fou un muhassillik fins al 1811, i un sandjak independent fins al 1864 quan passà a ser un sandjak dins del vilayat (província) de Kastamonu, amb 10.000 habitants, situació que va existir fins al 1909. Llavors fou una liwa separada fins que fou declarada wilayat el 1923.
Fou la base de la khilafet ordusu avortada l'abril de 1920. Del 17 al 19 de juliol de 1934 fou visitada per Ataturk i del 5 al 7 d'agost de 1939 per Ismet Inönü. El 26 de maig de 1857 va patir el seu pitjor terratrèmol.

## Vegeu també

* Köroğlu
* Warwari Ali Paixà