OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Wojciech Żywny

Wojciech Żywny (13 de maig de 1756 - † 21 de febrer de 1842), nascut a Bohèmia, va ser un pianista i violinista polonès. Va ser el primer mestre de piano de Frédéric Chopin.
Żywny néixer a Mšeno, a la Regió de Bohèmia Central (actualment a la República Txeca), i es va convertir en un alumne de Jan Kuchar. En la seva joventut, durant el regnat d'Estanislau August Poniatowski, i es va traslladar a Polònia per convertir-se en el tutor de música dels fills de la princesa Sapieha. Més tard es va traslladar a Varsòvia.
Chopin va rebre lliçons de Żywny des de 1816 fins a 1822, quan les habilitats de Chopin van superar les del seu mestre. Li ensenyà a estimar l'obra de Bach i de Mozart. El 1821, als onze anys, Chopin li va dedicar la Polonesa en la bemoll major amb motiu de la celebració del seu sant.
Żywny va morir en 1842, als 85 anys, a Varsòvia.

## Referències

* 1 2 Grove's Dictionary of Music and Musicians, 5th ed, 1954, Vol. IX, p. 433

## Enllaços externs

* Retrat de Wojciech Żywny per Ambroży Mieroszewski, 1829 Arxivat 2009-09-03 a Wayback Machine.
* Mestres de Chopin Arxivat 2010-06-12 a Wayback Machine. (polonès)
# Wojciech Solarz

Wojciech Solarz (Cracòvia, 22 de juny de 1934) és un actor, guionista i director de cinema polonès. Va estudiar periodisme a la Universitat de Varsòvia, on es va graduar el 1955. El 1962 es va graduar a l'Escola Nacional de Cinema de Łódź. Durant molts anys va col·laborar escrivint texts, dirigint i actual amb el Teatre d'Estudiants Satyryków de Varsòvia. És membre de l'Acadèmia de Cinema Polonès.

## Filmografia
### Guionista

* 1960: Aż spadnie deszcz
* 1967: Żywot Mateusza de Witold Leszczyński
* 1968: Molo
* 1971: Wezwanie
* 1976: Bezkresne łąki
* 1990: Armelle
* 1994: Legenda Tatr

### Director

* 1960: Aż spadnie deszcz
* 1968: Molo
* 1971: Wezwanie
* 1973: Wielka miłość Balzaka, sèrie de televisió franco-polonesa, amb guió d'Yves Jamiaque i Jerzy Stefan Stawinski
* 1975: Trzecia granica
* 1976: Bezkresne łąki
* 1979: Ojciec królowej
* 1994: Legenda Tatr
* 2000-2007: Plebania, sèrie de televisió polonesa

## Referències

* ↑ Wojciech Solarz a filmpolski,pl
* ↑ Wojciech Solarz al web de l'Acadèmia del Cinema Polonès

## Enllaços externs

* Wojciech Solarz a filmweb.pl
* Wojciech Solarz a Fototeka
# Volcà de Pujalós

El Volcà de Pujalós és un volcà extint de la Serralada Transversal situat al municipi d'Olot, a la comarca catalana de la Garrotxa.
Es tracta d'un dels volcans quaternaris més antics del Parc Natural de la Zona Volcànica de la Garrotxa. Es va constuïr per escòries, entre les quals apareixen enclavaments de roques de considerables dimensions i d'interès científic. La seva altitud va dels 725 fins als 782 metres. Amb forma hemisfèrica, té una base circular d'uns 500 metres de diàmetre visible des de l'aire. És molt proper al volcà del Croscat.

## Referències

* ↑ «Volcà de Pujalós». Parcs naturals de Catalunya, 25-07-2022. [Consulta: 6 desembre 2023].
* ↑ El volcà de Pujalós. La Comarca d'Olot. número 2183. DL- GI-31-1979.
# Volcà de Comadega

El Volcà de Comadega (o el Volcà de Torrent) és un volcà situatentre els municipis de Sant Feliu de Pallerols i Santa Pau, a la comarca catalana de la Garrotxa.

## Referències

* ↑ «Volcà de Comadega (Torrent)». Parcs naturals de Catalunya, 25-07-2022. [Consulta: 6 desembre 2023].
# Volcà de Llacunagra

El Volcà de Llacunagra és un volcà situat al municipi de Sant Aniol de Finestres, a la comarca catalana de la Garrotxa.

## Referències

* ↑ «Volcà de les Medes, Puig Roig i Llacunagra». Parcs naturals de Catalunya, 25-07-2022. [Consulta: 6 desembre 2023].
# Wormerland

Wormerland és un municipi de la província d'Holanda Septentrional, al centre-oest dels Països Baixos. L'1 de gener de 2009 tenia 15.876 habitants repartits per una superfície de 45,14 km² (dels quals 6,35 km² corresponen a aigua). Limita al nord amb Graft-De Rijp i Beemster, a l'est amb Purmerend i al sud amb Zaanstad, Oostzaan i Landsmeer.

## Centres de població

* Jisp
* Neck
* Oostknollendam
* Spijkerboor
* Wijdewormer
* Wormer

## Ajuntament

El consistori està format per 17 regidors:
* GroenLinks 4 regidors
* PvdA, 4 regidors
* Liberaal Wormerland, 3 regidors
* CDA, 3 regidors
* VVD, 3 regidors

## Enllaços externs

* www.wormerland.nl
# Washukanni

Washukanni o Waššukanni (també Washshukanni, Wassuganni, Vasukhani i altres variants) va ser la capital del regne hurrita de Mitanni.
No es coneix la seva ubicació exacta, però s'ha identificat amb la moderna Tell al-Fakhariya, al riu Khabur, a Síria. Actualment s'estan fent excavacions a la zona, a Tell el Fakhariya, Ras al-Ayn i Tell Halaf. S'ha trobat una ciutat assíria de nom Sikan que seria la versió en assiri del nom Washukanni (original Wa-Sikan-ni). No obstant encara no s'han trobat restes hurrites.
La ciutat de Washukanni era la capital de Mitanni almenys des del 1500 aC i fins aproximadament el 1270 aC, i el seu nom en sànscrit voldria dir "mina rica". Cap a l'any 1400 aC probablement la van ocupar de forma temporal els hitites que la van unir al regne de Kizzuwatna (vassall hitita en aquell moment), però aquest domini va ser curt. Potser el 1350 aC el rei hitita Subiluliuma I la va saquejar i hi va instal·lar un rei vassall, Mattiwaza. Assíria la va ocupar cap al 1290 aC i després altre cop el 1270 aC. Des de llavors el país es va convertir en la província assíria de Hanigalbat i es va construir una nova capital regional.

## Referències

* ↑ Bryce, Trevor. Hititas: historia de los guerreros de Anatolia. Córdoba: Almuzara, 2021, p. 66. ISBN 9788418578854.
* ↑ Bernabé, Alberto (ed.). Historia y leyes de los hititas: textos del Reino Medio y del Imperio Nuevo. Tres Cantos: Akal, 2004, p. 93-95. ISBN 8446022532.
# Xipiu de Bolívia

El xipiu de Bolívia (Poospiza boliviana) és un ocell de la família dels tràupids (Thraupidae).

## Hàbitat i distribució

Habita matolls àrids dels Andes del centre i sud-est de Bolívia.

## Referències

* ↑ «Xipiu de Bolívia». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/10/2022(català)
# Convent de Santa Clara (Palma)

El Convent de Santa Clara està situat al carrer de Santa Clara de Palma, a l'illa de Mallorca.

## Història

La primera referència que hi ha del convent de Santa Clara de Palma data del segle xiii, en època del rei Jaume I d'Aragó. El 1256 el papa Alexandre IV va donar permís per la creació d'un nou cenobi en Palma, petició realitzada per la clarissa, sor Caterina, abadessa del monestir de Santa Maria de Tarragona, que volien enviar un grup de monges a l'illa de Mallorca per fundar nou convent. Alexandre IV va envià una carta als franciscans mallorquins, en la qual els encarregarà ajuda en tot moment a les noves monges clarisses que s'havien d'instal·lar a la capital de Mallorca. El 13 de gener de 1260 s'instal·laren al centre de la capital, en un terreny cedit per la construcció del seu convent. Na Catalina Berenguer i na Guillermina, la seua germana, pertanyien a la noblesa, i això va fer que el convent progressés ràpidament. L'any 1837 les monges franciscanes del convent de la Puríssima Concepció de l'Olivar varen passar al convent de Santa Clara. Al segle xvii se fan unes grans reformes, substituint la part gòtica per una de l'època post renaixentista i quasi barroca. Cap al 2007 s'iniciaren els tràmits per restaurar completament el convent.

## Arquitectura

La base de l'edifici va ser construïda sobre restes d'origen musulmà. Durant els segles posteriors el convent va ser reformat i ampliat. I com a testimoni de les ampliacions resten portals d'arc rodó, cegats, provinents de construccions civils, com la casa de la família Montsó. La sala capitular és del segle xvi, els corredors del claustre contenen sepulcres gòtics de les abadesses. L'actual església és la tercera de les construïdes en aquest convent. Les quatre capelles de l'esquerra són de planta rectangular amb coberta de volta, les de la dreta presenten plantes diverses amb coberta de canó. La coberta de la tribuna té una doble renglera amb volta de tres trams d'aresta. A la part superior del retaule hi ha una imatge de La Immaculada Concepció i a la part inferior una de santa Clara d'Assís. Al lateral esquerre de la façana hi ha un campanar de planta quadrangular embegut en el mur, que en sobresurt amb tres cossos. El portal data de 1671 i és llinda. Els brancals adopten la forma d'estípits decorats amb motius vegetals, auriculars i carasses. L'entaulament té una cornisa rematada per un frontó trencat; al centre del frontó hi ha un medalló que conté un relleu que representa la imatge de santa Clara.

## Bibliografia

* Valero, Gaspar (1993). Itineraris pel centre històric de Palma. Palma, Ajuntament de Palma. ISBN 84-87159-49-4

## Enllaços externs

* Localització a Google Maps
# Les Rousses

Les Rousses és un municipi francès situat al departament del Jura i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. Es tracta d'una estació d'esports d'hivern, bàsicament dedicada a l'esquí de fons, amb 220 km senyalitzats, a més d'alguna pista d'esquí alpí. Part del domini esquiable se situa a Suïssa i el departament de l'Ain.

## Personalitats

Són de Les Rousses 4 membres de la patrulla militar dels Jocs Olímpics d'Hivern de 1924.
* Adrien Vandelle
* Camille Mandrillon
* Georges Berthet
* Maurice Mandrillon
# Resolució 627 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 627 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, aprovada per unanimitat el 9 de gener de 1989, lamentant la defunció del president de la Cort Internacional de Justícia, Nagendra Singh, l'11 de desembre de 1988, el Consell va decidir que en concordança amb l'Estatut de la Cort les eleccions per omplir la vacant s'efectuarien el 18 d'abril de 1989 en una sessió del Consell de Seguretat i durant la quaranta-tresena sessió de l'Assemblea General.
Singh havia estat membre de la Cort des del 6 de febrer de 1973, en fou vicepresident entre 1976 i 1979 i president entre 1985 fins a la seva mort en 1988.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 601 a la 700 (1987 - 1991)

## Referències

* ↑ «ICJ Communiqué». International Court of Justice, 13-12-1988.

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Resolució 629 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 629 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, aprovada per unanimitat el 16 de gener de 1989 després de recordar resolucions 431 (1978), 435 (1978) i 628 (1989), el Consell va assenyalar que les parts en el Protocol de Brazzaville van acordar que s'establia l'1 d'abril de 1989 com la data de la retirada sud-africana d'Angola i, per tant, dirigia el camí cap a la independència de Namíbia.
El Consell va subratllar la seva posició per celebrar eleccions lliures i netes sota la supervisió de les Nacions Unides a Namíbia d'acord amb la Resolució 435 (1978). Com a primer pas, va demanar al secretari general Javier Pérez de Cuéllar que organitzés un alto el foc formal entre la SWAPO i Sud-àfrica, i va demanar a aquesta última redueixi substancialment les seves forces policials a Namíbia amb la intenció d'equilibrar la resta amb el seguiment Grup de les Nacions Unides d'Assistència a la Transició.
La resolució també va demanar a totes les parts que implementessin de manera imparcial la resolució i que el Secretari General informés al més aviat possible sobre els esdeveniments des de l'aprovació de la resolució actual i també investigara mesures d'estalvi de costos i demanés als Estats membres consideri quina ajuda podrien proporcionar a la nova Namíbia independent.
La resolució 629, amb el desglossament del sistema bi-polar al Consell, va ser redactat pels cinc Membres permanents del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, il·lustrant un canvi de governança que permetia als membres permanents consultar informalment fora el Consell en una àmplia gamma de temes.

## Referències

* ↑ Prantl, Jochen. The UN Security Council and informal groups of states: complementing or competing for governance?. Oxford University Press, 2006, p. 151. ISBN 978-0-19-928768-0.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 601 a la 700 (1987 - 1991)
* Guerra de la frontera de Sud-àfrica
* Comissionat de les Nacions Unides per Namíbia

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Resolució 625 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 625 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, fou aprovada per unanimitat el 15 de desembre de 1988 va assenyalar un informe del Secretari General de les Nacions Unides que, a causa de les circumstàncies actuals, la presència de la Força de les Nacions Unides pel Manteniment de la Pau a Xipre (UNFICYP) continuaria sent essencial per a un acord pacífic. El Consell va expressar el seu desig de totes les parts de donar suport a l'acord de deu punts per a la represa de les converses intercomunitàries i va demanar al Secretari General que tornés a informar abans del 31 de maig de 1989 per seguir l'aplicació de la resolució.
El Consell va reafirmar les seves resolucions anteriors, inclosa la Resolució 365 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides (1974), va expressar la seva preocupació per la situació, va instar les parts implicades a treballar junts per la pau i una vegada més va estendre l'estacionament de la Força a Xipre, establerta a la Resolució 186 (1964), fins al 15 de juny de 1989.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 601 a la 700 (1987 - 1991)
* Línia Verda (Xipre)
* Invasió turca de Xipre

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Reticulòcit

Els reticulòcits són glòbuls vermells immadurs, componen aproximadament el 0,5-1,5% dels glòbuls vermells. Els reticulòcits es desenvolupen i maduren a la medul·la òssia vermella i circulen al voltant d'un dia en el torrent sanguini abans de convertir-se en glòbuls vermells madurs. Igual que els glòbuls vermells madurs, els reticulòcits no tenen un nucli cel·lular. Se'ls anomena reticulòcits a causa d'un xarxa reticular (similar a una malla) d'ARN ribosomal que es fa visible sota el microscopi amb algunes tincions com el blau de metilè nou.
En medicina, la seva determinació s'utilitza en el diagnòstic de les anèmies.
# Richardsiella

Richardsiella és un gènere de plantes de la subfamília de les cloridòidies, família de les poàcies, ordre de les poals, subclasse de les commelínides, classe de les liliòpsides, divisió dels magnoliofitins.

## Taxonomia

* R. eruciformis Elffers et Kenn.-O'Byrne
# Richards

«Richards» té aquests significats:
* Richards (Missouri), població dels Estats Units a l'estat de Missouri
* Alma Richards (Parowan, 1890 - 1963), saltador d'alçada estatunidenc
* Bob Richards (Champaign, 1926), atleta estatunidenc
* Dickinson W. Richards (Orange, 1895 - Lakeville 1973), metge estatunidenc guardonat amb el Premi Nobel de Medicina o Fisiologia
* George Richards Minot (Boston, 1885 - 1950), metge estatunidenc guardonat amb el Premi Nobel de Medicina o Fisiologia
* Henry Brinley Richards (Carmarthen, Gal·les, 1817 - Londres, 1885), pianista i compositor britànic
* Henry William Richards (Notting Hill, Londres, 1865 - 1956), organista i compositor anglès
* Keith Richards (Dartford, 1943), guitarrista, cantant i compositor anglès de rock
* Micah Richards (Birmingham, 1988), futbolista anglès
* Theodore William Richards (Germantown, Pennsilvània - Cambridge, 1928), físic i professor professor universitari nord-americà guardonat amb el Premi Nobel de Química l'any 1914
* Vincent Richards, conegut com a Vinnie Richards (Yonkers, Estats Units, 1903 − Nova York, 1959), tennista estatunidenc, guanyador de tres medalles olímpiques.
# Riff

En la música, un riff és una frase de dos o quatre compassos que es repeteix sovint, normalment executada per la secció d'acompanyament. Els seus orígens es remunten als patrons de crida i resposta de la música de l'oest d'Àfrica i que ha passat a la música afroamericana, els claves cubans i el jazz.
Un riff que ha inspirat moltes cançons arreu al món des del 1899 és el Nas de barraca o en la seva versió anglesa Shave and a haircut. Un exemple de riff en la música rock, és la introducció de guitarra de Guns N' Roses a Sweet Child O' Mine. En la música clàssica, el seu equivalent és l'obstinat com per exemple al Boléro de Ravel.
Així al final riff se li pot dir com una frase musical, distingible i que es repeteixi al llarg de la peça, diferenciant-se així del solo o de la cadència virtuosa, que és on l'artista explota les seves habilitats sense repetir-la durant la cançó.

## Referències

* ↑ «Riff». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Riff». Gran Enciclopèdia de la Música. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Riff». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# Rifle (Colorado)

* Per a altres significats, vegeu «Rifle (desambiguació)».
Rifle és una població dels Estats Units a l'estat de Colorado. Segons el cens del 2008 tenia 9.202 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Rifle tenia 6.784 habitants, 2.493 habitatges, i 1.710 famílies. La densitat de població era de 610,6 habitants per km².
Dels 2.493 habitatges en un 41,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 54,8% hi vivien parelles casades, en un 8,9% dones solteres, i en un 31,4% no eren unitats familiars. En el 25,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 8,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,68 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,22.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 30,9% tenia menys de 18 anys, un 9,2% entre 18 i 24, un 34,4% entre 25 i 44, un 17,1% de 45 a 60 i un 8,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 31 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 105,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 42.734 $ i la renda mediana per família de 48.714 $. Els homes tenien una renda mediana de 36.517 $ mentre que les dones 25.527 $. La renda per capita de la població era de 17.376 $. Entorn del 3,4% de les famílies i el 6,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Rifle». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 1r agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Rifle». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 1r agost 2010].
# Riera de Mantellí

La Riera de Mantellí, també anomenada Rasa de Mantellí, és un curs fluvial del Solsonès i l'Anoia que desguassa per la dreta al Llobregós entre Castellfollit de Riubregós i Enfesta i que neix a la confluència del Torrent del Fitó amb el Torrent de la Torre.

## Municipis per on passa

Des del seu naixement, la Riera de Mantellí passa successivament pels següents termes municipals.
Municipis :
| | Longitud (en m.) | % del recorregut |
| Per l'interior del municipi de Pinós | 3.5211 | 59,73% |
| Per l'interior de l'enclavament d'Enfesta [municipi de la Molsosa] | 1.528 | 25,92% |
| Fent frontera entre l'enclavament d'Enfesta i el municipi de Castellfollit de Riubregós | 788 | 13,37% |
| Altre cop per l'interior de l'enclavament d'Enfesta | 58 | 0,98% |

## Xarxa hidrogràfica

La xarxa hidrogràfica de la Riera de Mantellí està constituïda per 170 cursos fluvials que en total sumen una longitud de 90.467 m. El conjunt d'aquesta xarxa hidrogràfica transcorre pels següents termes municipals:

### Afluents principals
## Enllaços externs

   * Taula amb les dades detallades de la xarxa hidrogràfica de la Riera de Mantellí full de càlcul

## Referències

* 1 2 Institut Cartogràfic de Catalunya. Edició digital del mapa de Catalunya de l'Institut Cartogràfic de Catalunya.
* ↑ Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». www.gencat.cat. Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 01-01-2015.
* ↑ Vegeu el mapa de l'ICC a escala 1:50.000
* ↑ La suma de les longituds de cada terme municipal pot ser superior a la longitud total de la xarxa perquè els trams en els quals algun curs fluvial fa de frontera entre dos termes municipals, es comptabilitzen en els dos municipis fronterers. Això mateix repercuteix en la suma total dels cursos fluvials de la xarxa
# Rilly

«Rilly» té aquests significats:
* Rilly-sur-Aisne, municipi al departament de les Ardenes (regió de Gran Est, França)
* Rilly-sur-Loire, municipi al departament de Loir i Cher (regió de Centre – Vall del Loira, França)
* Rilly-la-Montagne, municipi al departament del Marne (Gran Est)
* Rilly-Sainte-Syre, municipi al departament d'Aube (Gran Est)
* Rilly-sur-Vienne, municipi al departament d'Indre i Loira (Centre – Vall del Loira)
# Resolució 1822 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 1822 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides fou adoptada per unanimitat el 30 de juny de 2008. El Consell ha decidit estendre a 18 mesos el mandat de l'actual Equip de Seguiment amb base a Nova York que racta de supervisar les sancions imposades pel Consell contra els membres i/o associats d'Al-Qaeda, Osama bin Laden i els talibans, oferint "Procediments clars i justos" per al manteniment de la llista consolidada de persones a les quals s'apliquen aquestes sancions.

## Resolució

En virtut del capítol VII de la Carta de les Nacions Unides, el Consell va decidir que tots els estats haurien d'aplicar una combinació de sancions descrites a les resolucions 1267 (1999), 1333 (2000) i 1390 (2002), incloses congelament d'actius, restriccions de viatge i l'embargament d'armes.
El Consell va dirigir el Comitè establert de conformitat amb la resolució 1267 (1999), amb l'assistència de l'equip de seguiment, per fer accessible a la seva pàgina web els raons perquè es podrien treure públicament de la llista les persones o entitats interessades. El país on es creia que es trobava l'individu o l'entitat esmentada i el país del qual una persona en llista era nacional hauria de notificar o informar a l'individu o entitat de la designació, juntament amb els motius públics perquè es poden treure.
Per altres termes de la resolució, el Consell va dirigir al Comitè 1267 que realitzés una revisió de tots els noms a la llista consolidada abans del 30 de juny de 2010 per tal de garantir que la llista fos el més precisa possible i confirmar que la llista seguia sent adequada. A més, encarregà al Comitè, una vegada finalitzada la revisió, realitzar una revisió anual de tots els noms que no s'havien revisat en tres o més anys.
El Consell va animar al Comitè a continuar garantint que existien procediments justos i clars per a la inclusió de persones i entitats a la llista consolidada, per eliminar-los i concedir excepcions humanitàries.
Parlant després de l'aprovació del text, el representant de Costa Rica va destacar la necessitat d'adoptar mesures contra el terrorisme, però va dir que s'ha de respectar el dret internacional i en compliment de la Carta, amb tots els òrgans de les Nacions Unides jugant el seu paper. Per aquest motiu, els mecanismes legals per combatre el terrorisme s'han de desenvolupar conjuntament amb l'Assemblea General.
Mentre elogiava les disposicions de la resolució que exigien la presentació dels motius de la llista de persones sotmeses a sancions, va dir que els mecanismes descrits en el paràgraf 28 no eren prou forts per millorar els mètodes actuals de llista i exclusió. Per aquest motiu, el Consell ha de considerar seriosament altres propostes per protegir els drets dels individus inclosos.

## Referències

* ↑ «SECURITY COUNCIL ADOPTS RESOLUTION EXTENDING MANDATE OF MONITORING TEAM CONCERNED WITH SANCTIONS AGAINST AL-QAIDA, TALIBAN». United Nations, 30-06-2008.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 1801 a la 1900 (2008 - 2009)

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org