OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cecília Metel·la (filla de Metel Crètic)

Cecília Metel·la (llatí: Cæcilia Metella; nascuda cap a l'any 100 aC i morta l'any 69 aC) era filla de Quint Cecili Metel Crètic, cònsol l'any 69 aC. Es va casar amb Marc Licini Cras el Jove, legat de Juli Cèsar, fill i hereu del Triumvir Marc Licini Cras i la seva esposa Àccia Tertul·la.
Van tenir un fill anomenat Marc Licini Cras Dives (cònsol el 30 aC), a qui August li va negar l'spolia opima, com a part de la seva política de remarcar la importància de l'emperador i reduir la dels seus generals.
Aquesta Cecília Metel·la sembla haver estat molt diferent de les altres dones contemporànies del seu llinatge, perquè va viure i va morir discretament, llevat del fet que el seu marit li erigí el cèlebre mausoleu en honor seu a la Via Àpia, actualment un dels monuments més admirats de Roma.
Situat dalt d'un turó, el monument domina majestuós el paisatge dels voltants. Sobre una base rectangular de set metres d'alçada, es presenta una magnífica torre circular d'onze metres d'alçada i un diàmetre de vint-i-nou. Actualment, es troba completada en alçada per fortificacions erigides en època medieval.
Una inscripció senzilla senyoreja la façana, adreçada als passavolants de la Via Àpia al llarg dels segles:
CAECILIAE / Q. CRETICI F. / METELLAE CRASSI (A Cecília Metel·la, filla de Quint Crètic, [i esposa] de Cras).

## Referències

* Mausoleu de Cecilia Metel·la Arxivat 2010-04-01 a Wayback Machine. (anglès)
* Manuel Dejante Pinto de Magalhães Arnao Metello and João Carlos Metello de Nápoles, "Metellos de Portugal, Brasil e Roma". Torres Novas, 1998 (portuguès)
# Cal Roda

* Per a altres significats, vegeu «Cal Roda (Ripollet)».
Cal Roda és un edifici al municipi de Sant Joan Despí (Baix Llobregat) catalogat a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. El present edifici, compost de planta baixa (1889) i pis (1908), és la continuació d'un seguit de cases, també edificades l'any 1889. Aquest s'allarga pels darreres a través d'una galeria amb arcades -que han estat tapades- i un petit pati, precedit d'un portal que dona accés a l'habitatge, ja que la part principal és destinada a botiga i els baixos a forn de pa. Hom suposa que anteriorment a l'edificació de 1889 hi va existir una altra edificació anterior més antiga. Està ubicada en el camí de circulació cap a la capella de Bon Viatge i cap a l'església parroquial que obren el carrer de Catalunya, antigament camí de Santa Oliva. I per tant podria formar part del nucli més antic de la població.

## Referències

* 1 2 «Cal Roda». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 28 agost 2014].
# Husayn Nizam Xah

Husayn Nizam Xah és el nom dels següents personatges:
Nom de tres sultans d'Ahmednagar:
* Husayn Nizam Xah I (o Husayn Xah I)
* Husayn Nizam Xah II (Husayn Xah II)
* Husayn Nizam Xah III (Husayn Xah III)
# Chardeny

Chardeny és un municipi francès situat al departament de les Ardenes i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 39 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Chardeny era de 39 persones. Hi havia 12 famílies de les quals 4 eren unipersonals (4 homes vivint sols), 4 parelles sense fills i 4 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 27 habitatges, 17 eren l'habitatge principal de la família, 6 eren segones residències i 4 estaven desocupats. Tots els 27 habitatges eren cases. Dels 17 habitatges principals, 14 estaven ocupats pels seus propietaris, 1 estava llogat i ocupat pels llogaters i 2 estaven cedits a títol gratuït; 1 tenia dues cambres, 1 en tenia tres, 9 en tenien quatre i 6 en tenien cinc o més. 12 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 5 habitatges hi havia un automòbil i a 9 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Chardeny el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 4 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 0 | 65 a 69 | 0 |
| 4 | 60 a 64 | 4 |
| 4 | 55 a 59 | 0 |
| 4 | 50 a 54 | 0 |
| 0 | 45 a 49 | 4 |
| 4 | 40 a 44 | 4 |
| 0 | 35 a 39 | 0 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 0 | 25 a 29 | 0 |
| 4 | 20 a 24 | 0 |
| 8 | 15 a 19 | 4 |
| 8 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 24 persones, 13 eren actives i 11 eren inactives. De les 13 persones actives 11 estaven ocupades (8 homes i 3 dones) i 2 estaven aturades (2 homes). De les 11 persones inactives 6 estaven jubilades, 2 estaven estudiant i 3 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

L'any 2000 a Chardeny hi havia 3 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 267 hectàrees.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Exploitations agricoles
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Chardeny a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Chardeny a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Ratpenat d'esquena nua de Halmahera

El ratpenat d'esquena nua de Halmahera (Dobsonia crenulata) és una espècie de ratpenat de la família dels pteropòdids. És endèmic d'Indonèsia, on viu a altituds d'entre 0 i 1.000 msnm. Els seus hàbitats naturals són els jardins i els boscos pertorbats, on nia en coves, arbres i esquerdes de les roques. Algunes poblacions estan amenaçades per la caça i la pertorbació del seu hàbitat, però no sembla que l'espècie en general estigui en perill d'extinció.

## Referències

* ↑ Hutson, A. M.; Kingston, T.; Helgen, K. «Dobsonia crenulata» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2019. DOI: 10.2305/IUCN.UK.2019-3.RLTS.T136571A21992386.en. [Consulta: 13 novembre 2023].
Espècies vivents de megaquiròpters :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera :
Subfamília Nyctimeninae :
Subfamília Cynopterinae :
Subfamília Harpyionycterinae :
Subfamília Macroglossusinae :
Subfamília Pteropodinae :
Subfamília Rousettinae :
Subfamília Epomophorinae :
# Zeguistà

Zeguistà (en rus: Зегиста) és un poble (un possiólok) de Calmúquia, a Rússia, segons el cens del 2012 tenia 37 habitants. Pertany al districte municipal de Tróitskoie.

## Referències

* ↑ «Калмыцкие топонимы Астраханской области — автореферат и диссертация по филологии.». Arxivat de l'original el 2014-10-09.
* ↑ «Карты Генштаба L-38 (А) 1:100000. Республика Калмыкия и Ростовская область.». Arxivat de l'original el 2015-02-04.
* ↑ Бага-Чоносовское сельское муниципальное образование (История)
# Arrelles

Arrelles és un municipi francès situat al departament de l'Aube i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 82 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet d'Arrelles era de 82 persones. Hi havia 32 famílies de les quals 8 eren unipersonals (4 homes vivint sols i 4 dones vivint soles), 16 parelles sense fills i 8 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 65 habitatges, 34 eren l'habitatge principal de la família, 18 eren segones residències i 14 estaven desocupats. Tots els 61 habitatges eren cases. Dels 34 habitatges principals, 31 estaven ocupats pels seus propietaris i 3 estaven llogats i ocupats pels llogaters; 1 tenia dues cambres, 3 en tenien tres, 12 en tenien quatre i 18 en tenien cinc o més. 31 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 14 habitatges hi havia un automòbil i a 16 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Arrelles el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 4 |
| 4 | 85 a 89 | 0 |
| 4 | 80 a 84 | 4 |
| 0 | 75 a 79 | 8 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 0 | 65 a 69 | 0 |
| 4 | 60 a 64 | 0 |
| 4 | 55 a 59 | 0 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 8 | 40 a 44 | 0 |
| 0 | 35 a 39 | 8 |
| 4 | 30 a 34 | 0 |
| 0 | 25 a 29 | 4 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 4 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 52 persones, 40 eren actives i 12 eren inactives. De les 40 persones actives 39 estaven ocupades (22 homes i 17 dones) i 1 aturada (1 dona i 1 dona). De les 12 persones inactives 6 estaven jubilades, 2 estaven estudiant i 4 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 5 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa extractiva, 1 d'una empresa alimentària, 1 d'una empresa de construcció i 2 d'empreses de serveis.
L'any 2000 a Arrelles hi havia 7 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques d'Arrelles a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades d'Arrelles a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Cal Roig

«Cal Roig» té aquests significats:
* Cal Roig (Anglès), casa d'Anglès, a Selva
* Cal Roig (Arbolí), casa de Bellvei, al Baix Camp
* Cal Roig (Avinyonet del Penedès), masia d'Avinyonet del Penedès, a l'Alt Penedés
* Cal Roig (Bellvei), casa de Bellvei, al Baix Penedès
* Cal Roig (Olvan), masia d'Olvan, al Berguedà
* Cal Roig (Riba-roja d'Ebre), Casa de Riba-roja d'Ebre, a la Ribera d'Ebre
* Cal Roig (Solivella), Casa de Solivella, a la Conca de Barberà
* Cal Roig (Ulldemolins), Casa d'Ulldemolins, al Priorat
# Ibn al-Tuwayr

Abu-Muhàmmad Abd-as-Salam ibn al-Hàssan al-Qaysaraní al-Misrí, més conegut com a Ibn at-Túwayr (1130-1220) fou un historiador egipci. Va escriure una "Històrie de les dues dinasties", sobre el període fatimita, citada molt com a referència pels historiadors de l'era mameluca, però actualment perduda.

## Referències

* ↑ Encyclopaedia of Islam, Brill Publishers, Leiden, s.v. "Ibn al-Ṭuwayr".
# Chronicon Benifassani

El Chronicon Benifassani és un cronicó de la sèrie de Cronicons Rivipullensis redactats en llatí i que tingueren origen en el Monestir de Ripoll. Aquest sembla tenir un recorregut semblant al Cronicó Dertusense II, però aquest fou traslladat al Monestir de Benifassà el 1233, on fou continuat fins al 1276. Posteriorment li foren afegides diverses efemèrides desordenades compreses entre el 1148 i el 1319, i d'altres anotacions datades el 1348, el 1358, el 1373, el 1374, i una del 1411.

## Bibliografia

* «Chronicon Benifassani». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.

## Vegeu també

* Cronicons Rivipullensis
# Thomas Ohlsson

Thomas Ohlsson (Norrköping, 20 de setembre de 1958) és un piragüista suec, ja retirat, que va competir durant les dècades de 1970 i 1980. Està casat amb la també piragüista Eva Karlsson.
El 1980 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de Moscou, on va disputar, sense sort, dues proves del programa de piragüisme. Quatre anys més tard, als Jocs de Los Angeles, guanyà la medalla de plata en la prova del K-4 1.000 metres. Formà equip amb Per-Inge Bengtsson, Tommy Karls i Lars-Erik Moberg.
En el seu palmarès també destaquen tres medalles al Campionat del Món en aigües tranquil·les, una d'or, una de plata i una de bronze entre les edicions de 1981 i 1982.

## Referències

* 1 2 3 «Olympedia – Thomas Ohlsson». [Consulta: 3 setembre 2022].
* ↑ «Medal Winners – Olympic Games and World Championships (1936–2007)» p. 1–83. International Canoe Federation, 2008. Arxivat de l'original el 18 maig 2018.
* ↑ «Thomas Ohlsson - Sveriges Olympiska Kommitté» (en suec). [Consulta: 3 setembre 2022].
# Ramon Fàbregas i Trilles

Ramon Fàbregas i Trilles (Reus, 1866 - 1941) va ser un periodista i poeta català.
De jove va fer de viatjant comercial i va recórrer tot l'estat espanyol. Lletraferit, publicava a tota mena de revistes reusenques, com ara La Trompeta, que li publicà en fulletó una petita obra de teatre. Col·laborà al Diario de Reus, El Lío, El Liberal de Reus, Lo Ventall, La Autonomía, Lo Somatent, El Pandemonium, la Revista del Centro de Lectura, Las Circunstancias, Athenaeum, El Consecuente, Heraldo de Reus... signant moltes vegades amb el pseudònim de "Picio, Adán y Compañia". El 1918 entrà a treballar com a funcionari municipal. D'idees avançades i anticlerical, enterrà a la seva dona amb un funeral civil el 1911. Guanyà diversos premis de poesia a Reus i a Barcelona. Segons l'erudit reusenc Joaquim Santasusagna "la poesia de Ramon Fàbregas és de to popularesc i estil rude; sembla, però, que va agradar".

## Referències

* ↑ Olesti Trilles, Josep. Diccionari biogràfic de reusencs. Reus: l'Ajuntament, 1991, p. 242.
* ↑ Santasusagna, Joaquim. Reus i els reusencs en el renaixement de Catalunya fins al 1900. Reus: Associació d'Estudis Reusencs, 1982, p. 362.
# Zimmerbach

Zimmerbach (en alsacià Zímmerbàch) és un municipi francès, situat a la regió del Gran Est, al departament de l'Alt Rin. L'any 2006 tenia 880 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 379 | 383 | 612 | 652 | 709 | 857 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Emile Ottmann | |
# Associació Casal dels Infants

El Casal dels Infants és una entitat social i educativa que, des de 1983, fa costat a infants i joves en risc d'exclusió social.
El 2000 va rebre la Medalla d'Honor de Barcelona, i el 2007 la Creu de Sant Jordi. L'any 2013 va rebre el Premi per la Pau que atorga l'Associació per les Nacions Unides a Espanya.

## Referències

* ↑ «Medalles d'Honor de Barcelona». Arxivat de l'original el 2020-12-05. [Consulta: 10 novembre 2013].
* ↑ Es redueixen a un terç les Creus de Sant Jordi del 2007 Arxivat 2017-10-24 a Wayback Machine. a Directe.cat, 13 de juny de 2007
* ↑ El Casal dels Infants rep el Premi per la Pau de l'Associació per les Nacions Unides, a BTV, 19/2/2013
# Ibn ar-Rumí

Abu-l-Hàssan Alí ibn al-Abbàs ibn Jurayj (o Jurjis) (àrab: أبُو الحَسَنِ عَلِيُّ بْنُ العَبَّاسِ بْنُ جريْجٍ (o جُورجِيْس), Abū l-Ḥasan ʿAlī b. al-ʿAbbās b. Jarij (o Jūrjīs)), més conegut com a Ibn ar-Rumí (àrab: ابن الرومي, Ibn ar-Rūmī) (Bagdad, 836-896), fou un poeta persa de mare persa i pare d'ascendència romana d'Orient. A partir dels 20 anys va viure de la seva poesia i va conformar un notable diwan. Va tenir com a patró al tahírida Ubayd-Al·lah ibn Abd-Al·lah, al visir persa Ismaïl ibn Bulbul, i a la família nestoriana dels Banu Wahd. Fou xiïta de tendència mutazilita. Va morir de malaltia als 59 anys.

## Referències

* ↑ Beatrice Gruendler (2003). Medieval Arabic Praise Poetry: Ibn Al-Rūmī and the Patron's Redemption. Routledge. ISBN 0-7007-1490-1
# Clelandina

Clelandina és un gènere extint de gorgonòpids. Fou anomenat per Broom l'any 1948, i conté quatre espècies: C. majora, C. maximus, C. rubidgei i C. scheepersi.

## Referències

* paleodb.org Arxivat 2012-09-29 a Wayback Machine.
* www.paleofile.com Alphabetical list - C section.
* Kemp, T. S. The Origin and Evolution of Mammals (en anglès). Oxford University Press, 2005. ISBN 9780198507611.
# Thomas Osborne

* Per a altres significats, vegeu «Osborne».
Thomas Osborne KG (York, 1631 - Northampton, 1712), també conegut com a Duc de Leeds, fou un polític anglès que abanderà la causa protestant i conservadora. Tresorer i conseller reial, va afavorir les lleis contra els catòlics, en particular les relacionades amb els impostos i la prohibició d'exercir determinats càrrecs, mesures vigents pocs anys per la forta oposició parlamentària. Afavorí un distanciament de França (proposà fins i tot una guerra) i es guanyà enemistats entre tots els partits, fins que aconseguiren la seva destitució acusat d'obrar sense consentiment reial i de corrupció. Retornà a la vida activa amb ajuda holandesa després d'ajuda a l'esclat de la revolució en 1868 i acabà els seus dies amb una considerable fortuna.
# 42a edició dels Premis Sant Jordi de Cinematografia

La 42a edició dels Premis Sant Jordi de Cinematografia va tenir lloc el 27 d'abril de 1998 als estudis de TVE Catalunya a Sant Cugat del Vallès. Un jurat compost per crítics i periodistes cinematogràfics de Barcelona va decidir mitjançant votació els qui eren els destinataris dels premis Sant Jordi que Ràdio Nacional d'Espanya-Ràdio 4 (RNE) concedeix anualment al cinema espanyol i estranger en els diferents apartats competitius i que en aquesta edició distingien a les pel·lícules estrenades al llarg de l'any 1997. L'alcalde de Sant Cugat del Vallès, Joan Aymerich i Aroca, fou l'encarregat d'entregar els premis per segon any consecutiu.

## Premis Sant Jordi
### Premis competitius

| Categoria | Premiat | Labor premiada |
| Millor pel·lícula espanyola | Secretos del corazón | Pel·lícula |
| Millor actor en pel·lícula espanyola | Eusebio Poncela | Martín (Hache). |
| Millor actriu en pel·lícula espanyola | Cecilia Roth | Martín (Hache) |
| Millor ópera prima | Fernando León de Aranoa | Familia |
| Millor película estrangera | L.A. Confidential | Pel·lícula |
| Millor actor en película estrangera | Robert Carlyle | The Full Monty Ves-te'n |
| Millor actriu en pel·lícula estrangera | Lili Taylor | The Addiction |

### Premis honorífics

| Categoria | Premiat | Labor premiada |
| Premi a la trajectòria professional | Joan Francesc de Lasa | Per la seva aportació al fet cinematogràfic |
| Premi a la millor contribució al cinema | Vértigo Films | Distribuïdora |

## Referències

* ↑ TVE i RNE lliuren els 42ens Premis Sant Jordi de Cinematografia, Diari de Sant Cugat, 30 d'abril de 1998

## Vegeu també

* XII Premis Goya
* Fotogramas de Plata 1997
* Medalles del Cercle d'Escriptors Cinematogràfics de 1997
* VII Premis de la Unión de Actores
* VII Premis Turia

## Enllaços externs

* Premis Sant Jordi 1998 a IMDB
# Zimionki

Zimionki (en rus: Зимёнки) és un poble de l'óblast de Vladímir, a Rússia, segons el cens del 2012 tenia 995 habitants. Pertany al districte municipal de Múrom.

## Referències

* ↑ Серёгин А. П. Флора Владимирской области: конспект и атлас. — Тула: Гриф и К, 2012. — 620 с.
* ↑ «В.Г. Добронравов. Историко-статистическое описание церквей и приходов Владимирской епархии: Вып. 4: Меленковский, Муромский, Покровский и Судогодский уезды. - 1897». Arxivat de l'original el 2018-05-09.
# Castell de Vallespinosa

Castell de Vallespinosa era un Castell termenat, construït al segle xii, situat damunt del poble de Vallespinosa, al municipi de Pontils (Conca de Barberà), del qual encara es conserven parcialment dues torres circulars i part de la muralla. El castell és declarat bé cultural d'interès nacional.

## Descripció

Vestigis de murs sobre el turó que corona la població.
Avui es conserven restes de dues torres i part del perímetre de la muralla.

## Història

Castell termenat. Documentat el 1030. La primera notícia del castell és la seva escriptura de venda l'any 1030.L'any 1174 Berenguer de Clariana en feu devoció al monestir de Santes Creus. A principis del segle xvii fou assaltat pel bandoler Perot Rocaguinarda, el qual el malmeté de forma molt important.
El segon i definitiu atac al castell es produí l'any 1648, quan les milícies castellanes assaltaren i destruïren el castell, propietat llavors de Josep Margarit i Biure, cap de les milícies catalanes, governador de Catalunya i un dels més ferms defensors de la política francesa. Anteriorment a la darrera guerra civil es conservaven dos portals.

## Bibliografia

* FUGUET SANS, Joan, «El patrimoni arquitectònic de Vallespinosa», dins F. Anglès i J. Fuguet (ed.): Vallespinosa i el seu patrimoni monumental i artístic conservat (segles XII-XVIII) , Tarragona: Diputació de Tarragona, 2010.
https://www.academia.edu/105840931/Fuguet_Sans_J_El_patrimoni_arquitecto_nic_de_Vallespinosa_2010_compressed

## Referències

* ↑ «Castell de Vallespinosa». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
* 1 2 3 «Castell de Vallespinosa». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 6 juny 2012].

## Enllaços externs

* «Castell de Vallespinosa». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Consell Comarcal Conca de Barberà.
# Ayllón

Ayllón és un municipi de la província de Segòvia, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó.

## Administració

Llista d'alcaldes des de les eleccions democràtiques de 1979 :
| Període | Nom de l'alcalde/-essa | Partit polític | Data de possessió |
| 1979 - 1983 | | | 19/04/1979 |
| 1983 - 1987 | | | 28/05/1983 |
| 1987 - 1991 | | | 30/06/1987 |
| 1991 - 1995 | | | 15/06/1991 |
| 1995 - 1999 | | | 17/06/1995 |
| 1999 - 2003 | | | 03/07/1999 |
| 2003 - 2007 | Dionisio Rico Agueda | PSOE | 14/06/2003 |
| 2007 - 2011 | Sonia Palomar Moreno | PP | 16/06/2007 |
| 2011 - 2015 | n/d | n/d | 11/06/2011 |
| 2015 - 2019 | n/d | n/d | 13/06/2015 |
| 2019 - 2023 | n/d | n/d | 15/06/2019 |
| Des del 2023 | n/d | n/d | 17/06/2023 |

## Referències

* ↑ «Provincia de Segovia (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 12 març 2021].

## Enllaços externs

* Web oficial Arxivat 2018-02-28 a Wayback Machine. (castellà)
* Web sobre Ayllón en el Poble Espanyol de Barcelona (en català, castellà, anglès, francès, portuguès, italià, gallec i romanès).
# Callulops kopsteini

Callulops kopsteini és una espècie de granota que viu a Indonèsia.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Iskandar, D. & Mumpuni 2004. Callulops kopsteini. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 18 de gener de 2008.
# Cultura Cerro Narrío

Cerro Narrío o Chaullabamba és una cultura precolombina localitzada a les conques de les actuals províncies de Cañar i Azuay (Equador) entre els anys 2000 i 600 aC. Els seus poblats solien ocupar els turons o terrasses fluvials i van controlar les rutes comercials que travessaven les valls andines en aquella època. El jaciment principal de Cerro Narrío es considera un centre comercial important en les connexions entre les zones amazòniques, les altes valls andines i la zona costanera, cosa que es demostra amb els contactes, en diferents moments, entre aquesta cultura i les veïnes cultures Valdivia, Machalilla i Chorrera.
Era una cultura fonamentalment agrícola i ramadera (de camèlids, com la llama o l'alpaca), però també es dedicava a la caça d'animals de mida reduïda. Dels ossos i banyes d'aquests animals s'han recuperat ornaments personals. Les restes d'atuells ceràmics no són tan abundants com les de les cultures veïnes esmentades i tenen una qualitat menor.

## Referències

* ↑ Museo Nacional del Banco Central del Ecuador. Catálogo de la Sala de Arqueología (en castellà). Quito: Banco Central del Ecuador, 2001. ISBN 9789978722688.