OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Hamlet (desambiguació)

«Hamlet» té aquests significats:
* Literatura:
** Hamlet, obra de teatre escrita per William Shakespeare
** The Hamlet, novel·la de William Faulkner
* Cinema:
** Hamlet (pel·lícula de 1948), dirigida i protagonitzada per Laurence Olivier
** Hamlet (pel·lícula de 1964), dirigida per Grigori Kózintsev
** Hamlet (pel·lícula de 1969), dirigida per Tony Richardson, amb Marianne Faithfull i Anthony Hopkins
** Hamlet Goes Business, pel·lícula de 1987 dirigida per Aki Kaurismäki
** Hamlet, l'honor de la venjança, pel·lícula de 1990 dirigida per Franco Zeffirelli, amb Mel Gibson, Glenn Close, Alan Bates i Helena Bonham Carter
** Hamlet (pel·lícula de 1996), dirigida i protagonitzada per Kenneth Branagh
** Hamlet (pel·lícula de 2000), dirigida per Michael Almereyda, amb Ethan Hawke
* Música:
** Hamlet (Thomas), òpera d'Ambroise Thomas
** Hamlet (Txaikovski), obertura-fantasia de Piotr Ilitx Txaikovski
** Hamlet (banda), grup musical espanyol de heavy metal
* Toponímia:
** Hamlet (Califòrnia), localitat estatunidenca de Califòrnia
** Hamlet (Carolina del Nord), localitat estatunidenca de Carolina del Nord
** Hamlet (Indiana), localitat estatunidenca d'Indiana
** Hamlet (Nebraska), localitat estatunidenca de Nebraska
** Hamlet (Nova York), localitat estatunidenca de Nova York
* Miscel·lània:
** Príncep Hamlet, protagonista de l'obra Hamlet i de les seves adaptacions cinematogràfiques.
** Hamlets, sistema de codi obert
** Hamlet Mkhitaryan, futbolista armeni
** Hamlet (cràter), cràter del satèl·lit Oberó
** Hamlet (videojoc)
* Vegeu també:
** Prince of Jutland, pel·lícula de 1994 dirigida per Gabriel Axel, que tracta sobre el Príncep Amled (Hamlet)
** Hamlet a la pantalla, recull sobre les pel·lícules que aborden el personatge.
# Guillermo Torres Meana

Guillermo Torres Meana (Melilla, 1962) més conegut simplement com a Guillermo, és un dibuixant d'humor gràfic espanyol.

## Biografia

De 1973 a 1975 va estudiar al Col·legi d'Argantonio a la ciutat de Cadis. Aleshores ja demostrava ser un bon dibuixant, en realitzar un dibuix a la pissarra durant una classe de socials a setè d'educació general bàsica. Es tractava d'una endevinalla en forma de dibuix, amb un ocell en un taüt i unes espelmes. Després va estudiar als Salesianos de Triana a Sevilla, era un excel·lent estudiant, llavors era un noi amb el cabell llarg, amant dels Beatles i de la pintura. Assistia a l'estudi d'un pintor a rebre classes particulars, després es va llicenciar en Belles arts a la Universitat de Sevilla.
Durant anys va treballar a la revista El Jueves, amb seccions com «The Timos», «Te lo juro News» i «La Reina y yo», en la qual tractava de la família reial espanyola. També va publicar vinyetes al diari El Mundo.
El 2014 va ser un dels dibuixants que va abandonar El Jueves per editar el mensual Orgullo y satisfacción.
El 20 de juliol de 2007, la portada de l'últim numero de El Jueves, obra de Guillermo, va provocar que la revista fos segrestada pel jutge de l'Audiència Nacional Juan del Olmo, per un presumpte delicte d'injúries a la Corona. El dibuix en qüestió al·ludeix a Felip de Borbó, hereu del tron, mantenint una relació sexual amb son esposa, Letizia Ortiz.

## Referències

* ↑ «Guillermo Torres». Humoristan.
* ↑ Pero ¿que es el humor?. Astriberro.
* ↑ «Humorista gráfico melillense residente en Sevilla especialmente dotado para la caricatura y la sátira política». .
* ↑ «Guillermo, exdibujante de El Jueves: "RBA dijo que a partir de ahora no se habla del Rey en portada"». , 11-02-2017 [Consulta: 8 febrer 2017]. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2017-02-11. [Consulta: 11 abril 2019].
* ↑ Torices, A. «La Audiencia condena a dos dibujantes de 'El Jueves' por injuriar al Príncipe». El Diario Montanés, 14-11-2007.
* ↑ «El juez impone una multa de 3.000 euros a cada uno de los dos autores de la caricatura de los Príncipes». El País, 13-11-2007.
# Adrianòpolis (desambiguació)

«Adrianòpolis» té aquests significats:
* Adrianòpolis (Caònia), ciutat d'Il·líria, fundada per l'emperador Adrià a la via entre Apol·lònia d'Il·líria i Nicòpolis més tard Justinianòpolis
* Adrianòpolis (Pentàpolis), també Adriana a la Pentàpolis Cirenaica
* Adrianòpolis (Pisídia) a Pisídia
* Adrianòpolis, també Orestis Uskudama, a Tràcia, actualment Edirne, a la província d'Edirne a Turquia.
* Adrianòpolis, actualment Niksar, a la regió del Pont o Capadòcia; a la província de Tokat a Turquia
# Demetri de Falèron

Demetri de Falèron (Demetrius Phalereus, Δημητριος), fou un orador, home d'estat, filòsof i poeta grec.

## Biografia

El seu nom li ve de la ciutat on va néixer, el demos àtic de Falèron (Phalerus) on va néixer el 345 aC, fill de Fanostrat, de família sense rang ni propietats.
Es va educar amb constància al costat del poeta Menandre d'Atenes a l'escola de Teofrast i va començar la seva carrera publica el 325 aC al temps de les disputes sobre Harpalos, i va adquirir forta reputació pel seu talent com orador.
Fou membre del partit de Foció i a la mort d'aquest el 317 aC va dirigir el partit i fou fidel a Cassandre que el va col·locar al front de la ciutat d'Atenes, que va governar deu anys, rebent dels atenencs grans distincions i no menys de 360 estàtues.
El 307 aC es va acostar a Atenes Demetri Poliorcetes i Demetri de Falèron va haver de fugir. En absència fou condemnat a mort i el seu amic Menandre va estar a punt de morir; les seves estàtues foren demolides. Quan se'n va assabentar, va dir: "però no han enderrocat la virtut per la qual les havien erigit".
Demetri va anar a Tebes i d'allí a Egipte a la cort de Ptolemeu I Sòter on va viure uns quanta anys i es diu que va revisar les lleis egípcies. A Egipte es va dedicar a la literatura.
Ptolemeu II Filadelf li fou hostil, segurament per haver aconsellat al seu pare que nomenés un altre successor, i fou enviat exiliat a l'Alt Egipte on va morir de la picada d'una serp vers el 283 aC.
Fou un orador elegant però inferior a Demòstenes i alguns els seus successors. Els seus escrits, redactats a Egipte en la seva major part, van tractar els més variats temes (Diògenes Laerci en dona la llista) i va escriure obres d'història, filosofia, poesia i altres, totes les quals s'han perdut. Un llibre d'eloqüència (περὶ ἑρμηνείας) que se li atribueix, no és obra seva sinó de Demetri d'Alexandria.

## Referències

* ↑ Diògenes Laerci. περὶ βίων, δογμάτων καὶ ἀποφθεγμάτων τῶν ἐν φιλοσοφία εὐδοκιμησάντων (Sobre les vides, les opinions i les sentències dels filòsofs il·lustres) V, 75-85
# Edith (cràter)

Edith és un petit cràter d'impacte situat a la cara oculta de la Lluna. Està situat a la costa nord-oest del Lacus Solitudinis, al costat oest del cràter Bowditch i entre Titius (a l'oest sud-oest) i Perel'man (a l'est nord-est). Els seus veïns més propers són altres tres petits cràters: Bawa (al nord-est), i Fairouz i Karima (al sud-est). Malgrat només comptar amb una mica menys de 7 km de diàmetre, és el més gran del grup de cràters que envolten a Bowditch.
* Localització d'Edith (centre esquerra de la imatge)
* Imatge de la missió Apollo 15
És un cràter gairebé circular, amb forma de bol, adossat per l'exterior a la vora oest de Bowditch. Posseeix una petita plataforma interior i no té signes d'erosió destacables. El nom va ser adoptat per la UAI el 1976.

## Referències

* (WGPSN), IAU Working Group for Planetary System Nomenclature. «Gazetteer of Planetary Nomenclature. 1:1 Million-Scale Maps of the Moon» (en anglès). UAI / USGS, 13-02-2013. [Consulta: 6 abril 2016].
* Andersson, L. E.; Whitaker, E. A.,. NASA Catalogue of Lunar Nomenclature (en anglès). NASA RP-1097, 1982.
* Blue, Jennifer. «Gazetteer of Planetary Nomenclature» (en anglès). USGS, 25-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Bussey, B.; Spudis, P.. The Clementine Atlas of the Moon (en anglès). Nueva York: Cambridge University Press, 2004. ISBN 0-521-81528-2.
* Cocks, Elijah E.; Cocks, Josiah C.. Who's Who on the Moon: A Biographical Dictionary of Lunar Nomenclature (en anglès). Tudor Publishers, 1995. ISBN 0-936389-27-3.
* McDowell, Jonathan. «Lunar Nomenclature» (en anglès). Jonathan's Space Report, 15-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Menzel, D. H.; Minnaert, M.; Levin, B.; Dollfus, A.; Bell, B. «Report on Lunar Nomenclature by The Working Group of Commission 17 of the IAU» (en anglès). Space Science Reviews, 12, 1971, pàg. 136.
* Moore, Patrick. On the Moon (en anglès). Sterling Publishing Co, 2001. ISBN 0-304-35469-4.
* Price, Fred W. The Moon Observer's Handbook (en anglès). Cambridge University Press, 1988. ISBN 0521335000.
* Rükl, Antonín. Atlas of the Moon (en anglès). Kalmbach Books, 1990. ISBN 0-913135-17-8.
* Webb, Rev. T. W.. Celestial Objects for Common Telescopes, 6ª edición revisada (en anglès). Dover, 1962. ISBN 0-486-20917-2.
* Whitaker, Ewen A. Mapping and Naming the Moon (en anglès). Cambridge University Press, 2003. 978-0-521-54414-6.
* Wlasuk, Peter T. Observing the Moon (en anglès). Springer, 2000. ISBN 1-85233-193-3.

## Vegeu també

* Llista de cràters lunars
* Selenografia
# Grimpa-soques de Spix

El grimpa-soques de Spix (Xiphorhynchus spixii) és una espècie d'ocell de la família dels furnàrids (Furnariidae) que habita la selva humida de la conca de l'Amazones.

## Descripció

És un grimpa-soques de mida mitjana amb un bec lleugerament corbat. Té taques brillants al cap que s'engrandeixen en semicercles allargats amb vores fosques al mantell i parts inferiors. Es troba al sotabosc del bosc humit, on acompanya regularment ramats d'espècies mixtes i, de tant en tant, segueix eixams de formigues legionàries. La cançó és un tril ràpid que acaba amb un gemec. Es distingeix millor del similar grimpa-soques estriat pel seu bec més fosc, el cap més fosc i menys contrastat, i el cant i l'hàbitat diferents.

## Distribució

Té una ampla distribució al sud i est de Colòmbia, nord-oest i oest del Brasil amazònic, est del Perú, nord de Bolívia. Des de començament del segle xx nogensmenys ha perdut uns 40% del seu hàbitat natural. Sembla capaç adaptar-se a la fragmentació d'habitat i es troba en la categoria risc mínim de la Llista Vermella de la UICN.

## Referències

* ↑ Aymí Cubells, Raül; Cebrian López, Rafel; Clavell Corbera, Jordi; Feliu Latorre, Ponç; Giménez Contreras, Manuel-Enric; Mascarell Llosa, Àlex. «grimpa-soques de Spix». A: Fundació Barcelona Zoo & Institut Català d’Ornitologia. Diccionari dels ocells del món. TERMCAT, 2017-2022 [Consulta: 26 desembre 2022].
* ↑ Marantz, Curtis A.; Aleixo, Alexandre; Bevier, Louis R.; Patten, Michael A. «Spix's Woodcreeper (Xiphorhynchus spixii)». A: Birds of the World (en anglès). Ithaca: Cornell Lab of Ornithology, 2020. DOI 10.2173/bow.spiwoo1.01.
* ↑ Bird, Jeremy P.; Buchanan, Graeme M.; Lees, Alexander C.; Clay, Rob P.; Develey, Pedro F. «Integrating spatially explicit habitat projections into extinction risk assessments: a reassessment of Amazonian avifauna incorporating projected deforestation: Extinction risk of Amazonian avifauna» (en anglès). Diversity and Distributions, 18, 3, 01-03-2012, pàg. 273–281. DOI: 10.1111/j.1472-4642.2011.00843.x.
* ↑ Soares-Filho, Britaldo Silveira; Nepstad, Daniel Curtis; Curran, Lisa M.; Cerqueira, Gustavo Coutinho; Garcia, Ricardo Alexandrino «Modelling conservation in the Amazon basin» (en anglès). Nature, 440, 7083, 01-03-2006, pàg. 520–523. DOI: 10.1038/nature04389. ISSN: 1476-4687.
* ↑ BirdLife International. «Spix's Woodcreeper Xiphorhynchus spixii» (en anglès). Llista Vermella de la UICN, 2018. DOI: 10.2305/IUCN.UK.2018-2.RLTS.T22703118A130284616.en.
# El Perellonet

El Perellonet és una pedania de València, situat a la vora de l'Albufera, concretament al voltant de l'eixida al mar anomenada la Gola del Perelló. Aquesta pedania és una de les més aïllades de València, ja que es troba a 19 quilòmetres al sud a través de la CV-500, també coneguda com la carretera del Saler o de l'Albufera.
És notable la presència del Parador de Turisme de l'Albufera, tot just al nord del poble. Igual que el Palmar, és conegut pels seus arrossos.
# Hans von Schuch

Hans von Schuch (Radebeul (Saxònia), 19 de juny, 1886 - Dresden (Saxònia), 24 de novembre, 1963), va ser un violoncel·lista i pedagog musical alemany.
Hans von Schuch va créixer amb els seus pares, el director d'orquestra Ernst von Schuch i la cantant d'òpera Clementine Von Schuch-Proska. Era germà de la soprano de coloratura Liesel von Schuch i de la soprano Käthe von Schuch . La seva filla Clementine von Schuch (1921–2014) també es va convertir en cantant d'òpera.
Schuch va estudiar al Conservatori de Dresden i es va dedicar com a violoncel·lista a Berlín, Viena i Dresden. A partir de 1915 va exercir de professor de música.

## Referències

* ↑ Erika Eschebach, Andrea Rudolph, Stadtmuseum Dresden (Hrsg.): Die Schuchs. Eine Künstlerfamilie in Dresden. Sandstein Verlag, Dresden 2014, ISBN 978-3-95498-098-7, S. 41.
* ↑ Clementine von Schuch bei Operissimo auf der Basis des Großen Sängerlexikons

## Bibliografia

* Erika Eschebach, Andrea Rudolph, Museu de la ciutat de Dresden (eds.): Die Schuchs. Eine Künstlerfamilie in Dresden. Sandstein Verlag, Dresden 2014, ISBN 978-3-95498-098-7.
# Pizza índia

La pizza índia, a voltes citada com Desi Pizza, és un tipus de pizza realitzada amb ingredients propis de la cuina índia. Popular a ciutats com Londres o Nova York, es considera que la pizza índia naix el 1986 a San Francisco, quan Dalvinder Multani adqureix una pizzeria anomenada Zante i comença a comercialitzar pizzes amb ingredients del seu país. Es tracta d'un producte realitzat per immigrants indis, per la qual cosa no és un plat típic de la gastronomia de l'Índia.
Dalvinder treballava a una pizzeria de Nova York, quan el 1986 adquireix la pizzeria Zante a San Francisco. Tot i que el seu objectiu inicial era obrir un restaurant indi, va mantenir en la carta el plat principal de l'anterior establiment, i eventualment, acabaria fusionant les dos cuines, donant lloc a la pizza índia. Inicialment hi oferia dos versions diferents, una vegetariana i una altra amb carn.
Quan a partir de la dècada del 1990 la pizza s'introdueix al mercat indi, amb l'arribada de multinacionals com Pizza Hut el 1996, les cadenes adaptaran les receptes als gustos locals.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Shah, Khushbu. «Why Indian Pizza Will Be Your Next Obsession». Thrillist, 07-11-2018. [Consulta: 20 desembre 2020].
* 1 2 «Curry Pizza? It’s a Thing, and It’s In Santa Rosa». Sonomag, 06-12-2017. [Consulta: 20 desembre 2020].
* 1 2 3 4 «Meet the Godfather of Indian Pizza». Vice, 04-09-2017. [Consulta: 20 desembre 2020].
* ↑ «Zante Pizza In SF Is Famous City-Wide For Its Indian Pizza». Homegrown.co.id. [Consulta: 20 desembre 2020].
* ↑ Thornhill, Jan. Who Wants Pizza?: The Kids' Guide to the History, Science & Culture of Food. Toronto: Maple Tree, 2010. Print.
* ↑ Kretzmann, David. «How Domino's Is Poised to Benefit From India». Fool.com, 21-12-2013. [Consulta: 28 desembre 2013].
# Guitard

Guitard, a vegades escrit Guitart, fou vescomte de Barcelona successor probablement de Gombau (també Gombald) que era el seu pare. Fou marmessor del comte de Barcelona Miró I (966) i va anar dues vegades a la cort califal de Còrdova com a ambaixador del comte Borrell II.
Va estar casat amb Gerberga, de la que no es té cap referència històrica, amb la que va tenir quatre fills:
* Udalard casat amb Riquilda
* Geribert que es va casar amb Ermengarda, germana de Riquilda i, ambdues, filles del comte Borrell II.
* Adalbert († a. 28 nov 1010).
* Filla sense identificar († d. 1 maig 1011), esmentada en un document de Geribert datat el 1011.
Va morir vers el 985 i el va succeir el seu fill gran Udalard.

## Referències

* ↑ Ruiz Domènec, 2006, p. 57.
* ↑ Ruiz Domènec, 2006, p. 238.

## Bibliografia

* Ruiz Domènec, José Enrique. Quan els vescomtes de Barcelona eren. Barcelona: Fundació Noguera, 2006. ISBN 84-9779-475-3. Arxivat 2014-12-20 a Wayback Machine.

## Enllaços externs

* «Guitard». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Abu-Jahl

Abu-l-Hàkam Amr ibn Hixam ibn al-Mughira al-Makhzumí al-Quraixí al-Kinaní (àrab: أبو الحكم عمرو بن هشام بن المغيرة المخزومي القرشي الكناني, Abū l-Ḥakam ʿAmr b. Hixām b. al-Muḡīra al-Maẖzūmī al-Quraxī al-Kinānī), més conegut Abu-Jahl (àrab: أبو جهل, Abū Jahl) o Ibn al-Handhaliyya (mort 624), fou un xeic àrab dels Banu Makhzum dels Quraix de la Meca i un dels caps dels clans comercials de la ciutat.
Va néixer vers el 570 i després del 600 va succeir a al-Walid ibn al-Mughira com a cap dels Banu Makhzum i els clans associats. Oposat a Mahoma va promoure un boicot als mahometans, que van aconseguir el suport dels Banu Hàixim i els Múttalib i no va tenir èxit. Va convèncer Abu-Làhab, successor d'Abu-Tàlib com a cap dels Hàixim, de no donar protecció a Mahoma. Va intentar fer assassinar Mahoma poc abans de l'Hègira (662).
El 623 una caravana seva va estar a punt de ser atacada per Hamza ibn Abd-al-Múttalib a Sif al-Badr; el 624 va dirigir forces per protegir una gran caravana dirigida per Abu-Sufyan que venia de Síria, i encara que la caravana va ser posada en seguretat, va buscar l'enfrontament amb els musulmans i va lliurar la batalla de Badr, on fou derrotat i va morir. El seu lloc fou ocupat per Safwan ibn Umayya (dels Jumah), Suhayl ibn Amr (dels Àmir) i Íkrima ibn Abi-Jahl (el seu fill).

## Bibliografia

* Montgomery Watt, Muhammad at Meca
# Demetri de Bitínia

* Per a altres significats, vegeu «Demetri d'Apamea».
Demetri de Bitínia, en llatí Demetrius, en grec antic Δημητριος, fou un poeta epigramàtic grec autor de dos epigrames inclosos a l'Antologia grega. Els dos parlen de l'escultura d'una vaca que va realitzar l'escultor Miró.
Un Demetri de Bitínia fill de Dífil, és esmentat per Diògenes Laerci, com a filòsof però no se sap si és el mateix personatge. Diògenes Laerci menciona a més un poeta èpic anomenat Demetri, del que en conserva tres versos, i també un Demetri de Tars, un poeta satíric.

## Referències

* ↑ Smith, William «Demetrius of Bithynia». A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. By various writers. Ed. by William Smith. Illustrated by numerous engravings on wood, 1867, pàg. 971 [Consulta: 3 agost 2016].
# Grimpa-soques cuallarg

El grimpa-soques cuallarg (Deconychura longicauda) és un ocell sud-americà de la família dels furnàrids.

## Taxonomia

Segons la Classificació del Congrés Ornitològic Internacional (versió 10.2, 2020) aquesta espècie és l'única del gènere Deconychura, si bé antany s'incloïa també el grimpa-soques gorjapigallat, que actualment és ubicat a Certhiasomus. En la mateixa classificació es reconeixen 7 subespècies:
* D. l. typica Cherrie, 1891, de Costa Rica i l'oest de Panamà.
* D. l. darienensis Griscom, 1929 de l'est de Panamà.
* D. l. minor Todd, 1919, del nord de Colòmbia.
* D. l. longicauda (Pelzeln, 1868) de les Guaianes i Brasil septentrional.
* D. l. connectens JT Zimmer, 1929, de Colòmbia oriental i sud de Veneçuela fins l'est de l'Equador i del Perú i nord-oest de Brasil.
* D. l. pallida JT Zimmer, 1929 del sud-est de Perú, nord de Bolívia i sud-oest de Brasil.
* D. l. zimmeri Pinto, 1974, del Brasil central.
Segons el Handbook of the Birds of the World and BirdLife International Digital Checklist of the Birds of the World (versió 5, 2020), el gènere Deconychura està format per tres espècies. Les tres primeres subespècies formarien una espècie, D. l. longicauda una segona i les tres últimes una tercera, de la següent manera:
* Deconychura typica - grimpa-soques cuallarg menut
* Deconychura longicauda - grimpa-soques cuallarg de la Guaiana
* Deconychura pallida - grimpa-soques cuallarg amazònic.

## Referències

* ↑ grimpa-soques cuallarg menut«Grimpa-soques cuallarg». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 2-1-2021 (català)
* ↑ grimpa-soques cuallarg de la Guaiana«Grimpa-soques cuallarg». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 2-1-2021 (català)
* ↑ grimpa-soques cuallarg amazònic«Grimpa-soques cuallarg». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 2-1-2021 (català)
# Eurométropole Tour 2017

L' Eurométropole Tour 2017 va ser la, 77a edició de l'Eurométropole Tour, es va disputar el diumenge 1 d'octubre de 2017, entre La Louvière i Tournai, sobre un recorregut de 188,6 kilòmetres.
El vencedor final fou l'italià Daniel McLay (Fortuneo-Oscaro), que s'imposà a l'esprint final.

## Classificació final

Font: ProCyclingStats :

## Referències

* ↑ «Victoria al sprint del británico Daniel McLay». mundodeportivo.com, 01-10-2017 [Consulta: 2 octubre 2017].

## Enllaços externs

* Eurométropole Tour 2017 - Lloc web oficial
# Hans von Euler-Chelpin

* Aquest article tracta sobre Hans von Euler-Chelpin. Vegeu-ne altres significats a «Euler (desambiguació)».
Hans Karl August Simon von Euler-Chelpin (Augsburg, Alemanya, 1873 - Estocolm, Suècia 1964) fou un bioquímic i professor universitari suec guardonat amb el Premi Nobel de Química l'any 1929.

## Biografia

Va néixer el 15 de febrer de 1873 a la ciutat alemanya d'Ausburg, situada a l'estat alemany de Baviera. Va iniciar estudis de pintura, però el seu desig d'estudiar els problemes del color, i especialment els colors de l'espectre, va provocar que els canviés pels de ciències. Va estudiar a la Universitat de Göttingen, Wurzburg i Berlín, on es doctorà l'any 1895.
Fou professor de la Universitat d'Estocolm i el 1929 fou nomenat director l'Institut de Bioqímica d'aquesta universitat, càrrec que ocupà fins al 1948. Va morir el 6 de novembre de 1964 a la seva residència d'Estocolm.

## Recerca científica

La seva recerca es va dirigir fonamentalment a l'estudi a la presència de vitamines en alguns vegetals, l'estudi dea carotè com a provitamina A i a la química dels enzims de la fermentació.
L'any 1929 va ser guardonat amb el Premi Nobel de Química, compartit amb Arthur Harden, per les seves investigacions en la fermentació de sucres mitjançant enzims.

## Vegeu també

* Ulf von Euler, fill de Hans von Euler-Chelpin i guardonat amb el Premi Nobel de Medicina o Fisiologia el 1970.

## Enllaços externs

* «Hans von Euler-Chelpin» (en anglès). The Nobel Prize. The Nobel Foundation.
# Gran Premi de Bèlgica del 1999

Resultats del Gran Premi de Bèlgica de Fórmula 1 disputat la temporada 1999 al circuit de Spa-Francorchamps el 29 d'agost del 1999.

## Resultats

| Pos | No | Pilot | Equip | Voltes | Temps / Retirada | Pos. de sortida | Punts |
| 1 | 2 | David Coulthard | McLaren - Mercedes | 44 | 1h 25' 43. 057 | 2 | 10 |
| 2 | 1 | Mika Häkkinen | McLaren - Mercedes | 44 | + 10.469 s | 1 | 6 |
| 3 | 8 | Heinz-Harald Frentzen | Jordan - Mugen - Honda | 44 | + 33.433 s | 3 | 4 |
| 4 | 4 | Eddie Irvine | Ferrari | 44 | + 44.948 s | 6 | 3 |
| 5 | 6 | Ralf Schumacher | Williams - Supertec | 44 | + 48.067 s | 5 | 2 |
| 6 | 7 | Damon Hill | Jordan - Mugen - Honda | 44 | + 54.916 s | 4 | 1 |
| 7 | 3 | Mika Salo | Ferrari | 44 | + 56.249 s | 9 | |
| 8 | 5 | Alessandro Zanardi | Williams - Supertec | 44 | + 1' 07.022 min. | 8 | |
| 9 | 11 | Jean Alesi | Sauber - Petronas | 44 | + 1' 13.848 min. | 16 | |
| 10 | 16 | Rubens Barrichello | Stewart - Ford | 44 | + 1' 20.742 min. | 7 | |
| 11 | 9 | Giancarlo Fisichella | Benetton - Playlife | 44 | + 1' 32.195 min. | 13 | |
| 12 | 19 | Jarno Trulli | Prost - Peugeot | 44 | + 1' 36.154 min. | 12 | |
| 13 | 18 | Olivier Panis | Prost - Peugeot | 44 | + 1' 41.543 min. | 17 | |
| 14 | 10 | Alexander Wurz | Benetton - Playlife | 44 | + 1' 57.745 min. | 15 | |
| 15 | 22 | Jacques Villeneuve | BAR - Supertec | 43 | + 1 Volta | 11 | |
| 16 | 21 | Marc Gené | Minardi - Ford | 43 | + 1 Volta | 21 | |
| Ret | 14 | Pedro de la Rosa | Arrows | 35 | Transmissió | 22 | |
| Ret | 20 | Luca Badoer | Minardi - Ford | 33 | Suspensions | 20 | |
| Ret | 23 | Ricardo Zonta | BAR - Supertec | 33 | Caixa canvi | 14 | |
| Ret | 17 | Johnny Herbert | Stewart - Ford | 27 | Frens | 10 | |
| Ret | 12 | Pedro Diniz | Sauber - Petronas | 19 | Virolla | 18 | |
| Ret | 15 | Toranosuke Takagi | Arrows | 0 | Embragatge | 19 | |

## Altres

* Pole: Mika Häkkinen 1' 50. 329
* Volta ràpida: Mika Häkkinen 1' 53. 955 (a la volta 23)

## Referències

* «La web Oficial de la Fórmula 1». [Consulta: 03 - 04 - 2010].