OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Colibrí de Santa Marta

El colibrí de Santa Marta (Campylopterus phainopeplus) és una espècie d'ocell de la família dels troquílids (Trochilidae) que habita boscos i garrigues de la Sierra Nevada de Santa Marta, al nord-est de Colòmbia.
# Colibrí de Talamanca

El colibrí de Talamanca (Eugenes spectabilis) és una espècie d'ocell de la família dels troquílids que ha estat considerada una subespècie de Eugenes fulgens.

## Hàbitat i distribució

Habita boscos de muntanya a la llarga de la serralada Volcànica Central i la de Talamanca, a Costa Rica, i una petita zona adjacent de Panamà.

## Referències

* ↑ «Colibrí de Talamanca». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 octubre 2024(català)
# Colibrí de Tumbes

El colibrí de Tumbes (Thaumasius baeri) és una espècie d'ocell de la família dels troquílids (Trochilidae) que habita zones àrides de les terres baixes costaneres del Perú i zona limítrofa de l'Equador.
# Colibrí inca de Bonaparte

El colibrí inca de Bonaparte (Coeligena bonapartei) és una espècie d'ocell de la família dels troquílids (Trochilidae) que habita zones forestals des de l'est de Colòmbia fins a l'oest de Veneçuela.

## Referències

* ↑ Comissió dels Noms dels Ocells en Català. Diccionari dels ocells del món: Ocells no passeriformes. Fundació Barcelona Zoo; Institut Català d'Ornitologia; TERMCAT, Centre de Terminologia
# Col·legi de les Teresianes (desambiguació)

«Col·legi de les Teresianes» té aquests significats:
* Col·legi de les Teresianes (Barcelona) o Santa Teresa-Ganduxer, escola al districte barceloní de Sarrià-Sant Gervasi
* Col·legi de les Teresianes (Tarragona), col·legi i convent al municipi de Tarragona
* Col·legi de les Teresianes (Vinebre), complex religiós que inclou convent i escola gestionada per l'orde de les Teresianes
# Confederació d'Associacions de Futbol Independents

La Confederació d'Associacions de Futbol Independents (Confederation of Independent Football Associations, ConIFA en anglès) és una federació d'associacions de futbol, establerta en 2013, amb base a Luleå, Suècia. Es compon dels equips que representen a les nacions, les dependències, els estats no reconeguts, les minories, els pobles sense estat, les regions i les micronacions no afiliades a la FIFA.

## Tornejos ConIFA

* Copa del Món de Futbol ConIFA
* Copa d'Europa de Futbol ConIFA

## Membres

A Juliol 2020
| Europa (31) Abkhàzia Alta Hongria Armènia Otomana Cameria Comtat de Niça Cornualla Crimea Délvidék Elba Francònia  Groenlàndia Illa de Man Lapònia Lazistán Luhansk  Mònaco Occitània Ossètia del Sud Padània Parròquies de Jersey Rècia República d'Artsakh República Popular de Donetsk Romanís Sardenya Székely Terres d'Escània Transcarpàcia Transnístria Xipre del Nord Yorkshire | Àsia (12) Arameus Coreans Units al Japó Karen Kurdistan Lesguians Panjab Papua Occidental Rohingya Ryūkyū Tamil Eelam Tibet Uiguristan Àfrica (9) Barawa Barotselàndia Darfur Matabelelàndia Cabília Sàhara Occidental Somalilàndia Txagos Zanzíbar | les Amèriques (4) Cascàdia Maputxes Quebec Rapa Nui Oceania (4) Hawaii Kiribati Tuvalu Mariya |

## Referències

* 1 2 «Membres». CONIFA.

## Enllaços externs

* Confederació d'Associacions de Futbol Independents - Lloc web oficial (anglès)
# Confederació d'Associacions de Veïns de les Illes Balears

Confederació d'Associacions de Veïns de les Illes Balears és una entitat creada el 1972 que pretén cohesionar i coordinar totes les Associacions de Veïns de les Illes Balears. El 2002 va rebre el Premi Ramon Llull.
Creada en 1972, poc abans dels inicis de la transició espanyola, ha estat un dels principals dinamitzadors de la societat civil de les illes de la mateixa manera que ho ha estat el moviment veïnal arreu dels Països Catalans, ha contribuït a la recuperació i preservació del patrimoni cultural i popular de les Illes Balears i ha fet possible que la participació ciutadana a les institucions públiques fos una realitat.
És una de les entitats organitzadores del Fòrum Social de Mallorca.

## Referències

* ↑ Premis Ramon Llul de 2002
* ↑ «Fòrum Social de Mallorca». Arxivat de l'original el 2016-08-11. [Consulta: 24 juny 2016].
# Copperopolis

Copperopolis és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Califòrnia. Segons el cens del 2000 tenia 2.363 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Copperopolis tenia 2.363 habitants, 959 habitatges, i 717 famílies. La densitat de població era de 42,4 habitants/km².
Dels 959 habitatges en un 27,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 63% hi vivien parelles casades, en un 8,3% dones solteres, i en un 25,2% no eren unitats familiars. En el 19,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 8,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,46 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,81.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23% tenia menys de 18 anys, un 5,1% entre 18 i 24, un 22,2% entre 25 i 44, un 31,3% de 45 a 60 i un 18,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 45 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 96,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 41.677 $ i la renda mediana per família de 46.339 $. Els homes tenien una renda mediana de 42.125 $ mentre que les dones 30.833 $. La renda per capita de la població era de 23.530 $. Entorn del 8,6% de les famílies i el 12,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Copperopolis». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 17 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Copperopolis». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 17 juliol 2010].
# Coscinia

Coscinia és una espècie de lepidòpter ditrisi de la família dels erèbids (Erebidae), subfamília Arctiinae

## Espècies

* Coscinia benderi Marten 1957
* Coscinia bifasciata (Rambur, 1832)
* Coscinia cribraria (Linnaeus, 1758)
* Coscinia libyssa (Püngeler, 1907)
* Coscinia liouvillei Le Cerf, 1928
* Coscinia mariarosae Expósito, 1991
* Coscinia romeii Sagarra, 1924

### Espècies anteriorment col·locades en Coscinia

* Spiris striata Linnaeus, 1758
** Syn. Coscinia striata

## Galeria

* Coscinia cribraria larva
* Coscinia cribraria
* Coscinia bifasciata
* Coscinia striata

## Referències

* ↑ «EOL» (en anglès). [Consulta: 22 febrer 2016].
* ↑ «Catalogue of Life» (en anglès). [Consulta: 22 febrer 2016].

## Enllaços externs

* Funetː Coscinia
* Biodiversidad Virtualː Coscinia (castellà)
# Coscinia cribraria

Coscinia cribraria és una espècie de lepidòpter ditrisi de la família dels erèbids (Erebidae), subfamília Arctiinae.

## Distribució

Es troba a Europa excepte en les àrees de més al nord; també al nord-oest d'Àfrica, el Kazakhstan, Sibèria, Mongòlia i al nord-oest i nord-est de la Xina.

## Biologia

Fa 30-35 mm d'envergadura alar. Els adults volen de juliol a agost, depenent de la ubicació.
Les larves s'alimenten de diverses plantes herbàcies, incloent Festuca, Calluna vulgaris i Plantago lanceolata.

## Galeria

* Coscinia cribraria larva
* Coscinia cribraria
* Coscinia cribraria
* Il·lustració del volum 5 d'Entomologia britànica de John Curtis

## Referències

* ↑ «BioLib - Coscinia cribaria» (en anglès). [Consulta: 22 juliol 2024].

## Enllaços externs

* ː Coscinia cribraria
* UKmothsː Coscinia cribraria
* Lepiforumː Coscinia cribraria
* Funetː Coscinia cribraria
* Biodiversidad Virtualː Coscinia cribraria (castellà)
# Copa del Món de Futbol de 1974 - Grup 4

El Grup 4 de la Copa del Món de Futbol 1974, disputada a l'Alemanya Occidental, estava compost per quatre equips, que s'enfrontaren entre ells amb un total de 6 partits. Els dos millors classificats passaren a jugar la segona fase.

## Integrants

El grup 4 està integrat per les seleccions següents:
| Polònia | Argentina | Itàlia | Haití |

## Classificació

| Pos | Equip | PJ | PG | PE | PP | GF | GC | DG | Pts | Classificació |
| 1 | Polònia | 3 | 3 | 0 | 0 | 12 | 3 | +9 | 6 | Avança a la segona fase |
| 2 | Argentina | 3 | 1 | 1 | 1 | 7 | 5 | +2 | 3 | Avança a la segona fase |
| 3 | Itàlia | 3 | 1 | 1 | 1 | 5 | 4 | +1 | 3 | |
| 4 | Haití | 3 | 0 | 0 | 3 | 2 | 14 | −12 | 0 | |

## Partits
### Itàlia vs Haití

| Itàlia | 3–1 | Haití |
| Rivera 52' Benetti 66' Anastasi 79' | Informe | Sanon 46' |

### Polònia vs Argentina

| Polònia | 3–2 | Argentina |
| Lato 7', 62' Szarmach 8' | Informe | Heredia 60' Babington 66' |

### Argentina vs Itàlia

| Argentina | 1–1 | Itàlia |
| Houseman 20' | Informe | Perfumo 35' (p.p.) |

### Haití vs Polònia

| Haití | 0–7 | Polònia |
| | Informe | Lato 17', 87' Deyna 18' Szarmach 30', 34', 50' Gorgoń 31' |

### Argentina vs Haití

| Argentina | 4–1 | Haití |
| Yazalde 15', 68' Houseman 18' Ayala 55' | Informe | Sanon 63' |

### Polònia vs Itàlia

| Polònia | 2–1 | Itàlia |
| Szarmach 38' Deyna 44' | Informe | Capello 85' |
# Creu de la Mà

«Creu de la Mà» té aquests significats:
* Creu de la Mà (Figueres), escultura a Figueres
* Centre cívic Creu de la Mà, centre cívic d'un barri de Figueres
* Creu de la Mà (Caldes de Malavella), bifurcació del Camí Ral de Girona a Barcelona, a Caldes de Malavella
# Coriolà (desambiguació)

«Coriolà» té aquests significats:
* Coriolà: heroi llegendari romà
* Coriolà (Beethoven): composició de Ludwig van Beethoven de 1807
* Coriolà (Shakespeare): tragèdia de William Shakespeare apareguda el 1607
* Coriolà (grup): banda de música
# Crenicichla acutirostris

Crenicichla acutirostris és una espècie de peix de la família dels cíclids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 23 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a la conca del riu Amazones.

## Referències

* ↑ Heckel, J. J. 1840. Johann Natterer's neue Flussfische Brasilien's nach den Beobachtungen und Mittheilungen des Entdeckers beschrieben (Erste Abtheilung, Die Labroiden). Ann. Wien. Mus. Naturges. v. 2: 325-471, Pls. 29-30.
* ↑ BioLib
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Axelrod, H. R. The Most Complete Colored Lexicon of Cichlids: Every Known Cichlid Illustrated in Color (en anglès). TFH Publications, 1993. ISBN 9780866224222.
* Goldstein, R.J.: Cichlids of the world.T.F.H. Publications Inc. Neptune City, Nova Jersey, Estats Units. Any 1988.
* Günther, A. 1862. Catalogue of the fishes in the British Museum. Catalogue of the Acanthopterygii, Pharyngognathi and Anacanthini in the collection of the British Museum. Cat. Fishes v. 4: i-xxi + 1-534.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Kullander, S.O. 2003. Cichlidae (Cichlids). p. 605-654. A R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Römer U.: Cichliden Atlas, Bd. 1. Melle. 1311 p. Any 1998.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Corporación Nuevo Cúcuta Deportivo

El Corporación Nuevo Cúcuta Deportivo, més conegut com a Cúcuta Deportivo, és un club de futbol de la ciutat de Cúcuta, Norte de Santander, Colòmbia.

## Història

El club va ser fundat el 10 de setembre de 1924 amb el nom de Cúcuta Sports Club. El club disputà els seus primers partits fora de Colòmbia el 1926 a Caracas, Veneçuela i dos anys més tard a La Guaira, també a Veneçuela. Aquest mateix any participà en els primers Jocs Esportius Nacionals de Colòmbia a la ciutat de Cali.
El 15 de maig de 1949, el president de la lliga colombiana convidà els directors dels clubs Club Colpet, Chinaquillo, Guasimales i Unión Frontera a reforçar el Cúcuta Deportivo de cara a prendre part a la nova lliga professional del país.
El 1954, una crisi econòmica forçà el club a deixar la lliga durant dos anys. El 1995 baixà a la segona divisió, Primera B. L'any següent guanyà aquesta categoria i retornà a primera però tornà a perdre la categoria. Es mantingué en aquesta categoria fins al 2005. El 2006 es proclamà per primer cop campió colombià i es classificà per primer cop per la Copa Libertadores de América.
Amb l'Atlético Bucaramanga disputa el clàssic de la Colòmbia occidental.

## Palmarès

* Fútbol Profesional Colombiano (1): 2006-II
* Primera B (2): 1995-96, 2005

## Jugadors destacats

* Gyula Zsengeller
* Eusebio Tejera
* Schubert Gambetta
* Bibiano Zapiraín
* Carlos Zunino
* Omar Verdún
* Juan Ramón Carrasco
* Nelson Silva Pacheco
* Héctor Ricardo Viera
* Sergio Santín
* Juan Ramón Verón
* Hugo Horacio Lóndero
* Hector Roganti
* César Cueto
* Guillermo La Rosa
* Rolando Serrano
* Germán González
* Albeiro Usuriaga
* Arnoldo Iguaran
* Faustino Asprilla
* Robinson Zapata
* Ruben Dario Bustos
* Macnelly Torres
* Blas Perez

## Referències

* ↑ Història de Cúcuta Deportivo (castellà)
* ↑ [«El Tiempo web (castellà)». Arxivat de l'original el 2007-07-14. [Consulta: 9 març 2008]. El Tiempo web (castellà)]

## Enllaços externs

* Web oficial
* Web a DIMAYOR Arxivat 2008-08-20 a Wayback Machine.
# Corporate

Corporate és una pel·lícula francesa del 2017 escrita i dirigida per Nicolas Silhol. A França, la pel·lícula va rebre el reconeixement de la crítica. L'11 de desembre de 2020 es va estrenar el doblatge en català a TV3.

## Argument

L'Émilie Tesson-Hansen és una directiva brillant i freda de l'empresa Esen, un grup d'alimentació industrial. Un dels membres del seu equip ha estat intentant repetidament reunir-se amb ella. Finalment l'aborda al carrer, on ella li diu que no és desitjat a la companyia i que hauria de renunciar a la feina. Poc després, es treu la vida saltant de l'edifici. S'obre una investigació per part d'un inspector de treball. Considerada culpable per la directora de recursos humans i pels seus superiors, l'Emilie decideix evitar la presó i salvar-se. Ella revela a l'investigador els mètodes perniciosos d'assetjament i l'assetjament laboral practicats a Esen.

## Repartiment

* Céline Sallette: Émilie Tesson-Hansen
* Lambert Wilson: Stéphane Frontart, cap de recursos humans
* Violaine Fumeau: Marie Borrel, inspectora de trbeall
* Stéphane De Groodt: Vicent
* Charlie Anson: Colin Hansen, marit de l'Émilie
* Alice de Lencquesaing: Sophie, assistenta de l'Émilie
* Camille Japy: Catherine, una amiga
* Hyam Zaytoun: Patricia Suarez, assistenta de Frontcart
* Jacques Chambon: director de finances
* Arnaud Bedouët: Jean-Louis Maury
* Xavier De Guillebon: Didier Dalmat
* Edith Saulnier: Juliette Dalmat, filla de Didier
* Nathalie Sportiello: director de relacions públiques
* Pierre-Loup Silhol: Léo Hansen
* Yun Lai: un home de negocis coreà

## Referències

* ↑ Fita d'Allociné
* ↑ (francès)Nicolas Silhol nous parle de Corporate
* ↑ (francès)Séance critique : "Corporate", de Nicolas Silhol Arxivat 2017-10-09 a Wayback Machine.
* ↑ «Corporate». ésAdir. [Consulta: 11 desembre 2021].
# Copa iugoslava de bàsquet

La copa iugoslava de bàsquet, en serbo-croat Jugoslavija Kup, va ser la segona competició basquetbolística que es disputà a l'antiga República Federal Socialista de Iugoslàvia.
Amb la desintegració de Iugoslàvia, la competició es mantingué però només amb representants de Sèrbia i Montenegro. Per a més informació d'aquesta copa vegeu l'article: copa serbo-montenegrina de bàsquet.

## Historial

| Temporada | Guanyador | Resultat | Finalista |
| 1959 | ŽKK Ljubljana | mini lliga | OKK Beograd |
| 1960 | OKK Beograd | mini lliga | AŠK Olimpija |
| 1961 | No disputada | No disputada | No disputada |
| 1962 | OKK Beograd | 103–82 | Partizan |
| 1962–68 | No disputada | No disputada | No disputada |
| 1968–69 | Lokomotiva | 78–77 | AŠK Olimpija |
| 1969–70 | Zadar | 64–60 | Jugoplastika |
| 1970–71 | Crvena zvezda | 82–70 | AŠK Olimpija |
| 1971–72 | Jugoplastika | 88–81 | Lokomotiva |
| 1972–73 | Crvena zvezda | 71–65 | Partizan |
| 1973–74 | Jugoplastika | 92–85 | Crvena zvezda |
| 1974–75 | Crvena zvezda | 82–72 | Jugoplastika |
| 1975–76 | Radnički | 89-75 | Rabotnički |
| 1976–77 | Jugoplastika | 80–62 | Kvarner |
| 1977–78 | Bosna | 98–87 | Radnički |
| 1978–79 | Partizan | 93–86 | Zadar |
| 1979–80 | Cibona | 68–62 | Bosna |
| 1980–81 | Cibona | 112–87 | Kvarner |
| 1981–82 | Cibona | 90–79 | Iskra Olimpija |
| 1982–83 | Cibona | 92–79 | Rabotnički |
| 1983–84 | Bosna | 92–78 | Alkar |
| 1984–85 | Cibona | 104–83 | Jugoplastika |
| 1985–86 | Cibona | 110–98 | Bosna |
| 1986–87 | IMT | 76–73 | Smelt Olimpija |
| 1987–88 | Cibona | 82–80 | Jugoplastika |
| 1988–89 | Partizan | 87–74 | Jugoplastika |
| 1989–90 | Jugoplastika | 79–77 | Crvena zvezda |
| 1990–91 | POP 84 | 80–79 | Cibona |
| 1991–92 | Partizan | 105–70 | Bosna |

## Palmarès

| Club | Títols | Finalista | Anys campió |
| Cibona | 8 | 2 | 1968–69, 1979–80, 1980–81, 1981–82, 1982–83, 1984–85, 1985–86, 1987–88 |
| Split | 5 | 5 | 1971–72, 1973–74, 1976–77, 1989–90, 1990–91 |
| Crvena zvezda | 3 | 2 | 1970–71, 1972–73, 1974–75 |
| Partizan | 3 | 2 | 1978–79, 1988–89, 1991–92 |
| Bosna | 2 | 3 | 1977–78, 1983–84 |
| OKK Beograd | 2 | 1 | 1960, 1962 |
| Zadar | 1 | 1 | 1969–70 |
| Radnički | 1 | 1 | 1975–76 |
| ŽKK Ljubljana | 1 | 0 | 1959 |
| IMT | 1 | 0 | 1986–87 |
| Olimpija | 0 | 5 | |
| Rabotnički | 0 | 2 | |
| Kvarner | 0 | 2 | |
| Alkar | 0 | 1 | |

## Enllaços externs

* Copa iugoslava a vilacom Arxivat 2006-09-04 a Wayback Machine.
# Cristina Garmendia Mendizábal

Cristina Garmendia Mendizábal (Sant Sebastià, 21 de febrer de 1962) és una biòloga, empresària i professora universitària basca que, sense estar afiliada a cap partit polític, va ser ministra de Ciència i Innovació durant la IX Legislatura.

## Biografia

Va néixer el 21 de febrer de 1962 a la ciutat de Sant Sebastià. Va estudiar Biologia a la Universitat de Sevilla, en la qual es va llicenciar, i posteriorment es va doctorar a la Universitat Autònoma de Madrid especialitzant-se en Genètica l'any 1985. Va compaginar el seu doctorat amb la docència universitària com a professora ajudant de genètica i biologia molecular a la mateixa Universitat Autònoma.

### Activitat empresarial

Amb la realització d'un màster en direcció d'empreses a la Universitat de Pamplona el 1990, Cristina Garmendia es va vincular amb l'activitat empresarial. A partir de 1992 assumeix diferents responsabilitats en l'àrea de desenvolupament de negoci del Grup Amasúa, grup empresarial dedicat a la indústria pesquera, ocupant la vicepresidència executiva i la direcció financera. Abandonà els seus càrrecs en aquesta empresa el 2001.
L'any 2000 va fundar, juntament amb els professors del CSIC Carlos Martínez i Antonio Bernad, l'empresa Genetrix, dedicada al desenvolupament de tecnologies biomèdiques i medicamentals. La seva importància radica que va ser la primera empresa privada sorgida a partir del treball d'investigació realitzat pel Centre Nacional de Biotecnologia amb seu a Madrid. Garmendia fou pionera a l'hora d'establir les bases d'una indústria de biotecnologia a Espanya, en traslladar el know-how de la investigació biomèdica acadèmica espanyola a l'àmbit del món empresarial.
El març de 2005 fou nomenada presidenta de l'Associació Espanyola de Bioempreses (Asebio), agrupació d'empreses del sector de la biotecnologia, i l'any 2006 va esdevenir membre de la junta directiva de la CEOE. Així mateix fou fundadora i presidenta d'Inbiomed, fundació que alberga el primer banc de cèl·lules mare adultes a Espanya.
El 2024 fou nomenada vicepresidenta de Logista.

## Activitat política

El 14 d'abril de 2008 fou nomenada Ministra de Ciència i Innovació per part del President José Luis Rodríguez Zapatero en la formació del Consell de Ministres de la IX Legislatura tot i que no era afiliada al PSOE. Des d'aquesta responsabilitat va tenir la missió de potenciar l'R+D (recerca i desenvolupament), un sector en el qual Espanya acumula un gran retard històric.

## Referències

* ↑ Hernández, Nuria. «Cristina Garmendia, la exministra que fabrica respiradores con el apoyo de Felipe y Letizia» (en castellà). Vanity Fair, 03-04-2020. [Consulta: 19 desembre 2021].
* ↑ Transporte, Redacción Ruta del. «Luis Isasi, nuevo presidente no ejecutivo de Logista» (en castellà), 05-02-2024. [Consulta: 26 agost 2024].
* ↑ Bernardo, Ángela «Ciencia en España: sus problemas tienen más de 300 años» (en castellà). Hipertextual, 11-08-2015.

## Enllaços externs

* (castellà) Carme Chacón será ministra de Defensa y Cristina Garmendia, de Innovación
# Crocidura watasei

Crocidura watasei és una espècie de mamífer de la família de les musaranyes (Soricidae) que és endèmica del Japó.

## Referències

* ↑ Cassola, F. (2016). "Crocidura watasei." 2016 Llista Vermella de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, edició 2016. [Consulta: 4 abril 2023]

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
# Còdex Badiano

El Còdex Badiano —conegut també com a Còdex De la Cruz-Badiano, o pel seu títol en llatí Libellus de medicinalibus indorum herbis (Llibre de les herbes medicinals dels indis)— és un escrit sobre plantes medicinals asteques, escrit originàriament em nàhuatl pel xochimilca Martín de la Cruz —alumne del Colegio de Santa Cruz de Tlatelolco— al voltant del 1552. L'original en nàuatl desaparegué. Fou traduït al llatí per Juan Badiano, també xochimilca i estudiant del Colegio da Santa Cruz. Un altre nom amb què és conegut aquest còdex és Barberini, ja que Francesco Barberini fou el seu posseïdor durant els primers anys del segle xvii.

## Història

Jacobo de Grado, frare encarregat del convent i col·legi de Santa Cruz de Tlatelolco, tenia en el seu poder el text creat i traduït per Francisco de Mendoza, fill d'Antonio de Mendoza, primer virrei de Nova Espanya. Mendoza envià el text cap a Espanya, on fou dipositat a la Biblioteca Reial. És probable que hi hagués romàs fins al segle xvii, quan apareix en poder de Diego de Cortavila y Sanabria, farmacèutic de Felip IV. De Cortavila el va passar al cardenal italià Francesco Barberini, potser mitjançant propietaris interposats. El Libellus romangué a la biblioteca de Barberini fins al 1902, quan aquesta biblioteca passà a formar part de la Biblioteca Vaticana. El 1990, el papa Joan Pau II retornà el còdex a Mèxic, on roman custodiat per la Biblioteca de l'Instituto Nacional de Antropologia e Historia (INAH), a ciutat de Mèxic.

## Contingut

Aquest llibre, amb gràfics molt desenvolupats, aparegué el 1925 a la Biblioteca del Vaticà, després de segles d'aparent pèrdua.
El llibre sobre fitoteràpia mexicana de Martín de la Cruz és un important llegat per a la botànica i la medicina tradicionals. També en els últims anys, el seu estudi va permetre al grup de José Luis Mateos, de l'Instituto Mexicano del Seguro Social, trobar el principi actiu del cihuapahtli o zoapatl. De la Cruz esmenta que aquest vegetal es feia servir per facilitar el part. Investigacions posteriors ratificaren que el zoapatl conté una poderosa oxitocina, que provoca les contraccions de l'úter.

## Notes

* ↑ «Flora Medicinal Indígena de México // mazahua». Arxivat de l'original el 2014-12-20. [Consulta: 3 gener 2016].

## Referències

* GARRITZ RUIZ, Andoni e CHAMIZO, José Antonio. Del tequesquite al ADN. Algunas facetas de la química en México, 1997. ISBN 968-l6-5232-0.