OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Dia Mundial de la Síndrome de Down

El Dia Mundial de la Síndrome de Down definit per l'Assemblea General de les Nacions Unides per al 21 de març, se celebra des del 2012.
L'objectiu és augmentar la consciència pública sobre la qüestió i recordar la dignitat inherent, la vàlua i les valuoses contribucions de les persones amb discapacitat intel·lectual com a promotors del benestar i de la diversitat de les seves comunitats. També vol ressaltar la importància de la seva autonomia i independència individual, en particular la llibertat de prendre les seves pròpies decisions.

## Origen

En desembre de 2011 l'Assemblea General va designar el 21 de març. Es va escollir el dia 21 del mes 3 perquè l'alteració genètica causant de la síndrome és la 21 i el parell cromosomàtic té 3 cromosomes. La idea original va ser proposada per Stylianos E. Antonarakis, metge genetista a Suïssa i adoptat per ART21, el seu grup de pacients.
Els primers esdeveniments es van realitzar en 1992, Ginebra. Cada any, durant els dies anteriors i posteriors a la data, les organitzacions relacionades organitzen i participen en esdeveniments per conscienciar de l'existència i necessitats que la Síndrome de Down provoca.

## Temes per any

| any | tema |
| 2021 | Connectar |
| 2020 | Vam decidir |
| 2019 | No deixar ningú enrere |
| 2018 | Què aporto jo a la meva comunitat |
| 2017 | La meva veu la meva comunitat. Habilitar les persones perquè puguin expressar-se, ser escoltats i influir en la política i l'acció de govern, per tal que s'integrin plenament en les comunitats |
| 2016 | Els meus Amics, la meva Comunitat. Els beneficis dels entorns inclusius per als nens del present i dels adults de demà. |
| 2015 | Les meves oportunitats, les meves opcions. Gaudir de plena igualtat de drets i el paper de les famílies. |

## Síndrome de Down

La síndrome es va descobrir el 1959 com un desordre de cromosomes i és un tema d'actualitat permanent que afecta en el dia a dia de forma molt variada en un ampli rang de persones a tot el món. Es calcula que un de cada 733 nadons neixen amb aquesta síndrome. Només als Estats Units hi ha més de 400.000 persones amb aquesta síndrome.

## Vegeu també

* Dia Internacional de les Persones amb Discapacitat (3 de desembre)
* Dia Mundial de Conscienciació sobre l'Autisme (2 d'abril)
* Dia mundial de la salut mental (10 d'octubre)
* Dia dels Drets Humans (10 de desembre)

## Referències

* ↑ Día Mundial del Síndrome de Down Organización de las Naciones Unidas
* ↑ «A/RES/66/149%20A/RES/66/149 - S - A/RES/66/149%20A/RES/66/149». undocs.org. [Consulta: 21 març 2020].
* ↑ Pérez, Álvaro Quetglas. «¿Por qué el 21 de marzo se celebra el Día Internacional del síndrome de Down?» (en castellà). El Blog de la Fundación Adecco, 13-03-2020. [Consulta: 19 octubre 2020].
* ↑ Down Syndrome International, World Down Syndrome Day.
* ↑ «Día Mundial del Síndrome de Down». Naciones Unidas. [Consulta: 26 maig 2020].
* ↑ National Down Syndrome Society, (NDSS) Facts About Down Syndrome.
# Dubkí (Rostov)

* Per a altres significats, vegeu «Dubkí».
Dubkí (en rus: Дубки) és un poble (un possiólok) de l'óblast de Rostov, a Rússia, segons el cens rus del 2010 tenia 254 habitants. Pertany al districte de Zernograd.

## Referències

* ↑ «Топографическая карта Ростовской области. Генштаб Советской Армии.». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 21 febrer 2016].
* ↑ «Почвенная карта России». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 21 febrer 2016].
* ↑ Plantilla:Публикация
# Dubkí (Saràtov)

* Per a altres significats, vegeu «Dubkí».
Dubkí (en rus: Дубки) és un poble (un possiólok) de l'óblast de Saràtov, a Rússia, segons el cens del 2016 tenia 4.853 habitants. Pertany al districte municipal de Saràtov.

## Referències

* ↑ «О преобразовании Соколовского, Михайловского, Краснооктябрьского, Вольновского, Дубковского, Расковского, Усть-Курдюмского, Александровского муниципальных образований Саратовского муниципального района Саратовской области, муниципального образования "Город Саратов" и внесении изменений в некоторые законодательные акты Саратовской области от 25 ноября 2021 - docs.cntd.ru». Arxivat de l'original el 2021-12-27.
* ↑ «Карта села Александровки в Саратовской области с улицами и номерами домов». mapdata.ru. Arxivat de l'original el 2020-10-17. [Consulta: 30 març 2020].
# Driver (saga de videojocs)

El Driver és una saga de videojocs basats en missions de conducció per PlayStation, PlayStation 2, Xbox, Game Boy Advance, ordinador i PlayStation 3. Desenvolupat per Reflections Interactive, publicat originàriament per GT Interactive, i ara es publica per Atari. Hi ha quatre jocs d'aquesta saga, l'últim llançat el 14 de març del 2006. Recentment, Ubisoft ha comprat la franquícia Atari, i els 80 treballadors que treballaven a Reflections Interactive ho faran des de Ubisoft.
L'agost de 2011, la sèrie havia venut més de 16 milions d'unitats mundialment.

## Jocs

* Driver
* Driver 2
* DRIV3R
** Driver Vegas - Videojoc exclusiu per a telèfon mòbil.
* Driver: Parallel Lines
** Driver PS3 - Un possible joc de la saga Driver per a la PlayStation 3.
* Driver: San Francisco

## Referències

* ↑ «At a glance». Ubisoft, 28-02-2011. [Consulta: 19 abril 2011].

## Enllaços externs

* Web mirall del Driver original
* Comunitat de fans francesa del Driver
Viccionari
# EA

EA té els següents significats:
* Política:
** Eusko Alkartasuna.
** Estado Aragonés (EA), partit polític nacionalista aragonès d'esquerres, creat a Barcelona el 1933.
** Estau Aragonés (EA), partit polític independentista aragonès creat el 2006.
* Videojocs: Electronic Arts.
** EA Canada.
** EA UK, empresa desenvolupadora de videojocs ubicada a Guildford, Surrey, part d'Electronic Arts.
# E99

La ruta europea E99 és una carretera que forma part de la Xarxa de carreteres europees. Comença a Doğubayazıt (Turquia) i finalitza a Şanlıurfa (Turquia). Té una longitud de 667 km. Té una orientació de nord a sud i passa per les ciutats de Doğubayazıt, Muradiye, Bitlis, Diyarbakir i Şanlıurfa.
# Ecsenius lineatus

Ecsenius lineatus és una espècie de peix de la família dels blènnids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 9 cm de longitud total.

## Reproducció

És ovípar.

## Hàbitat

És un peix marí de clima tropical i associat als esculls de corall que viu fins als 1-28 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba des del Iemen fins al nord-oest d'Austràlia, les Filipines i el Japó.

## Referències

* 1 2 3 «Ecsenius lineatus» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).
* 1 2 Masuda, H.; Amaoka, K.; Araga, C.; Uyeno, T.; Yoshino, T. 日本産魚類大図鑑 (Enciclopèdia japonesa del peix) (en japonès). 1. 東海大学出版会 (Tokai University Press), 1984. ISBN 9784486050544.
* ↑ Breder, C.M. i D.E. Rosen, 1966. Modes of reproduction in fishes. T.F.H. Publications, Neptune City (Estats Units). 941 p.
* ↑ Springer, V.G. i G.R. Allen, 2004. Ecsenius caeruliventris and Ecsenius shirleyae, two new species of blenniid fishes from Indonesia, and new distribution records for other species of Ecsenius. Zootaxa 791:1-12.
# Ecsenius dilemma

Ecsenius dilemma és una espècie de peix de la família dels blènnids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 3,1 cm de longitud total.

## Reproducció

És ovípar.

## Hàbitat

És un peix marí de clima tropical i associat als esculls de corall fins als 34 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba a les Filipines.

## Referències

* 1 2 3 «Ecsenius dilemma» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).
* ↑ Breder, C.M. i D.E. Rosen, 1966. Modes of reproduction in fishes. T.F.H. Publications, Neptune City (Estats Units). 941 p.

## Bibliografia

* Chapman, W. M. & Schultz, L. P., 1952. Review of the fishes of the blennioid genus Ecsenius, with descriptions of five new species. Proceedings of the United States National Museum v. 102 (3310): 507-528.
* Hardy, J.D. Jr., 2003. Coral reef fish species. NOAA\National Oceanographic Data Center. NODC Coral Reef Data and Information Management System. Estats Units. 537 p.
* Helfman, G.; Collette, B.; Facey, D. The Diversity of Fishes (en anglès). Wiley, 1997. ISBN 978-0-86542-256-8.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Myers, R.F., 1991. Micronesian reef fishes. Second Ed. Coral Graphics, Barrigada, Guam. 298 p.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Springer, V. G., 1971. Revision of the fish genus Ecsenius (Blenniidae, Blenniinae, Salariini). Smithsonian Contributions to Zoology Núm. 72: 1-74.
* Springer, V. G., 1972: Additions to revisions of the blenniid fish genera Ecsenius and Entomacrodus, with descriptions of three new species of Ecsenius. Smithsonian Contributions to Zoology Núm. 134: 1-13.
* Springer, V. G., 1988. The Indo-Pacific blenniid fish genus Ecsenius. Smithsonian Contributions to Zoology Núm. 465: i-iv + 1-134, col. Pls. 1-14.
* Springer, V.G., 1986. Blenniidae. p. 742-755. A M.M. Smith i P.C. Heemstra (editors) Smiths' sea fishes. Springer-Verlag, Berlín.
* Springer, V.: Blennies. Planes 214-217 a W.N. Eschmeyer, J. R. Paxton, editors. Encyclopedia of Fishes – 2a edició, San Diego, Califòrnia: Academic Press. Any 1994.
* Wheeler, A.: The World Encyclopedia of Fishes, 2a edició, Londres: Macdonald. Any 1985.
# Ecsenius collettei

Ecsenius collettei és una espècie de peix de la família dels blènnids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 5 cm de longitud total.

## Reproducció

És ovípar.

## Hàbitat

És un peix marí de clima tropical i associat als esculls de corall que viu fins als 15 m de fondària.

## Distribució geogràfica

És endèmic de Papua Nova Guinea.

## Referències

* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Breder, C.M. i D.E. Rosen, 1966. Modes of reproduction in fishes. T.F.H. Publications, Neptune City (Estats Units). 941 p.
* ↑ Kailola, P.J., 1987. The fishes of Papua New Guinea. A revised and annotated checklist. Vol. 1. Myxinidae to Synbranchidae. Research Bulletin Núm. 41. Department of Fisheries and Marine Resources, Port Moresby, Papua Nova Guinea. 194 p.

## Bibliografia

* Chapman, W. M. & Schultz, L. P., 1952. Review of the fishes of the blennioid genus Ecsenius, with descriptions of five new species. Proceedings of the United States National Museum v. 102 (3310): 507-528.
* Hardy, J.D. Jr., 2003. Coral reef fish species. NOAA\National Oceanographic Data Center. NODC Coral Reef Data and Information Management System. Estats Units. 537 p.
* Helfman, G.; Collette, B.; Facey, D. The Diversity of Fishes (en anglès). Wiley, 1997. ISBN 978-0-86542-256-8.
* Hunnam, P.A. Jenkins, N. Kile i P. Shearman, 2001. Bismarck-Solomon Seas Ecoregion: Papua New Guinea Solomon Islands. p. 86. A Mangubhai, S., B. Masianini, D. Gorman i A. Jenkins (eds). Marine Resource Management and Conservation Planning.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Myers, R.F., 1991. Micronesian reef fishes. Second Ed. Coral Graphics, Barrigada, Guam. 298 p.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Springer, V. G., 1971. Revision of the fish genus Ecsenius (Blenniidae, Blenniinae, Salariini). Smithsonian Contributions to Zoology Núm. 72: 1-74.
* Springer, V. G., 1972: Additions to revisions of the blenniid fish genera Ecsenius and Entomacrodus, with descriptions of three new species of Ecsenius. Smithsonian Contributions to Zoology Núm. 134: 1-13.
* Springer, V. G., 1988. The Indo-Pacific blenniid fish genus Ecsenius. Smithsonian Contributions to Zoology Núm. 465: i-iv + 1-134, col. Pls. 1-14.
* Springer, V.G., 1986. Blenniidae. p. 742-755. A M.M. Smith i P.C. Heemstra (editors) Smiths' sea fishes. Springer-Verlag, Berlín.
* Springer, V.: Blennies. Planes 214-217 a W.N. Eschmeyer, J. R. Paxton, editors. Encyclopedia of Fishes – 2a edició, San Diego, Califòrnia: Academic Press. Any 1994.
* Wheeler, A.: The World Encyclopedia of Fishes, 2a edició, Londres: Macdonald. Any 1985.
# Eduard Bueno Ferrer

Eduard Bueno Ferrer (Barcelona, 8 de febrer de 1940) és un ex-empresari i polític català, diputat al Parlament de Catalunya en la II Legislatura.

## Biografia

És diplomat en el programa d'alta direcció d'empreses (PDADE) de l'Institut d'Estudis Superiors de l'Empresa (IESE) en 1972-1973. Treballà com a administrador de finques i agent de la propietat immobiliària.
Participà en la fundació de l'Associació d'Empresaris Independents, de la que en fou president fins al 1978. El 1977 fou representant de les organitzacions empresarials espanyoles a l'Organització Internacional del Treball (OIT). Membre de la junta i comissió executiva de l'Associació de promotors i constructors d'edificis de Barcelona el 1977-1978. Participà en el primer Consell per a la creació de la Confederació Espanyola d'Organitzacions Empresarials (CEOE), fundador i president fins al 1981 de la Societat de Garanties Recíproques de Catalunya. El 1980 fou membre de la junta de propietaris del Gran Teatre del Liceu i vicepresident primer del Cercle del Liceu.
El 1983 fou nomenat president d'Aliança Popular a Catalunya i va ser elegit diputat per la circumscripció de Barcelona a les eleccions al Parlament de Catalunya de 1984, on fou membre de la Comissió d'Economia, Finances i Pressupost i de la Sindicatura de Comptes del Parlament de Catalunya. Va renunciar al seu escó en 1985. No es presentà a la reelecció el 1988 i es dedicà al sector privat.
President de la societat immobiliària Ibusa i soci de negocis de Javier de la Rosa, fou acusat d'haver prestat 10 milions de pessetes al jutge Lluís Pascual Estevill el 1993 El 2007 es va veure implicat en el Cas Hisenda, juntament amb Josep Lluís Núñez i Joan Josep Folchi i Bonafonte. El judici s'inicià el setembre de 2009, en el que se l'acusa de prevaricació continuada i falsedat documental. El jutge li'n demana quatre anys de presó. El final va ser condemnat a un any i vuit mesos de presó.

## Referències

* ↑ Diputats del Parlament de Catalunya en la II Legislatura p. 47
* ↑ Estevill tuvo préstamos del empresario al que ayudo a vender Urbas cuando era juez, El País, 29 de gener de 1996
* ↑ El fiscal demana 8 anys de presó per a Núñez Arxivat 2014-12-21 a Wayback Machine., e-notícies
* ↑ Arranca el macrojuicio de corrupción de Hacienda en Barcelona en los años 90 El Mundo, 15-9-2009
* ↑ El macroproceso contra la trama corrupta de Hacienda sienta en el banquillo a De la Rosa y Núñez a El Periódico de Catalunya, 15-99-2009
* ↑ «Ordre de presó per a dos inspectors d'Hisenda». El Periodico, 14-11-2003.

## Enllaços externs

* Perfil de candidat a La Vanguardia, 2 de maig de 1984
# Edició dividida

Una edició dividida és una transició d'una presa a una altra en pel·lícules o vídeos, on les transicions d'audio i vídeo tenen llos en diferents temps. Normalment es realitza per millorar l'estètica o la fluïdesa de la pel·lícula, permetent a l'audiència veure el context que es tractarà, ja sigui abans o després, en lloc de no mostrar-lo. Sense l'edició dividida, una conversació entre dues persones pot donar la sensació d'un partit de tennis.
L'edició dividida també s'utilitza per amagar transicions entre escenes. Poden ser molt efectives en l'edició d'escenes amb diàleg gravades només amb una sola càmera realitzant múltiples tasques. L'habilitat de tallar el vídeo/fotografia per separat de l'àudio/so permet que el so del diverses preses flueixi de manera suau, encara que els talls d'imatge siguin en diferents punts. En preses més llargues, la tècnica permet l'editor utilitzar la imatge d'un moment amb el so d'un altre punt, si la lectura del diàleg és millor.
Tradicionalment, l'edició dividida ha estat descrita com a superposició el so, sense confondre-ho com a superposició el diàleg, el qual implica disposar una pista de so sobre una altra pista de so.
Amb la proliferació d'ordinadors amb sistemes d'edició no linear diferents variants d'edició dividida han rebut els seus propis noms basats en com l'edició del vídeo és presentada en la cronologia. Una variant de l'edició dividida quan l'audio de l'escena precedent se superposa amb el video de la següent escena s'anomena tall L. Si l'àudio de l'escena següent superposa el vídeo de l'escena precedent, llavors aquest tall rep el nom de tall J.
El 2011 Barry Salt va investigar 33 pel·lícules americanes realitzades entre 1936 i 2014 i va anotar que "l'ús d'edicions amb talls J semblava haver augmentat recentment, a una proporció més o menys igual a la de les edicions amb talls L" tot i que a causa de la petita mostra de pel·lícules que va estudiar, va ser prudent de no concloure-ho perquè no esdevingués una tendència.

## Vegeu també

* Tall L
* Tall J
* Continuïtat (cinema)

## Referències

* ↑ «Videography glossary». Calgary Board of Education. [Consulta: 30 març 2010].
* ↑ «How They Cut Dialogue Scenes». [Consulta: 1r juny 2017].
* ↑ «Final Cut Pro X: Create split edits». Calgary Board of Education. [Consulta: 5 desembre 2016].
* ↑ «Digital Video Editing Terminology». [Consulta: 5 desembre 2016].
# El Pasteral

El Pasteral és un poble que queda als afores de la Cellera de Ter. És conegut per l'embassament del Pasteral i pel punt de connexió de l'aigua, que distribueix l'aigua per tota la província de Girona i Barcelona.

## Etimologia

El lloc antigament era anomenat Passus Teralis, que significa «Pas del Ter alt».

## Història

La primera menció d'un pont a la zona és en un document del rei Joan I expedit a Saragossa el 20 de desembre de 1388, on fa un assenyalament del terme i els pobles de la zona. Durant la sèrie de terratrèmols que es van succeir entre 1425 i 1428, el pont en va sortir força afectat, però va ser reconstruït posteriorment. En el testament de Salvador Olmera (1432) hi apareix una deixa d'11 lliures per a la reconstrucció del pont. El 15 de novembre de 1599 uns forts aiguats van destruir el pont vell del Pasteral, que ja no fou reconstruït. Des d'aquell moment fins a finals del segle xix no hi hagué cap pas estable per travessar el Ter, de forma que els que volien travessar el riu havien de fer-ho amb escales de gat o passeres de fusta.
Durant la guerra dels matiners hi tingué lloc la batalla del Pasteral, on fou ferit el líder carlí Ramon Cabrera.

## Referències

* 1 2 Junquera i Segarra, Xavier. Les Guilleries : l'esplendor d'una natura primitiva. 1. Barcelona: Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 2006, p. 41-42. ISBN 8484158179, 9788484158172 [Consulta: 31 agost 2020].
* 1 2 Rams i Riera, Emili; Tarrés i Turon, Josep. Quaderns de la Selva, 11 - La Batalla del Pasteral (1849). Centre d'Estudis Selvatans, 1999, p. 166-167 [Consulta: 31 agost 2020].
* ↑ Marquès i Casanovas, Jaume «VIè centenari de l'emmurallament de la vila d'Amer (1388-1988)». Butlletí de la Reial Acadèmia Catalana de Belles Arts de Sant Jordi, 4-5, 1990, pàg. 23 [Consulta: 4 setembre 2020].
* ↑ Prades, Isidre «Els terratrèmols de la sèrie olotina i el cas de la vila d'Amer». Quaderns de la Selva, 2, 1989, pàg. 108 [Consulta: 4 setembre 2020].
* ↑ Bover, Andreu «El riu Ter o les paradoxes de l'aigua». Revista de Girona, 213, Juliol - Agost 2002, pàg. 69 [Consulta: 31 agost 2020].
* ↑ «Un contraste singular». El Ampurdanés, 697, 24-12-1899, pàg. 2 [Consulta: 30 agost 2020].

## Enllaços externs

* Consorci del Ter
# Edwin Hewitt

Edwin Hewitt (Everett, 20 de gener de 1920 - Seattle, 21 de juny de 1999) va ser un matemàtic estatunidenc.

## Vida i obra

Hewitt va néixer a Everett (Washington), uns cinquanta quilòmetres al nord de Seattle, on el seu pare treballava per a la drassana militar Puget Sound Naval Shipyard. El 1931, la seva mare, amb els seus tres fills, se'n va anar a viure a Saint Louis (Missouri), per allunyar-se del marit, i Hewitt va ser escolaritzat en aquesta ciutat i en un internat a Leelanau (Michigan). El 1936, amb només setze anys, va ingressar amb una beca completa a la universitat Harvard, en la qual es va doctorar el 1942, amb vint-i-dos anys. Els anys següents, durant la Segona Guerra Mundial, es va incorporar a les Forces Aèries dels Estats Units d'Amèrica, en les quals va fer treball de recerca i, també, va ser bombarder.
Acabada la guerra, va estar un curs a cadascun dels següents centres: l'institut d'Estudis Avançats de Princeton, el Bryn Mawr College i la universitat de Chicago; fins que el 1948 va ser nomenat professor de la universitat de Washington a Seattle, on va fer la resta de la seva carrera acadèmica fins que es va retirar el 1986, passant a ser professor emèrit.
Hewitt és recordat pels seus treballs en anàlisi matemàtica i en topologia. D'especial rellevància són els seus treballs sobre nombres hiperreals i sobre espais real-compactes.

## Referències

* ↑ Hewitt, 1990, p. 58.
* ↑ Haimo, 1999, p. i.
* ↑ Parshall, 2022, p. 377.
* ↑ Schempp, 2001, p. i.
* ↑ Haimo, 1999, p. ii.
* ↑ Ross, 1999, p. i.
* ↑ Comfort, 2001, p. i.
* ↑ Weir, 1975, p. 2-3.

## Bibliografia

* Comfort, W.W. «Edwin Hewitt as Topologist: An Appreciation» (en anglès). Topological Commentary, Vol. 6, Num. 1, 2001. ISSN: 1499-9226.
* Haimo, Deborah Tepper «A Memorial for Edwin Hewitt» (en anglès). Topological Commentary, Vol. 4, Num. 1, 1999. ISSN: 1499-9226.
* Hewitt, Edwin «So far, so good: my life up to now» (en anglès). The Mathematical Intelligencer, Vol. 12, Num. 3, 1990, pàg. 58-63. DOI: 10.1007/BF03024020. ISSN: 0343-6993.
* Parshall, Karen Hunger. The New Era in American Mathematics, 1920–1950 (en anglès). Princeton University Press, 2022. ISBN 978-0-691-19755-5.
* Ross, Kenneth A. «Edwin Hewitt’s work in analysis» (en anglès). Topological Commentary, Vol. 4, Num. 1, 1999. ISSN: 1499-9226.
* Schempp, Walter «Edwin Hewitt (1920-1999)» (en anglès). Topological Commentary, Vol. 6, Num. 1, 2001. ISSN: 1499-9226.
* Weir, Maurice D. Hewitt-Nachbin Spaces (en anglès). North Holland, 1975. ISBN 0-7204-2718-5.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Edwin Hewitt» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland.
* «Edwin Hewitt». Prabook, 2021. [Consulta: 13 gener 2023]. (anglès)
# Dorchester (Nebraska)

Dorchester és una població dels Estats Units a l'estat de Nebraska. Segons el cens del 2000 tenia 615 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Dorchester tenia 115 habitants, 148 habitatges, i 85 famílies. La densitat de població era de 516,2 habitants per km².
Dels 148 habitatges en un 32,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 60,1% hi vivien parelles casades, en un 10,1% dones solteres, i en un 25,4% no eren unitats familiars. En el 23,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 12,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,48 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,88.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,9% tenia menys de 18 anys, un 7,8% entre 18 i 24, un 28,6% entre 25 i 44, un 20,5% de 45 a 60 i un 18,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 90,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 34.000 $ i la renda mediana per família de 40.982 $. Els homes tenien una renda mediana de 29.803 $ mentre que les dones 23.750 $. La renda per capita de la població era de 16.389 $. Aproximadament el 4,1% de les famílies i el 6,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Dorchester». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Dorchester». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.