OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Supercopa alemanya de futbol 2012

La Supercopa alemanya de futbol de 2012 (2012 DFL-Supercup en alemany) va ser la tercera supercopa alemanya sota aquest nom, el torneig anual que enfronta als campions de la Bundesliga i de la DFB-Pokal de la temporada anterior. Va tenir lloc el 12 d'agost de 2012. En aquest cas, els competidors van ser el Borussia Dortmund, campió de la Bundesliga 2011-12 i de la Copa 2011-12, i el Bayern München, segon classificat de la lliga i subcampió de la Copa.
El Bayern va guanyar el partit per 2-1, aconseguint així el seu cinquè títol.

## Partit
### Detalls

| Bayern de Múnic | 2 – 1 | Borussia Dortmund |
| Mandžukić 6' Müller 11' | Report | Lewandowski 75' |
| Bayern Munich | Borussia Dortmund |
| GK | 1 | Manuel Neuer |
| RB | 21 | Philipp Lahm (c) |
| CB | 17 | Jérôme Boateng |
| CB | 4 | Dante |
| LB | 36 | Emre Can | 37' | 70' |
| CM | 39 | Toni Kroos |
| CM | 30 | Luiz Gustavo | 28' |
| RW | 10 | Arjen Robben | 82' | 85' |
| AM | 25 | Thomas Müller |
| LW | 7 | Franck Ribéry | | 81' |
| CF | 9 | Mario Mandžukić | 68' |
| Banqueta: ||
| GK | 22 | Tom Starke |
| DF | 5 | Daniel Van Buyten |
| DF | 28 | Holger Badstuber | | 70' |
| MF | 44 | Anatoliy Tymoshchuk | | 81' |
| MF | 23 | Mitchell Weiser |
| MF | 11 | Xherdan Shaqiri | | 86' |
| FW | 14 | Claudio Pizarro |
| Entrenador: ||
| Jupp Heynckes ||
| GK | 1 | Roman Weidenfeller (c) |
| RB | 26 | Łukasz Piszczek |
| CB | 4 | Neven Subotić |
| CB | 15 | Mats Hummels |
| LB | 29 | Marcel Schmelzer | 42' |
| CM | 8 | İlkay Gündoğan |
| CM | 7 | Moritz Leitner | | 64' |
| RW | 16 | Jakub Błaszczykowski | | 71' |
| AM | 11 | Marco Reus |
| LW | 19 | Kevin Großkreutz | | 64' |
| CF | 9 | Robert Lewandowski |
| Banqueta: ||
| GK | 20 | Mitchell Langerak |
| DF | 24 | Chris Löwe |
| DF | 27 | Felipe Santana |
| MF | 10 | Mario Götze | | 64' |
| MF | 28 | Mustafa Amini |
| MF | 14 | Ivan Perišić | | 64' |
| FW | 23 | Julian Schieber | | 71' |
| Entrenador: ||
| Jürgen Klopp ||
* Àrbitres assistents:
* Norbert Grudzinski
* Frank Willenborg
* Quart àrbitre:
* Thorsten Schriever
* DFL-Supercup Guanyador 2012
* Bayern de Múnic Cinquè títol

## Vegeu també

* Supercopa alemanya de futbol

## Referències

* ↑ «DFL reschedules Supercup and play-off matches». Bundesliga official website, 15-02-2012. Arxivat de l'original el 2 de març 2012. [Consulta: 6 maig 2012].
* ↑ «Bayern besiegt den Dortmund-Fluch». bundesliga.de, 12-08-2012. Arxivat de l'original el 11 de febrer 2013. [Consulta: 17 d’agost 2014].
# Union sportive bressane Pays de l'Ain

La Union sportive bressane Pays de l'Ain és un club de rugbi a 15 francès situat a Bourg-en-Bresse que juga a la categoria Pro D2. Fou fundat l'any 1902
# Castanyer japonès

Castanea crenata, el castanyer japonès, és un arbre del gènere Castanea, de la família Fagaceae nadiu del Japó i Corea del Sud.
És un arbre caducifoli d'entre 10 a 15 metres d'alçària, amb fulles de 8 a 19 cm de llarg i 3 a 5 cm d'amplada. Les flors d'ambdós sexes, d'entre 7 a 20 cm de llarg sorgeixen en inflorescències alçades, les masculines en la part superior de la planta i les femenines en la inferior. Floreig a l'estiu i cap a la tardor desenvolupa espinoses castanyes, contenint entre 3 i 7 anous de color marró que s'obren a l'octubre.
Al Japó i al sud de Corea es troben àmpliament disseminat com a arbre de boscatge. També és plantat extensament al Japó com a arbre d'hort. Es coneixen moltes varietats hortícoles i les seves castanyes varien de grandària.

## Sinonímia

* Castanea japonica
* Castanea pubinervi
* Castanea stricta

## Referències

* ↑ Sinònims a Tropicos

## Enllaços externs

* Flora of China: Castanea crenata (Anglès)
* American Phytopathological Society: chestnut breeding Arxivat 2010-06-12 a Wayback Machine. (Anglès)
# Berenguer de Vilademuls

Berenguer de Vilademuls (Vilademuls s.XII – Montcada 1194) fou abat de Sant Feliu de Girona, arquebisbe de Tarragona, llegat apostòlic, i conseller de la cort d'Alfons el cast.
Fill d'Arnau de Vilademuls i germà de Ramon II de Vilademuls, senyor de Llers i Pals, i de Blanca, casada amb Guillem II de Castellvell. Fou abat de la canongia de Sant Feliu de Girona d'ençà el 1170 i com a tal, ardiaca major de la catedral de Girona. Persona propera al rei Alfons el cast, el 1173 va establir una concòrdia pels drets reials i eclesiàstics en el domini compartit de Tarragona. El 1174 va ser nomenat arquebisbe de Tarragona tot i que no va poder prendre possessió fins al 1178.
El 1177, amb un nombrós cos de soldats naturals de Tarragona i del seu Camp acompanyà el rei Alfons a ajudar el monarca castellà Alfons VIII durant la conquesta de Conca. Posteriorment, Alfons I li encomanà missions delicades, com els pactes amb el comte de Tolosa, al Llenguadoc (1185). També feu costat al rei en la feudalització del camp de Tarragona, especialment en el sector occidental, atorgant cartes de repoblament com per exemple el 13 d'agost de 1180, amb el consentiment del rei Alfons I i de Bertran de Castellet, concedí als habitants de Mont-roig del camp la carta de població.
El 1179 assistí al tercer concili Lateranense que condemnà l'heretgia del catarisme. En un concili provincial del 1180 celebrat al seu retorn, feu abolir el costum de datar pels anys del rei de França, i amb decrets del 1181 i el 1193 fixà el nombre de canonges de Tarragona i estructurà la canònica i el capítol de beneficiats.
Fou assassinat El 16 de febrer de l'any 1194 al prat de Matabous, proper al castell de Montcada, pel vescomte Guillem I de Bearn, casat amb Guillema de Castellvell, neboda de l'arquebisbe. El mòbil del crim és encara obscur; sembla que n'hi havia d'ordre familiar, ja que probablement l'arquebisge feia les funcions de tutor dels germans Castellvell i d'altres d'econòmics, relacionats potser amb les ambicions a Urgell dels vescomtes de Bearn. Fou enterrat a Tarragona. El papa Calixt II, en butlla del 17 de juny del mateix any, va excomunicar l'assassí i els seus còmplices i disposà que per obtenir el perdó haurien d'anar en persona a sol·licitar-lo davant de la Seu Apostòlica. Així ho va fer Guillem Ramon, a qui, entre d'altres penitències, se l'imposà la d'anar de croat a Terra Santa.

## Referències

* ↑ Lorés i Otzet, Immaculada «Aspectes relatius a la construcció del claustre de la catedral de Girona». Annals de l'Institut d'Estudis Gironins Vol XXXIII, 1994, pàg. 275-289.
* 1 2 «Berenguer de Vilademuls» (en castellà). Real Academia de la Historia. [Consulta: 2 febrer 2019].
* ↑ «Informació històrica sobre el municipi». Ajuntament de Mont-roig del camp. [Consulta: 2 febrer 2019].
* 1 2 «Història – Arquebisbat de Tarragona». Arquebisbat de Tarragona. [Consulta: 2 febrer 2019].
* ↑ «Berenguer de Vilademuls». Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 2 febrer 2019].
# Alfonso Buonomo

Alfonso Buonomo (Nàpols (Campania), 12 d'agost, 1829 - Idem. 28 de gener, 1903), va ser un compositor italià actiu a Nàpols, on es van estrenar les nou òperes. També va compondre música sacra i cançons de saló.
Buonomo va néixer a Nàpols i va estudiar al Conservatori de San Pietro a Majella. La seva formació inicial allà va ser principalment en piano i veu, però més tard va decidir centrar-se en la composició que va estudiar amb Giuseppe Lillo. Va debutar com a compositor d'òpera el 1857 amb l'estrena al Teatro Nuovo de Cicco e Cola, una òpera buffa en tres actes amb llibret d'Almerindo Spadetta.

## Referències

* ↑ Wier, Albert Ernest (ed.) (1938). The Macmillan Encyclopedia of Music and Musicians, p.261. Macmillan
* ↑ Ambìveri, Corrado (1998). Operisti minori dell'ottocento Italiano, pp. 28–29. Gremese Editore. ISBN 8877422637 (in Italian)
* ↑ Champlin, John Denison (ed.) (1888). Cyclopedia of Music and Musicians , Vol I, p. 243. C. Scribner's Sons
# Congregació per al Clergat

La Sagrada Congregació per al Clergat és una Congregació de la Cúria Romana responsable de supervisar els assumptes relatius als diaques que no pertanyen a ordes religiosos. Aquesta congregació s'encarrega de les sol·licituds de dispensa del ministeri sacerdotal actiu, així com la legislació que regeix els consells presbiterials i altres organitzacions de sacerdots. El 25 de gener de 2012 el papa Benet XVI va emetre un motu proprio per a donar-li també la responsabilitat de regular els seminaris catòlics, que fins llavors tenia la Congregació per a l'Educació Catòlica. Des del 21 de setembre de 2013 el prefecte de la Congregació és Beniamino Stella, expresident de la Pontifícia Acadèmia Eclesiàstica. El secretari de la congregació és l'arquebisbe Jorge Carlos Patron Wong.

## Referències

* ↑ http://www.news.va/en/news/benedict-xvi-new-motu-proprios-affect-seminaries-a Arxivat 2015-01-10 a Wayback Machine.
* ↑ http://attualita.vatican.va/sala-stampa/bollettino/2013/09/21/news/31719.html Arxivat 2013-09-25 a Wayback Machine.
* ↑ http://press.vatican.va/content/salastampa/en/bollettino/pubblico/2013/11/30/0795/01791.html
# Guerra Civil del Tadjikistan

La Guerra Civil del Tadjikistan (en tadjik Ҷанги шаҳрвандии Тоҷикистон, Jangi xahrvandii Tojikiston,جنگ شهروندی تاجیکستان) va començar el maig de 1992, pel desacord amb els resultats de les eleccions presidencials de 1991 que va guanyar Rahmon Nabiyev, atès que les minories ètniques residents a les regions de Garm i Gorno-Badakhxan, que se sentien poc representats a l'elit governant. Aquestes minories es van alçar contra el govern del president Rahmon Nabiiev. Amb aquest alçament es va iniciar una guerra civil al Tadjikistan que finalitzaria el 1997 amb l'Acord General sobre l'establiment de la Pau i la Concòrdia Nacional a Tadjikistan
Políticament, els grups descontents estaven representats per liberals i demòcrates reformistes i islamistes, que van lluitar junts i posteriorment es van organitzar sota l'emblema de l'Oposició tadjiq unida (OTU). Al juny de 1997, havien mort vora 51.000 persones.
El president Rakhmònov, el líder de l'OTU Sayid Abdulloh Nuri, i el Representant especial del Secretari General de l'ONU Gerd Merrem van signar l'"Acord General per a l'establiment de la pau i la concòrdia al Tadjikistan" i el "Protocol de Moscou" a Moscou, Rússia, que van posar fi a la guerra.

## Referències

* ↑ Central Asia's Security: Issues and Implications for U.S. Interests Informe per al Congrés dels EUA
* ↑ Political Construction Sites: Nation-building in Russia and the Post-Soviet States, pàg.77
* ↑http://www.eawarn.ru/pub/Pubs/MultiEthnicEnglish/LGI_Olimov.htm Arxivat 2011-07-27 a Wayback Machine.
* ↑ «Tajikistan in the New Central Asia: Geopolitics, Great Power Rivalry and ... - Lena Jonson - Google Books».
* ↑ «Дубовицкий, Виктор. Особенности этнической и конфессиональной ситуации в Республике Таджикистан. Февраль 2003». Arxivat de l'original el 2008-04-11. [Consulta: 20 abril 2012].
* ↑ Jihad: The Rise of Militant Islam in Central Asia, page 8. Ahmed Rashid
* ↑ Political Construction Sites: Nation-building in Russia and the Post-Soviet States, pag.76
* ↑ Tajikistan Civil War Global Security

## Enllaços externs

* http://news.bbc.co.uk/hi/spanish/specials/newsid_1603000/1603013.stm Tadjikistan: fam en un país oblidat] (castellà)
* Tajikistan: L'oposició critica el pla de Duixanbe per a la Comissió (anglès)
* Tajikistan: Dos militars russos morts (anglès)
# Svoboda (Tiumén)

* Per a altres significats, vegeu «Svoboda».
Svoboda (en rus: Свобода) és un poble de l'óblast de Tiumén, a Rússia, que en el cens del 2010 tenia 115 habitants.

## Referències

* ↑ «Тюменская область, Омутинский район, Свобода». КЛАДР РФ. [Consulta: 4 juliol 2018].
* ↑ «Савали». Фото-планета. [Consulta: 4 juliol 2018].
# Port de Sant Miquel

El port de Sant Miquel és un coll a 867,3 m. alt. situat en el terme municipal de Tremp, a dins de l'antic terme de Fígols de Tremp.
Està situat a l'extrem de llevant del Serrat de l'Àliga i al nord-est del Mas de Faro. Hi passa la carretera C-1311 de Tremp al Pont de Montanyana, en el seu punt quilomètric 6,1.

## Enllaços externs

* Port de Sant Miquel al web de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Universitat de Gal·les

La Universitat de Gal·les (en anglès: University of Wales, en gal·lès: Prifysgol Cymru) és una universitat confederal amb seu a Cardiff, Gal·les, Regne Unit.
Actualment (febrer de 2014) estan en procés de fusió amb la Swansea Metropolitan University i la University of Wales: Trinity Saint David per formar una nova institució anomenada University of Wales: Trinity Saint David.
La Universitat de Gal·les es va fundar l'any 1893 com una universitat federal, té institucions en tot el País de Gal·les:Aberystwyth, Bangor, Cardiff, Carmarthen, Lampeter, Newport, Swansea i Wrexham. Valida cursos a la Gran Bretanya i altres llocs del món. Té més de 100.000 estudiants.

## Història

La University of Wales es va fundar l'any 1893 com universitat federal amb tres colleges fundacionals: University College Wales (actualment Aberystwyth University), fundat el 1872, University College North Wales (actualment Bangor University) i University College South Wales and Monmouthshire (actualment Cardiff University) fundats el 1881. L'any 1920 s'hi afegí un altre college, Swansea (actualment Swansea University), a més l'any 1931 s'hi incorporà la Welsh National School of Medicine. L'any 1967 hi entrà el Welsh College of Advanced Technology com el University of Wales Institute of Science and Technology (UWIST), també a Cardiff. L'any 1971 també hi entrà el St David's College (actualment part de University of Wales: Trinity Saint David). Per una crisi financera de la dècada de 1980 hi va haver la fusió del UWIST i el University College Cardiff (1988), formant la University of Wales College of Cardiff (UWCC). l'any 1992 aquesta universitat va deixar de ser l'única universitat de Gal·les quan la Polytechnic of Wales esdevingué la Universitat de Glamorgan (actualment part de la nova University of South Wales).

## Referències

* ↑ «Registrar's Office». Bangor.ac.uk. Arxivat de l'original el 2012-02-06. [Consulta: 29 abril 2012].

## Bibliografia

* The University of Wales: A Historical Sketch D. Emrys Evans, University of Wales Press, Cardiff, 1953. Published to mark the sixtieth anniversary of the University of Wales. It is illustrated with black-and-white photographic plates, and contains appendices listing 'Authorities and Officers of the University' and 'Professors and Other Heads of Departments' since 1872.
* The University of Wales: An Illustrated History Geraint H. Jenkins, University of Wales Press, Cardiff. 1993. Published to mark the centenary of the University of Wales.

## Enllaços externs

* Universitat de Gal·les - Lloc web oficial
# Becadell imperial

El becadell imperial (Gallinago imperialis) és una espècie d'ocell de la família dels escolopàcids (Scolopacidae) que habita l'herba alta i clars del bosc dels Andes, a Colòmbia i est del Perú.
# Afroteris

Els afroteris (Afrotheria) són un superordre de mamífers erigit a partir de dades proporcionades per la genètica molecular. Inclouen animals de morfologia molt diversa, com ara els talps daurats, musaranyes elefant, tenrecs, porcs formiguers, damans, elefants i manatís.

## Cladograma

Aquesta és la filogènesi d'acord amb les dades genètiques i morfològiques:
| Afrotheria | Paenungulata   Hyracoidea  Tethytheria   Sirenia  Proboscidea  Afroinsectiphilia   Tubulidentata  Afroinsectivora   Macroscelidea  Afrosoricida |

## Referències

* ↑ Peter J. Waddell, Hirohisa Kishino & Rissa Ota: A Phylogenetic Foundation for Comparative Mammalian Genomics. Genome Informatics 12, 2001, S. 141–154.
* ↑ Matjaž Kuntner, Laura J. May-Collado & Ingi Agnarsson: Phylogeny and conservation priorities of afrotherian mammals (Afrotheria, Mammalia). Zoologica Scripta 40 (1), 2011, S. 1–15.
* ↑ Esselstyn, Jacob A.; Oliveros, Carl H.; Swanson, Mark T.; Faircloth, Brant C. «Investigating Difficult Nodes in the Placental Mammal Tree with Expanded Taxon Sampling and Thousands of Ultraconserved Elements». Genome Biology and Evolution, 9, 9, 26-08-2017, pàg. 2308–2321. DOI: 10.1093/gbe/evx168. PMC: 5604124. PMID: 28934378.
# Catherine Brewer Benson

Catherine Brewer Benson (Augusta, 24 de gener de 1822 - Macon, 27 de febrer de 1908) nom de de soltera de Catherine Elizabeth Benson, va ser una de les primeres dones a obtenir un títol universitari de llicenciatura als Estats Units.

## Biografia

Catherine Brewer va néixer el 24 de gener de 1822, a Augusta, Geòrgia, filla de Thomas Aspinwall Brewer i Mary Foster Brewer. Va tenir dos germans menors, Adeline i Edward Ebenezer. Es van mudar de Massachusetts a Lexington el 1820 i el 1838 es van mudar de nou a Macon.

## Educació

A Gray, Geòrgia, es va inscriure en el Clinton Female Seminary; quan el seminari va tancar, moltes de les estudiants, inclosa Brewer, es van inscriure al Geòrgia Female College (ara Wesleyan College) el 1839. La universitat va començar a impartir classes el 1836, i ella va ser la primera dona a rebre el seu títol a causa que el seu cognom era el primer alfabèticament de tots els de la generació de 1840. Va rebre el títol el 16 de juliol de 1840, on deia "ha completat el seu curs regular i concedit el seu primer grau", que comunament es refereix al títol de llicenciatura. Ella és recordada cada any en la reunió del Wesleyan College Alumnae Association, on els estudiants usen el "càrrec Benson", pres d'un discurs de la generació de 1888: "Els membres de la classe que es van graduar faran més demandes sobre tu del no es va fer sobre nosaltres. La seva formació, si ets fidel a ella, serà àmpliament a reunir els requisits per satisfer aquestes demandes. Cap benedicció més sàvia podria desitjar per uque que això pugui ser cert per a tota obra designada per Déu.."
Encara que Benson ha estat nomenada la primera dona a rebre un títol de llicenciatura en Estats Units, les dones del Mississippi College han obtingut aquests títols des de 1831.

## Matrimoni i Llegat

Catherine es va casar amb Richard Aaron Benson (nascut el 14 de novembre de 1821 en Putnam County, Geòrgia, i mort el 10 d'octubre de 1877 en Macon) el 24 de novembre de 1842, in Macon, el matrimoni va tenir vuit fills: Catherine Colvard Benson, Richard Edward Benson, Thomas Brewer Benson, Eliza Sophie Benson, William Shepherd Benson, Frank Cook Benson, Howard Burke Benson i Gertrude Benson.

## Referències

* ↑ «El diari d'Edward Brewer». Arxivat de l'original el 2019-06-06. [Consulta: 8 desembre 2015].
* ↑ «Ceremony Speech», 07-05-2004. Arxivat de l'original el 2007-09-28. [Consulta: 8 desembre 2015]. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2007-09-28. [Consulta: 8 desembre 2015].
* ↑ The Education of the Southern Belle: Higher Education and Student Socialization in the Antebellum South. NYU Press, 1994. ISBN 0-8147-2615-1.
* ↑ «Wesleyan College».
* ↑ Looking Back Mississippi: Towns and Places. University Press of Mississippi, 2011, p. 23. ISBN 9781617031489.
# Stat (crida al sistema)

stat és una crida al sistema Unix que retorna atributs de fitxer sobre un inode. La semàntica destat varia entre els sistemes operatius. Com a exemple, l'ordre Unixls utilitza aquesta crida al sistema per recuperar informació dels fitxers que inclou:
* hora: hora de l'últim accés (ls -lu )
* mtime: hora de l'última modificació (ls -l )
* ctime: hora de l'últim canvi d'estat (ls -lc )
stat va aparèixer a la versió 1 d'Unix. Es troba entre les poques crides originals del sistema Unix per canviar, amb l'addició de la versió 4 de permisos de grup i una mida de fitxer més gran.

## Funcions stat

La capçalera de la biblioteca C POSIXsys/stat.h, que es troba a POSIX i altres sistemes operatius semblants a Unix, declara les funcions stat, així com les funcions relacionades anomenades fstat i lstat. Les funcions prenen un argument de memòria intermèdia struct stat, que s'utilitza per retornar els atributs del fitxer. En cas d'èxit, les funcions tornen zero, i en cas d'error, es retorna −1 i errno s'estableix adequadament.
The stat and lstat functions take a filename argument. If the file is a symbolic link, stat returns attributes of the eventual target of the link, while lstat returns attributes of the link itself. The fstat function takes a file descriptor argument instead, and returns attributes of the file that it identifies.
La família de funcions es va ampliar per implementar suport de fitxers grans. Les funcions anomenades stat64, lstat64 i fstat64 retornen atributs en una estructura struct stat64, que representa mides de fitxer amb un tipus de 64 bits, permetent que les funcions funcionin en fitxers 2 GiB i més grans (fins a 8 EiB). Quan la macro _FILE_OFFSET_BITS es defineix a 64, aquestes funcions de 64 bits estan disponibles amb els noms originals.
Les funcions es defineixen com:

## Estructura stat

Aquesta estructura es defineix asys/stat.h fitxer de capçalera de la següent manera, tot i que les implementacions són lliures de definir camps addicionals:
POSIX.1 no requereix membres st_rdev, st_blocks i st_blksize ; aquests camps es defineixen com a part de l'opció XSI a l'especificació Unix única.
A les versions anteriors de l'estàndard POSIX.1, els camps relacionats amb el temps es definien com st_atime, st_mtime i st_ctime, i eren de tipus time_t. Des de la versió 2008 de l'estàndard, aquests camps es van canviar de nom a st_atim, st_mtim i st_ctim, respectivament, de tipus struct timespec, ja que aquesta estructura proporciona una unitat de temps de resolució més alta. Per motius de compatibilitat, les implementacions poden definir els noms antics en termes del membre tv_sec de struct timespec. Per exemple, st_atime es pot definir com a st_atim.tv_sec.

## Referències

* ↑ «stat(2) - Linux man page» (en anglès). [Consulta: 25 desembre 2023].
* ↑ «stat(2) - Linux manual page» (en anglès). [Consulta: 25 desembre 2023].
* ↑ «The stat system call» (en anglès americà), 28-09-2018. [Consulta: 25 desembre 2023].
* 1 2 Stevens i Rago, 2013, p. 94.
* ↑ «Stat System Call In C Program With Examples | Program Solve» (en anglès americà), 07-07-2021. [Consulta: 25 desembre 2023].
# Port de Sant Salvador de Tolosa

El Port de Sant Salvador (occità: Pòrt de Sant Salvador; francès: Port de Sant-Sauveur és un dels dos ports fluvials de la ciutat de Tolosa, juntament amb el de l'Embocadura. Aquest estava destinat al trànsit de mercaderies i molt a prop s'hi troba el mercat del gra (halle aux grains). El nom del port ha donat per extensió el nom a un barri de la ciutat.
# Universitat de Garissa

La Universitat de Garissa és una universitat pública ubicada a Garissa, Kenya.

## Història

La Universitat de Garissa va ser fundada el 2011 com a col·legi universitari de la Universitat de Moi, sorgint de l'antiga Escola de professors de Garissa. La biblioteca de l'escola va ser establerta el 1996, com a recurs pel centre de professors. El primer bibliotecari es va contractar el 2006. Va ser la primera i única escola de post-secundària que oferia cursos universitaris de la Província Oriental Del nord. La institució proporciona cursos en àrees d'educació, ciència d'informació, i arts i ciències socials.
El director de l'escola el 2015 era el Prof. Ahmed Warfa, l'Ajudant Principal (Finances) és el Prof. Kirimi Kiriamiti, i el director educatiu era el Prof. Genevieve Mwayuli. La universitat universitària té 75 empleats.

## Atac el 2015

L'abril de 2015, un grup d'homes armats van entrar en la universitat matant 147 persones i malferint-ne 79 més. Els atacants van declarar ser militants del grup Al-Shabaab i van dir que estaven atacant a no-musulmans que ocupaven territori musulmà. Els militants van agafar diversos ostatges d'estudiants, alliberant Musulmans però retenent els cristians.

## Referències

* 1 2 Facts and Figures Arxivat 2015-04-04 a Wayback Machine., Garissa University College
* ↑ Library Arxivat 2015-04-04 a Wayback Machine., Garissa University College
* ↑ «Garissa University College». Arxivat de l'original el 2015-04-04. [Consulta: 3 abril 2015].
* ↑ http://www.bbc.com/news/world-africa-32169080
* ↑ «Nearly 150 dead in Al-Shabaab school attack, Kenyan officials say». FoxNews [Consulta: 2 abril 2015].
* ↑ «Kenya attack: Garissa University assault 'killed 147'». BBC News, 02-04-2015. [Consulta: 2 abril 2015].

## Enllaços externs

* Universitat de Garissa - Lloc web oficial