OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# David Landes

David Landes (Nova York, 29 d'abril de 1924 - Haveford, Pennsilvània, 17 d'agost de 2013) fou un historiador economista estatunidenc. Es doctorà a la Universitat Harvard, d'on fou membre del Research Center in Entrepreneurial History (1948-1958). Més tard es creà amb el mateix nom una revista de la qual Landes en va ser editor i actualment anomenada Explorations in Economic History. Va ocupar el càrrec de professor, primer a la Universitat de Colúmbia (1952-1958), després a la Universitat Stanford (1957-1958), més tard a la Universitat de Berkeley (1958-1964) i finalment a la Universitat Harvard (1964-1996). A part de nombrosos articles, també va ser autor d'una sèrie llibres, la major part dels quals han estat traduïts a diversos idiomes.

## Obres

* The Rise of Capitalism, (1966)
* The Unbound Prometheus. (Progrés tecnològic i revolució industrial), (1969)
* History as Social Science. (1971; amb Charles Tilly)
* Revolution In Time. (1983)
* Favorites of Fortune: Tecnology, Growth, and Economic Development since the Industrial Revolution (1991; amb Henry Rosovsky)
* The Wealth And Poverty Of Nations. (Why Some Are So Rich And Some So Poor). (La riquesa i la pobresa de les nacions (Per què algunes són tan riques i altres tan pobres). (1998)

## Referències

* ↑ Petita biografia de David Landes en la notícia de la seva mort.
* ↑ «David Landes». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.

## Enllaços externs

* «David Landes». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* David Landes: "Why Europe and the West? Why Not China?", Journal of Economic Perspectives 20, 2 (2006), 3–22
# Monument a les Víctimes del Terrorisme a Israel

El Monument a les Víctimes del Terrorisme a Israel (en hebreu אנדרטת חללי פעולות האיבה, Andartat Halalei Pe'ulot HaEiva) és un monument a les víctimes del terrorisme des de 1851 en endavant a Israel. El monument està situat al Cementiri Nacional Civil de l'Estat d'Israel al Mont Herzl, a la ciutat de Jerusalem. El monument inclou els noms de les persones jueves i no jueves que han estat assassinades en actes de terrorisme.

## Referències

* ↑ «Monument for the Victims of Hostile Acts». boeliem.com, 17-01-2009. Arxivat de l'original el 5 de maig 2015. [Consulta: 15 octubre 2013].
* ↑ «he:האנדרטה לזכרם בהר הרצל» (en hebreu). Memorial Site for Civilian Victims of Terror. Arxivat de l'original el 12 de juliol 2012. [Consulta: 15 octubre 2013].
* ↑ Norris, Jacob. Land of Progress: Palestine in the Age of Colonial Development, 1905-1948. Oxford University Press, 2013, p. 197. ISBN 0199669368.

## Enllaços externs

* The Monument for Victims of Hostile Acts: Honor Inscribed In Stone Arxivat 2013-12-16 a Wayback Machine..
# Sèrie de Liouville-Neumann

En matemàtiques, la sèrie de Liouville-Neumann és una sèrie infinita que correspon a la tècnica resolvent de resolució de les equacions integrals de Fredholm en la teoria de Fredholm.

## Definició

La sèrie Liouville-Neumann (iterativa) es defineix com
    $\phi \left(x\right)=\sum _{n=0}^{\infty }\lambda ^{n}\phi _{n}\left(x\right)$
que, sempre que $\lambda$ sigui prou petita perquè la sèrie convergeixi, és la solució única contínua de l'equació integral de Fredholm de segon tipus,
    $f(t)=\phi (t)-\lambda \int _{a}^{b}K(t,s)\phi (s)\,ds.$
Si el n-èsim nucli iterat es defineix com n−1 integrals niades de n operadors K,
    $K_{n}\left(x,z\right)=\int \int \cdots \int K\left(x,y_{1}\right)K\left(y_{1},y_{2}\right)\cdots K\left(y_{n-1},z\right)dy_{1}dy_{2}\cdots dy_{n-1}$
aleshores
    $\phi _{n}\left(x\right)=\int K_{n}\left(x,z\right)f\left(z\right)dz$
amb
    $\phi _{0}\left(x\right)=f\left(x\right)~,$
tan K$_0$ es pot considerar que sigui δ(x−z).
El resolvent (o resolvent el nucli per a l'operador integral) és llavors donat per una «sèrie geomètrica» analògica esquemàtica.
    $R\left(x,z;\lambda \right)=\sum _{n=0}^{\infty }\lambda ^{n}K_{n}\left(x,z\right).$
on K$_0$ s'ha pres per ser δ(x−z).
Així doncs, la solució de l'equació integral esdevé simplement
    $\phi \left(x\right)=\int R\left(x,z;\lambda \right)f\left(z\right)dz.$
Es poden utilitzar mètodes similars per resoldre les equacions de Volterra.

## Referències

* Fredholm, Erik I «Sur une classe d'equations fonctionnelles» ( PDF) (en anglès). Acta Mathematica, 27, 1903, pàg. 365–390. DOI: 10.1007/bf02421317.
* Mathews, Jon; Walker, Robert L. Mathematical methods of physics (en anglès). Nova York: W. A. Benjamin, 1970. ISBN 0-8053-7002-1.
# Núvols de Kordylewski

Els núvols de Kordylewski són grans concentracions de pols còsmica que existeixen als punts lagrangians L₄ i L₅ del sistema Terra-Lluna. Se n'informà per primer cop l'astrònom polonès Kazimierz Kordylewski a la dècada de 1960, i es confirmà la seva existència l'octubre del 2018.

## Referències

* 1 2 Royal Astronomical Society «Earth's dust cloud satellites confirmed» (en anglès). EurekAlert!, 26-10-2018.
* 1 2 Slíz-Balogh, Judith; Barta, András; Horváth, Gábor «Celestial mechanics and polarization optics of the Kordylewski dust cloud in the Earth–Moon Lagrange point L5 – I. Three-dimensional celestial mechanical modelling of dust cloud formation» (en anglès). Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, 480, 4, 11-11-2018, pàg. 5550–5559. DOI: 10.1093/mnras/sty2049.
* 1 2 Slíz-Balogh, Judith; Barta, András; Horváth, Gábor «Celestial mechanics and polarization optics of the Kordylewski dust cloud in the Earth–Moon Lagrange point L5 – Part II. Imaging polarimetric observation: new evidence for the existence of Kordylewski dust cloud» (en anglès). Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, 482, 1, 01-01-2019, pàg. 762–770. DOI: 10.1093/mnras/sty2630.

## Bibliografia

* Kordylewski, Kazimierz «Photographische Untersuchungen des Librationspunktes L₅ im System Erde-Mond». Acta Astronomica, 11, 1961, pàg. 165–169. Bibcode: 1961AcA....11..165K.
* Simpson, J. Wesley «Dust Cloud Moons of the Earth». Physics Today, 20, 2, 1967, pàg. 39–46. Bibcode: 1967PhT....20b..39S. DOI: 10.1063/1.3034149.
* Winiarski, Maciej «Photographic Observations of the Clouds in the Neighbourhood of Libration Point L₅ of the Earth–Moon System». Earth, Moon, and Planets, 47, 2, 1989, pàg. 193–215. Bibcode: 1989EM&P...47..193W. DOI: 10.1007/BF00058142.
* Hypothetical Planets
* A Search for Objects near the Earth–Moon Lagrangian Points, by Francisco Valdes and Robert A. Freitas Jr., did not find any objects at the Earth–Moon or Earth–Sun lagrange points, but this survey was not sensitive to diffuse clouds.
* Roach, J. R. «Counterglow from the earth-moon libration points». Planetary and Space Science, 23, 01-01-1975, pàg. 173-81.
* One of Earth’s shimmering dust clouds has been spotted at last

## Vegeu també

* Asteroide troià
# Killers Anonymous

Killers Anonymous és una pel·lícula de thriller policial nord-americana del 2019, dirigida per Martin Owen, a partir d'un guió d'Owen, Elizabeth Morris i Seth Johnson. És protagonitzada per Tommy Flanagan, Rhyon Nicole Brown, Jessica Alba, Gary Oldman, MyAnna Buring, Michael Socha, Tim McInnerny i Sam Hazeldine. S'estrenà el 28 de juny de 2019 per Lionsgate. Ha estat doblada i subtitulada al català.

## Repartiment

* Tommy Flanagan com a Markus
* Rhyon Nicole Brown com a Alice
* MyAnna Buring com a Joanna
* Michael Socha com a Leandro
* Tim McInnerny com a Calvin
* Sam Hazeldine com el senador Kyle
* Suki Waterhouse com a Violet
* Elizabeth Morris com a Krystal
* Elliot James Langridge com a Ben
* Isabelle Allen com a Morgan
* Jessica Alba com a Jade
* Gary Oldman com l'home
* Harmony Hyde-Neath com la jove Alice

## Estrena

L'octubre de 2018, Lionsgate i Grindstone Entertainment Group van adquirir els drets de distribució de la pel·lícula. Es va estrenar als cinemes als Estats Units el 28 de juny de 2019. La pel·lícula té un 0% d'aprovació de la qualificació de Rotten Tomatoes basada en 9 ressenyes, i només ha recapatat 100,581 dòlars a tot el món.

## Referències

* ↑ «Killers Anonymous». Goita què fan, ara!. [Consulta: 11 febrer 2024].
* ↑ Ritman, Alex. «Gary Oldman, Jessica Alba Film 'Killers Anonymous' Locked Up for North America (Exclusive)», 31-10-2018. [Consulta: 5 maig 2019].
* ↑ «Virtually every movie coming out this summer», 25-04-2019. [Consulta: 5 maig 2019].
* ↑ «Killers Anonymous». [Consulta: 19 octubre 2022].
* ↑ «Killers Anonymous (2019)». Box Office Mojo. IMDb. [Consulta: 19 octubre 2022].
# Nancy-sur-Cluses

Nancy-sur-Cluses és un municipi del departament de l'Alta Savoia i la regió d'Alvèrnia-Roine-Alps.
# Departament de Rivas

El Departament de Rivas és un departament de Nicaragua. La seva capital és la ciutat de Rivas. Ocupa tot l'anomenat Istme de Rivas que separa al Gran Llac de Nicaragua o Llac Cocibolca de l'Oceà Pacífic i comprèn a l'illa d'Ometepe.

## Municipis

* Altagracia, Ometepe
* Belén
* Buenos Aires
* Cárdenas
* Moyogalpa, Ometepe
* Rivas
* San Juan del Sur
* Tola
* San Jorge
* Potosí
# Gens Consídia

La gens Consídia (en llatí Considia gens) era una gens romana d'origen plebeu. Cap dels membres d'aquesta gens va obtenir mai les altes funcions de la república per damunt de pretor. Apareixen sempre al segle i aC excepte en un sol cas. Els seus cognomens van ser Gallus, Longus, Nonianus i Paetus.
Alguns personatges destacats van ser:
* Quint Considi, tribú de la plebs
* Luci Considi, duumvir
* Quint Considi, senador romà.
** Quint Considi Gal va ser un dels hereus de Quint Turi, un usurer, l'any 43 aC. Probablement era fill del senador Quint Considi
* Quint Considi, usurer romà.
* Publi Considi, militar romà.
* Marc Considi Nonià, magistrat romà.
* Publi Considi Llong, magistrat romà.
** Gai Considi, fill de Publi Considi Llong.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Londres: Walton and Maberly, 1841, p. 827.
# Anna Moffo

Anna Moffo (Wayne, Pennsilvània, 27 de juny de 1932 - Nova York, 9 de març de 2006) va ser una soprano estatunidenca. Durant els anys 1960 va mantenir una gran activitat professional com a cantant d'òpera i va aconseguir una gran fama.
Després de graduar-se a l'escola secundària, Moffo va rebre una oferta per a fer cinema a Hollywood, però no va acceptar-hi per la seua intenció de convertir-se en monja. Tanmateix, va obtenir una beca de l'Institut de Música Curtis, que la va portar a estudiar a Filadèlfia. Poc després, el 1955, va guanyar el premi Young Artists Audition i una beca de la Fundació Fulbright per a estudiar al Conservatorio di Santa Cecilia a Roma.
Va debutar l'any 1955 en el paper de Norina de Don Pasquale de Gaetano Donizetti, a Spoleto. L'any següent es va presentar en una producció per a la televisió de Madama Butterfly, sota la direcció escènica de Mario Lanfranchi, productor de la RCA Victor i la RAI, que l'any 1957 va esdevenir el seu marit. El mateix any va debutar a La Scala amb Falstaff i als Estats Units amb l'Òpera Lírica de Chicago en el paper de Mimì de La Bohème.
Va fer el seu debut al Metropolitan l'any 1959 amb Violetta de La Traviata, paper que també interpretaria en una filmació el 1968 amb el tenor spinto Franco Bonisolli. Va cantar de nou al Metropolitan durant la temporada de 1960-61 en tres papers diferents, Gilda de Rigoletto , Adina del L'elisir d'amore, i Liù de Turandot, junt amb Birgit Nilsson i Franco Corelli. La seva Manon de Massenet era vibrant, exemple de naturalitat, tècnica, modulació i elegància.
Es va divorciar de Lanfranchi l'any 1972, i l'any 1974 es va casar amb l'antic president de la RCA, Robert Sarnoff. A finals dels anys 1970 va abordar els personatges més pesants de Verdi, com Leonora (Il trovatore) i Lina (Stiffelio).
Va ser particularment popular a Itàlia, on va presentar el Xou d'Anna Moffo des de 1960 fins a 1973 i va ser votada com una de les deu dones més belles d'Itàlia.

## Referències

* ↑ Solsvik Jr., Nils M. «Anna Moffo (1932-2006)» (en anglès). Find A Grave Memorial. [Consulta: 3 maig 2020].
* ↑ «Anna Moffo, 73, Soprano and Arts Advocate, has Died». Opera News, 10-03-2006. Arxivat de l'original el 2021-11-27. [Consulta: 3 maig 2020].
* ↑ «27 de juny de 1932» (en castellà). Mundo clásico, 27-06-2013. [Consulta: 3 maig 2020].
* ↑ «Anna Moffo - Manon - YouTube». [Consulta: 7 octubre 2012].
# José Luis Borja Alarcón

José Luis Borja Alarcón (Cabezo de Torres, Múrcia, 29 de maig de 1947) és un exfutbolista murcià de les dècades de 1960 i 1970.

## Trajectòria

Jugava com a porter. Començà la seva carrera futbolística al principal equip de la seva regió, el Reial Múrcia, on les seves bones actuacions li obriren les portes del Reial Madrid. Al club madrileny jugà durant una temporada i mitja, guanyà una Copa d'Espanya però no aconseguí refermar-se mai a la titularitat. Per aquest motiu el 1972 fou cedit al RCD Espanyol, que a causa de les seves bones actuacions, finalment decidí quedar-se el jugador en propietat. Ràpidament, esdevingué titular de l'equip, compartint la porteria amb Joan Josep Bertomeu. Els darrers anys, les continuades lesions li impediren tenir una vida més llarga al club, on només romangué cinc temporades fins al 1977, malgrat el seu contracte finalitzava el 1978. Amb l'Espanyol disputà un total de 90 partits de lliga i dos de Copa de la UEFA.
Fou un cop internacional amb Catalunya l'any 1973.

## Palmarès
### Reial Madrid

* Copa d'Espanya:
** 1970

## Referències

* ↑ «Borja: llegó y firmó». Mundo Deportivo, 30-03-1972. [Consulta: 20 març 2013].
* ↑ «Borja: las lesiones han precipitado su retirada». Mundo Deportivo, 29-10-1977. [Consulta: 20 març 2013].
* ↑ «José Luis BORJA». hallofameperico. [Consulta: 20 març 2013].
* ↑ Closa, Antoni; Jaume Rius. Selecció Catalana de Futbol: nou dècades d'història. Editorial Jaume Rius, 1999. ISBN 8492294434.

## Enllaços externs

* Perfil a BDFutbol
# Gens Comínia

La gens Comínia (en llatí Cominia gens) va ser una gens romana d'origen plebeu. Cominius també va ser un cognomen de la gens Pòncia.
Cap membre de la gens Comínia va obtenir alts càrrecs de l'estat i encara que es coneix un Pòstum Comini Aurunc que va ser cònsol l'any 501 aC, se sap que aquest era patrici i probablement formava part de la gens Postúmia.
Alguns dels personatges principals van ser:
* Comini, tribú de la plebs.
* Luci Comini, tribú militar a l'exèrcit del dictador Luci Papiri Cursor l'any 325 aC.
* Comini, comandant d'una tropa de cavalleria a l'exèrcit de Tiberi Semproni Grac a Hispània el 178 aC.
* Sext Comini, cavaller romà que va patir les exaccions de Verres.
* Publi Comini, cavaller romà
* Luci Comini (o Gai Comini), cavaller romà
* Quint Comini, oficial de Juli Cèsar fet presoner junt amb Luci Ticida pel comandant pompeià Gai Virgili, prop de Tapsos l'any 47 aC.
* Luci Comini Pedari, nomenat per August per ajudar a Marc Valeri Messala Corví en la seva superintendència sobre els aqüeductes.
* Gai Comini, cavaller romà que va difondre un libel contra Tiberi. L'emperador el va perdonar per la intercessió del seu germà Comini, que era senador l'any 24.
* Ponti Comini, militar romà

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Londres: Walton and Maberly, 1841, p. 815.
* ↑ Valeri Màxim Factorum et dictorum memorabilium libri IX
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita VIII,30
* ↑ Appià. Historia de Roma VI: Hispania 43
* ↑ Ciceró. In Verrem IV,10
* ↑ Aule Hirti. De Bello Africano XLIV,46
* ↑ Frontí. De Aquaeductibus Urbis Romae 99
* ↑ Tàcit. Annals IV,31
# Anarchias seychellensis

Anarchias seychellensis és una espècie de peix de la família dels murènids i de l'ordre dels anguil·liformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 29 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba des de l'Àfrica oriental fins a l'Illa de Pasqua, les Illes Mariannes i les Illes Marshall.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J.: Fishes of the World, 3a edició. Nova York, Estats Units: John Wiley and Sons (1994).
* Smith, D.G., 1994. Catalog of type specimens of recent fishes in the National Museum of Natural History, Smithsonian Institution, 6: Anguilliformes, Saccopharyngiformes, and Notacanthiformes (Teleostei: Elopomorpha). Smithson. Contrib. 566:50 p.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Symphurus nebulosus

Symphurus nebulosus és un peix teleosti de la família dels cinoglòssids i de l'ordre dels pleuronectiformes que viu a l'Atlàntic occidental (des de Nova York fins a Florida). És una espècie rarament pescada, no se sap gaire de la seva biologia.

## Referències

* ↑ «Species Symphurus nebulosus (Goode & Bean, 1883) - freckled tonguefish» (en anglès). The Taxonomicon, 15-07-2019.
* ↑ Froese, Rainer; Capuli, Estelita Emily. «Symphurus nebulosus (Goode & Bean, 1883)» (en anglès). FishBase.
* ↑ Munroe, Thomas A. «Systematics and ecology of tonguefishes of the genus Symphurus (Cynoglossidae: Pleuronectiformes) from the western Atlantic Ocean» (en anglès). Fishery Bulletin, 96, 1, 1998, pàg. 1-182.
# Oasis Force

Oasis Force va ser el nom emprat per l'exèrcit britànic per a designar una sèrie d'unitats especials que variaren quant a la seva composició, quantitat i estructura orgànica, les quals compartien una característica fonamental que era estar formades per tropes no europees ni canadenques.
Va participar en quasi tots els enfrontaments entre britànics i les forces italo-alemanyes en el Nord d'Àfrica entre 1940 i 1943. L'Oasis Force va participar de forma molt especial a partir de l'Operació Crusader, moment en què estaven formades pel Grup de Brigades índies i el sisè Regiment Blindat sur-africà, així com alguns destacaments Sikhs. En altres ocasions, van formar part de la mateixa la 31. Divisió (hindú), així com la 3a Brigada Motoritzada i la 252 Brigada Cuirassada, ambdues compostes per tropa hindú.

## Bibliografia

* Brigadier H.W. Wynter: Special Forces in the Desert War, 1940-1943 Ed. Public Records Office
# Ken

* Per a altres significats, vegeu «Ken (desambiguació)».
Ken, Quena o Quenes (en llatí Cen, en grec antic Χήν) va ser una ciutat i polis probablement de Tessàlia on Plató diu que va néixer Misó, considerat un dels set savis de Grècia, segons explica Diògenes Laerci. Pausanias menciona la ciutat, i diu que està situada al Mont Eta, segons Hermip d'Atenes.

## Referències

* ↑ Diògenes Laerci. Vides i opinions de filòsofs eminents, I, 106
* ↑ Pausanias. Descripció de Grècia, X, 24, 1

## Enllaços externs

* ToposText - Ancient Texts for Geography [Consulta=2019-01-08]
# Numeració àtica

Sistema de nombres en matemàtiques :
La numeració àtica era utilitzada a l'antiga Grècia, possiblement d'ençà el segle VII aC. També és coneguda com a numeració herodiànica perquè va ser descrita per primera vegada en un manuscrit del segle II per Herodià. També és coneguda com a numeració acrofònica, ja que tots els símbols usats, excepte el del nombre '1', deriven de la primera lletra de les paraules cinc, deu, cent, mil i deu mil en grec.
| Decimal | Símbol | Numeració àtica |
| 1 | Ι | -- |
| 5 | Π | πεντε (pente) |
| 10 | Δ | δέκα (deka) |
| 100 | Η | ἑκατόν (hekaton) |
| 1000 | Χ | χίλιοι (khilioi) |
| 10000 | Μ | μυριάς (myrias) |
A diferència de la més familiar numeració romana moderna, la numeració àtica només conté formes additives. Per exemple, el nombre 4 és escrit com ΙΙΙΙ, igual que en la numeració romana antiga, no com en la numeració romana medieval i moderna que s'escriuria IV.
A més, els símbols que representaven els nombres 50, 500, 5000 i 50000 eren una combinació del símbol 'pi' antic (amb la pota dreta curta) i una manera d'aplicar una potència de deu. Per exemple, 'pi' i 'delta' combinats en un símbol representaven 50, 'pi' i 'eta' representaven 500.
El sistema acrofònic va ser substituït pel sistema jònic o alfabètic a partir del segle 4 aC.

## Vegeu també

* Numerals àtics en Unicode
* Numeració etrusca
* Numeració grega

## Enllaços externs

* Herbert Weir Smyth, Greek Grammar, section 348a, on Greek acrophonic numerals
# David Thorpe (desambiguació)

«David Thorpe» té aquests significats:
* David Thorpe (pilot de trial), pilot de trial anglès nascut el 1945.
* David Thorpe (pilot de motocròs), pilot de motocròs anglès nascut el 1962.
# Anton Montells

Anton Montells (segle XVIII - valor desconegut) fou un músic català del segle XVIII.
L'any 1738 va ser candidat per ocupar la plaça en el magisteri i l'organistia a la basílica de Santa Maria d'Igualada, ja que Joan Mestre, qui ho havia estat fins aleshores, havia deixat una vacant per defunció. Les oposicions per ocupar la vacant eren disputades entre tres músics més: Jaume Casanoves i Josep Carles i Josep Camins. Aquest darrer fou qui aconseguí la plaça.

## Referències

* GREGORI I CIFRÉ, Josep Maria – ROMEU I SOLÀ, Anna. Inventaris dels fons musicals de Catalunya. Volum 9: Fons de la basílica de Santa Maria d’Igualada de l’Arxiu Comarcal de l’Anoia. Barcelona: Universitat Autònoma de Barcelona, 2016.
# TVA (televisió)

TVA és un canal de televisió canadenc de parla francesa i que emet al Quebec. El grup constitueix la primera xarxa de televisió privada en francès del Canadà vist que començà les seves emissions el 12 de setembre del 1971 en tant que cooperativa d'emissores inspirada en l'anglòfona CTV. TVA és l'acrònim de Télédiffuseurs associaciés (en català, Teledifusors associats).
La seua àrea d'emissió és essencialment el Quebec tot i que també emet per al Canadà, amb seu a Montreal. No debades, la xarxa compta amb estacions afiliades que emeten en alguns punts de Nova Brunswick i Ontario. L'any 1988 es va convertir en la primera xarxa nacional disponible per a tot el país mitjançant els sistemes de televisió per cable.
Els inicis, però, de tot plegat cal remuntar-los al 22 de març del 1960, moment en què l'empresari Joseph Alexandre De Sève aconsegueix el permís per obrir Télé-Métropole (CFTM-TV). Les emissions comencen el 19 de febrer del 1961 i encara que només tenia una única estació, la nova emissora podia veure's en una ràtio de 100 quilòmetres als voltants de Montreal i algunes àrees. Fins llavors les emissores afiliades a Télé-Métropole emetien programes de televisió de caràcter local i en compartien espais, però a partir del 1971 comença la programació en simultani sota el nom de Télédiffuseurs associés, és a dir, sota TVA.
Caps als anys 1980 el canal aconsegueix millorar les seves audiències superant la seva rival directa, Télévision de Radio-Canada, avui ICI Radio-Canada TV. No debades, no va ser fins al 1982 que es reestructura el canal per donar-hi cabuda a més socis. Fins a la data, TVA funcionava com una cooperativa en la qual els seus afiliats només emetien uns pocs programes en el canal líder. Tanmateix, el nombre de continguts va anar en augment, en part per la competència de TQS. Això l'obligà a convertir-se en estació de referència. L'any 1989 l'empresa Télé-Métropole adquireix les emissores del grup Pathonic de la ciutat de Quebec i l'empresa es transforma en una corporació subsidiària del grup Videótron.

## Referències

* http://www.broadcasting-history.ca/index3.php?url=http%3A//www.broadcasting-history.ca/networks/networks_TVA_Television.html%5BEnllaç+no+actiu%5D

## Enllaços externs

* http://tva.canoe.ca/ Arxivat 2011-02-17 at the Library of Congress
# Luquembo

Luquembo és un municipi de la província de Malanje. Té una extensió de 10.971 km² i 51.647 habitants. Comprèn les comunes de Dombo, Kapunda, Kimbango, Luquembo i Rimba. Limita al nord amb els municipis de Cangandala i Cambundi Catembo, a l'est amb els de Quirima i Xá-Muteba, al sud amb els de Cuemba i Camacupa, i a l'oest amb els de Nharea, Andulo i Mussende.

## Referències

* ↑ Luquembo al web del cens d'Angola