# Miramar (Mallorca)

Miramar és una possessió situada a Valldemossa, just en el límit d'aquest municipi i Deià.
El 1276 el rei de Mallorca Jaume II hi va fundar, a petició de Ramon Llull, un monestir per a acollir un col·legi de missioners dedicat a l'ensenyament de l'àrab i altres llengües orientals.
Precisament Ramon Llull, que el 1273 ja s'havia retirat una temporada a Randa per fer-hi vida contemplativa, passà gairebé tres anys a Miramar, dedicant-se a ensenyar 12 frares i a escriure algunes de les seves obres.
El 1457 s'hi va fundar la primera impremta de Mallorca, i va ser aquí on es va imprimir el primer llibre publicat a l'illa.
L'Arxiduc Lluís Salvador d'Àustria la va comprar el 1872, enamorant dels paisatges d'aquesta zona de la costa mallorquina. L'Arxiduc va escriure a Die Balearen: "sens dubte, cap altre lloc de la terra pot dur amb més propietat el nom de Miramar".
En aquella època la possessió també incloïa a ponent les terres i vinyes de s'Estaca, on l'Arxiduc va construir-hi el 1878 una singular casa d'estil sicilià que avui dia pertany a l'actor nord-americà Michael Douglas i a la seva ex dona Diandra.
En morir l'Arxiduc va deixar la propietat de Miramar al seu secretari mallorquí, n'Antoni Vives; els seus descendents hi segueixen vivint.
S'hi pot visitar un museu on hi ha alguns objectes, documents i obres d'art relacionats amb el món de Ramon Llull i l'Arxiduc.

## Referències

* ↑ Vernet i Mateu, Albert «Ramon Lull – Visió poètica». Revista Internacional d'Humanitats. Universitat Autònoma de Barcelona / Centro de Estudos Medievais - Oriente & Ocidente EDF/FEUSP, Núm. 40, 2017, pàg. 47-64. ISSN: 1516-5485 [Consulta: 27 juny 2018].
* ↑ Rafael, Juan «VII Centenario de la muerte de Jaime I El Conquistador, de la coronación de Jaime II como Rey de Mallorca, Conde del Rossellon, Cerdaña y Conflent y señor de Montpeller y de la fundación del Colegio de Miramar (1276- 1976)». Bolletí de la Societat Arqueològica Lul·liana: Revista d'estudis històrics Imagen de portada de la revista Bolletí de la Societat Arqueològica Lul·liana, Núm. 35, Data incorrecta, pàg. 1-4. ISSN: 0212-7458 [Consulta: 27 juny 2018].
* ↑ Guasp Gelabert, Bartolomé «Acuciantes empeño y deseo en Ramon Llull: su evangelización de los infieles con sed de martirio: Con motivo del séptimo centenario de la Fundación de Miramar (1276-1976)». Bolletí de la Societat Arqueològica Lul·liana: Revista d'estudis històrics, Núm. 35, Data incorrecta, pàg. 395-407. ISSN: 0212-7458 [Consulta: 27 juny 2018].
* 1 2 Rullan, Onofre; Vera, J. Fernando (ed.); Olcina, Jorge (ed.); Hernández, María (ed.). «El archiduque Luis Salvador Habsburgo-Lorena (1847-1915), geógrafo». A: Paisaje, cultura territorial y vivencia de la Geografía. Libro homenaje al profesor Alfredo Morales Gil. San Vicente del Raspeig: Publicacions de la Universitat d'Alacant, 2016, p. 895-920. ISBN 978-84-16724-03-1 [Consulta: 27 juny 2018].
* ↑ Roca, Francesc «1869: Die Balearen». 20 Minutos, 10-10-2005 [Consulta: 27 juny 2018].
* ↑ Franco Mimmi, Franco. Mallorca, la isla de los escritores. Lampi di stampa, 2015, p. 24. ISBN 978-88-488-1591-8 [Consulta: 27 juny 2018].

## Bibliografia

* Garcías Palau, Sebastián. El Miramar de Ramón Llull. Palma: Diputació Provincial de Balears, Institut d'Estudis Baleàrics. Consell Superior d'Investigacions Científiques, 1978. ISBN 84-600-1020-1.
* BAUÇÀ DE MIRABÒ, Concepció. Ramon Llull i el monestir de Miramar. El patrimoni artístic (1276-2016). Palma: Lleonard Muntaner editor, 2018.