OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Llista de ciutats i viles de São Tomé i Príncipe

Aquesta és una llista de ciutats i viles de São Tomé i Príncipe. Aquí hi ha les ciutats i viles amb una població superior a 300 habitants. Les dades dels cens són del 4 d'agost de 1991, 25 d'agost de 2001, i 1 de gener de 2005:
Ciutats de São Tomé i Príncipe :
| Rank | Lloc | Població | Població | Població | Districte |
| Rank | Lloc | Cens 1991 | Cens 2001 | Estimat 2005 | Districte |
| 1. | São Tomé (capital) | 42,331 | 49,957 | 56,166 | Água Grande |
| 2. | Santo Amaro | 5,878 | - | 8,239 | Lobata |
| 3. | Neves | 5,919 | 6,635 | 7,392 | Lembá |
| 4. | Santana | 6,190 | 6,228 | 6,969 | Cantagalo |
| 5. | Trindade | - | 6,049 | 6,636 | Mé-Zóchi |
| 6. | Santa Cruz | - | 1,862 | 2,045 | Mé-Zóchi |
| 7. | Pantufo | - | 1,929 | 2,169 | Água Grande |
| 8. | Guadalupe | - | 1,543 | 1,734 | Lobata |
| 9. | Santo António | 1,000 | 1,010 | 1,156 | Pagué |
| 10. | Santa Catarina | - | - | 971 | Lembá |
| 11. | Porto Alegre | - | - | 334 | Caué |

## Altres

* Bom Successo
* Ribeira Afonso
* São João dos Angolares

## Enllaços externs

* Instituto Nacional de Estatística Arxivat 2005-10-13 a Wayback Machine.
* Mongabay - Poblacions actuals de les ciutats de São Tomé i Príncipe Arxivat 2020-07-21 a Wayback Machine.
* City Population - Population History of the towns and cities in São Tomé und Príncipe
# Lumaquel·la

La lumaquel·la o coquina és una roca sedimentària bioquímica carbonàtica formada per l'acumulació de les closques dels mol·luscs, generalment conquilles de lamel·libranquis i gasteròpodes unides per ciment. En ser una roca carbonàtica, reacciona amb l'àcid clorhídric (HCI). La Pedrera del Mèdol, va ser una de les pedreres que a l'època romana a Tàrraco, va utilitzar molt aquesta roca per a la construcció dels edifícis més importants de la ciutat.

## Referències

* ↑ «Diccionari de geologia». [Consulta: 5 març 2017].
# Loo

El Loo (hindi: लू, urdú: لو, panjabi: ਲੂ) és un vent fort, calent i sec que corre a les tardes d'estiu des de l'oest, bufa sobre la regió de la plana Indo-Gangètica occidental de nord de l'Índia i Pakistán. És especialment forta durant els mesos de maig i juny. A causa de la seva elevada temperatura (45 °C-50 °C), pot causar cops de calor fatals.
Atès que l'aire atmosfèric circula en nivells d'humitat extremadament baixos i altes temperatures, el Loo també deshidrata i seca la vegetació de manera que la regió pren un to marró durant els mesos de maig i juny.

## Origen i final del Loo

El Loo s'origina en les grans regions desèrtiques de nord-oest del subcontinent indi: el gran desert indi (desert Thar), el desert de Cholistan i les zones desèrtiques de sud de Balutxistan.
El Loo finalitza a finals de l'estiu, amb l'arribada del monsó indi. En algunes zones de nord de l'Índia i el Pakistan, hi ha violentes tempestes de pols breus anomenades Kali Andhi (o tempestes negres) abans que arribi el monsó. L'arribada dels núvols de monsó és freqüentment acompanyada per pluges torrencials, i la sobtada transformació del paisatge de marró a verd pot semblar "sorprenent" com a resultat de l'increment de la humitat atmosfèrica i la humitat edàfica.

## Efectes ecològics del Loo

Moltes aus i animals sucumbeixen durant els mesos d'estiu davant el Loo, especialment en àrees desforestades on el Loo bufa sense fre i no hi troben refugis. Certes malalties transmeses per insectes, com ara la malària, històricament han registrat un descens en el nombre de casos durant la temporada d'el Loo ja que les poblacions d'insectes també baixen durant aquesta època. Fins i tot amb anterioritat a 1897 quan es descobreix que els mosquits transmeten la malària, els oficials britànics a l'Índia havien observat que a les planes de nord de l'Índia de manera natural i coincidint amb les ventades la regió estava lliure de la malaltia.

## Referències

* 1 2 Rana, S.V.S.. Essentials of Ecology and Environmental Science (en anglès). Prentice Hall of India, 2007. ISBN 81-203-3300-4.
* ↑ Tufty. 1001 Questions Answered About: Hurricanes, Tornadoes and Other Natural Air Disasters (en anglès). Dover Publications, 1987. ISBN 0-486-25455-0.
* ↑ Deka, Phani. Geography: Physical and Human (en anglès). New Age International, 2006. ISBN 81-224-1912-7.
* ↑ «WeatherOnline -Wind of the World -Andhi (Kali Andhi)» (en anglès). WeatherOnline. [Consulta: 1r desembre 2019].
* ↑ «Cloudburst washes away water mills in Himachal, Headlines India» (en anglès), 25-01-2013. Arxivat de l'original el 25-1-2013. [Consulta: 1r desembre 2019].
* ↑ Strachey, John. India (en anglès). Universitat de Califòrnia: K. Paul, Trench, Trübner & Company, Limited, 1894.
* ↑ «Indian summer too hot for Cheetahs from Singapore» (en anglès). India Gazette, 06-05-2009. Arxivat de l'original el 13-7-2011. [Consulta: 1r desembre 2019].
* ↑ «A Handbook for Poultry Officers in India» (en anglès). UNICEF, 1969. Arxivat de l'original el 2011-07-13. [Consulta: 1r desembre 2019].
* ↑ Oldham, Charles Frederick. What is Malaria?: And why is it Most Intense in Hot Climates? (en anglès). Lewis-Universitat d'Oxford, 1871.
# Lonzac

«Lonzac» té aquests significats:
* Lonzac (Charente Marítim), municipi al departament de la Charanta Marítima (regió de Nova Aquitània)
* Lonzac (Erau), comuna del departament de l'Erau (regió d'Occitània)
* Lo Lonzac, municipi al departament de la Corresa (regió de Nova Aquitània)
# Lucy Kennedy

Lucy Kennedy (11 de juliol de 1988) és una ciclista australiana. Al final de 2021 es va retirar.

## Palmarès

* 2015
** Vencedora d'una etapa al Tour de Bright
* 2016
** 1a al Tour de Bright i vencedora d'una etapa
** 1a al National Capital Tour i vencedora d'una etapa
* 2017
** Campiona d'Oceania en contrarellotge
** 1a al Tour de l'Ardecha i vencedora d'una etapa
* 2019
** 1a al Women's Herald Sun Tour i vencedora d'una etapa
** 1a a la Emakumeen Saria
** 1a a la Clàssica de Sant Sebastià
* 2020
** 1a al Women's Herald Sun Tour

## Referències

* ↑ «"Lucy Kennedy announces retirement"» (en anglès). SBS Cycling Central., 27-08-2021. [Consulta: 14 maig 2022].

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
* Fitxa a procyclingstats.com
# Lucy Letby

Lucy Letby (Hereford, 4 de gener de 1990) és una infermera britànica i assassina en sèrie.
Letby va ser detinguda el juliol del 2018 en relació amb una sèrie de morts d'infants inusualment freqüents entre juny de 2015 i juny de 2016 a l'Hospital Countess of Chester, on treballava com a infermera neonatal des de 2011. Després de ser posada en llibertat sota fiança, va ser detinguda de nou el juny de 2019 i de nou el novembre de 2020 en relació amb morts infantils addicionals a l'hospital. L'endemà de la seva detenció final, va ser acusada de vuit càrrecs d'assassinat i deu càrrecs de temptativa d'assassinat. En concloure el judici, que va durar des de l'octubre del 2022 fins a l'agost del 2023, va ser declarada culpable d'assassinar set nadons i d'intentar assassinar-ne sis més durant el període de dotze mesos. Està previst que sigui condemnada el 21 d'agost.

## Biografia

Letby va néixer a Hereford, Anglaterra, el 4 de gener del 1990, i es va educar en diverses escoles de la ciutat, incloent-hi el Hereford Sixth Form College. Va seguir la seva formació en infermeria a la Universitat de Chester, on també va treballar com a infermera estudiant durant els seus tres anys de formació, realitzant pràctiques a l'Hospital de Dones de Liverpool i a l'Hospital Comtessa de Chester. Filla única, fou la primera membre de la seva família a estudiar a la universitat, on es va graduar el setembre de 2011.

## Procediments legals
### Detenció i càrrecs

El 3 de juliol de 2018, Letby va ser detinguda per la policia sota sospita de vuit càrrecs d'assassinat i sis de temptativa d'assassinat, després d'una investigació d'un any de durada sobre les altes taxes de mortalitat infantil a l'Hospital Comtessa de Chester. La casa de Letby a Chester va ser escorcollada per la policia després de la seva detenció. Després de l'arrest, la investigació es va ampliar posteriorment per incloure l'Hospital de Dones de Liverpool, un altre lloc on Letby havia treballat. Durant la investigació inicial no es va trobar cap prova que els pacients de l'hospital haguessin patit cap mal intencionat, tot i que la policia ha començat a investigar tota la carrera de Letby, inclosa la de l'Hospital de Dones de Liverpool, des de la seva condemna.

## Referències

* ↑ Hirst, Lauren (18 August 2023). «Who is baby serial killer Lucy Letby?». BBC News. Arxivat de l'original el 18 August 2023. Consulta: 18 August 2023.
* ↑ «The quiet cul-de-sac in Hereford where killer nurse Lucy Letby grew up». ITV News, 18-08-2023 [Consulta: 18 agost 2023].
* ↑ «Cheshire baby deaths: police widen inquiry to second hospital». The Guardian, 04-07-2018 [Consulta: 5 juliol 2018].
* ↑ «How the police caught Lucy Letby». Sky News [Consulta: 18 agost 2023].
* ↑ «Lucy Letby's training hospital helping police with baby death probe». CheshireLive, 04-07-2018 [Consulta: 30 octubre 2022].
# Luis Moreno

Luis Moreno (Ciutat de Panamà, 19 de març de 1981) fou un futbolista panameny de la dècada de 2000.
Fou 76 cops internacional amb la selecció de Panamà.
Pel que fa a clubs, destacà a Tauro, Envigado i Independiente Santa Fe.

## Referències

* ↑ Luis Moreno - International Appearances
* ↑ Appearances for Panama National Team - RSSSF
* ↑ Luis Moreno Fitxa i estadístiques a la FIFA
* ↑ Luis "Lucho" Moreno retorna al Tauro F.C. - Crítica (castellà)
* ↑ «Moreno es uno de los cinco refuerzos» (en castellà). Prensa.com, 15-12-2006. Arxivat de l'original el 12 d'octubre 2012. [Consulta: 23 maig 2019].
* ↑ Luis Moreno a National-Football-Teams.com (anglès)
* ↑ Luis Moreno, Fitxa a Soccerway
# Luis Milla

Luis Milla és el nom dels següents personatges:
* Luis Milla Aspas, futbolista espanyol nascut el 1966
* Luis Milla Manzanares, futbolista espanyol nascut el 1994, fill de l'anterior
# Lutjanus bohar

Lutjanus bohar és una espècie de peix de la família dels lutjànids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 90 cm de longitud total.

## Alimentació

Menja principalment peixos, i, en segon terme, gambes, crancs, amfípodes, crustacis del gènere Stomatopoda, tunicats i gastròpodes.

## Hàbitat

És un peix marí de clima tropical i associat als esculls de corall que viu entre 4-180 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba des de l'Àfrica oriental fins a les Illes Marqueses, les Illes de la Línia, les Illes Ryukyu i Austràlia.

## Ús comercial

Es comercialitza fresc o en salaó, i a Hong Kong és una espècie habitual en els mercats de peix viu.

## Referències

* ↑ «Lutjanus bohar». Catalogue of Life. (anglès)
* 1 2 3 4 «Lutjanus bohar» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).
* ↑ Frimodt, C., 1995. Multilingual illustrated guide to the world's commercial coldwater fish. Fishing News Books, Osney Mead, Oxford, Anglaterra. 215 p.
* ↑ Myers, R.F., 1999. Micronesian reef fishes: a comprehensive guide to the coral reef fishes of Micronesia. Coral Graphics, Barrigada, Guam. 330 p.
* ↑ Bianchi, G., 1985. FAO species identification sheets for fishery purposes. Field guide to the commercial marine and brackish-water species of Tanzania. Prepared and published with the support of TCP/URT/4406 and FAO (FIRM) Regular Programme. FAO, Roma, Itàlia. 199 p.
* ↑ Frimodt, C., 1995.
* ↑ Lee, C. i Y. Sadovy, 1998. A taste for live fish: Hong Kong's live reef fish market. Naga ICLARM Q. 21(2):38-42.
# Ludovic Butelle

Ludovic Butelle (Reims, 3 d'abril de 1983) és un futbolista professional francès. Actualment juga de porter al Lille OSC cedit pel València CF.

## Trajectòria esportiva

Es va formar en els categories inferiors del FC Metz debutant en el primer equip gràcies que Jacques Songo'o va ser convocat per a disputar la Copa Africana de Nacions de 2002 i a la lesió del meta suplent Johan Liebus disputant aquesta primera temporada un total de sis partits no deixant la titularitat durant la següent temporada.
En l'estiu de 2004 va ser traspassat al València CF, ja que aquest buscava un porter jove i amb projecció que pogués créixer a l'ombra de Santiago Cañizares i Andreu Palop.
Durant un partit de pretemporada davant en Parma FC va rebre un cop en l'abdomen que li va fer ésser intervingut quirúrgicament per a extirpar-li la melsa (la mateixa lesió que va sofrir pels mateixes dates el seu company Raül Albiol) el qual li va fer perdre's gran part de la temporada.
AL final de la mateixa va ser cedit a l'Hèrcules Club de Futbol per a ajudar-li en la consecució de l'ascens a segona divisió.
La temporada 2005-2006 va retornar al València CF com tercer porter per darrere de Cañizares i Mora.
La temporada temporada 2007-2008 ha estat cedit al Reial Valladolid.

### Internacional

Ha estat internacional amb la selecció francesa sub-21.

## Clubs

* Football Club Metz - 2001-2004
** 2001-2002 (Primera divisió francesa)
** 2002-2003 (Segona divisió francesa)
** 2003-2004 (Primera divisió francesa)
* València CF
** 2004- (Primera divisió espanyola)
* Hèrcules Club de Futbol
** 2005 (Segona divisió B, cedit per jugar només la promoció d'ascens a segona divisió)

## Enllaços externs

* Butelle a www.lfp.es
# Macondo

Macondo és un poble imaginari, a Colòmbia creat per l'escriptor colombià, Premi Nobel de Literatura, Gabriel García Márquez. La primera referència que va fer d'ell va ser a Un día después del sábado (un dia després del dissabte) i apareix sovint a les novel·les de l'autor essent el marc principal de quasi la totalitat de la seva obra Cent Anys de Solitud. El 2005, arran d'una iniciativa local, es va proposar de reanomenar Aracataca, el poble natal de Gabriel García Márquez, com a Macondo per mor de reactivar l'economia de la localitat, gairebé en fallida. Tanmateix, no va tenir èxit i aleshores la proposta no s'aprovà.

## Referències

* ↑ Unamuno, P. «El abecedario de García Márquez» (en espanyol). El Mundo, 18-04-2014. [Consulta: 13 juny 2014].
* ↑ Benedetti, Mario. «García Márquez o la vigilia dentro del sueño» (en espanyol). Letras del continente mestizo. Arca, 1972. [Consulta: 13 juny 2014].
# MacOS Sierra

macOS Sierra (versió 10.12) és la tretzena versió de macOS (anteriorment OS X), el sistema operatiu d'Apple per als seus ordinadors d'escriptori, portàtils i servidors Macintosh. És la primera versió del sistema operatiu després del canvi de denominació d'US X a macOS.
Va ser anunciada el 13 de juny de 2016 durant la Apple Worldwide Developers Conference d'aquest any juntament amb les noves versions dels altres sistemes operatius dels productes d'Apple (iOS 10 per iPhone i iPad, WatchOS 3 per Apple Watch i tvOS 10 per Apple TV). Va ser llançada oficialment el 20 de setembre de 2016.

## Característiques

Els principals canvis en la versió 10.12 van ser els següents:

### Disseny

La interfície del sistema és pràcticament idèntica a la de la versió anterior US X El Capitan.

### Inici de sessió

L'ordinador es pot desbloquejar automàticament quan l'usuari està prop del mateix i porti amb si un Apple Watch.

### Portapapers universal

Des d'aquesta versió existeix un portapapers únic per a tots els dispositius d'Apple que disposi l'usuari. A través de l'eina que la companyia va denominar Continuity, és possible copiar un text en l'iPhone i pegar-ho en un document en el Mac, o viceversa.

### iCloud

La nova funcionalitat que Apple va afegir a iCloud va ser la d'optimitzar l'emmagatzematge del Mac. El servei guarda les versions antigues dels documents, versions originals d'imatges i automatitza els processos d'eliminació de la caché en el navegador Safari, amb l'objectiu d'alliberar espai en el disc dur.

### Apple Pay

El servei de pagament mòbil va permetre des d'aquesta versió fer pagaments a tercers a través de la web en el Mac, utilitzant com a mitjà d'autorització del pagament el Touch ANEU de l'iPhone.

### Picture in Picture

Després de la seva inclusió en els iPads amb iOS 9, aquesta funció va arribar als Mac. Durant la reproducció d'un vídeo, si es prem el botó que ho habilita, se separa el vídeo de la finestra en la qual s'està reproduint i es crea una finestra independent i flotant, que a més es pot traslladar i redimensionar. Aquesta funció també es pot utilitzar quan la manera pantalla completa està activat.

### Pestanyes

Amb aquesta versió el sistema de pestanyes present en el navegador Safari s'estén a la resta d'aplicacions, ja siguin natives o de tercers, automàticament. Des d'ara, quan l'usuari obre dos o més finestres d'una mateixa aplicació, en lloc d'aparèixer com a finestres independents, s'organitzen en pestanyes.

### Siri

Amb macOS Sierra l'assistent virtual Siri va arribar a l'única plataforma d'Apple que li faltava. Per invocar-la existeixen, d'una banda un accés en el dock, i per un altre, un en la barra de menú superior a la dreta de la pantalla. A més de gaudir de les mateixes funcions que en iOS, amb macOS, s'afegeix la possibilitat de buscar arxius a través del Finder. L'usuari pot interactuar amb els resultats, podent afegir-los al centre de notificacions en forma de Giny o arrossegar en un document les imatges retornades com a resultat. També es va integrar amb iTunes.

## Enllaços externs

* Pàgina web de la Preview de macOS Sierra
# MacOS Sequoia

macOS Sequoia (versió 15) és la 21a versió principal de macOS, el sistema operatiu per a ordinadors d'Apple. Successora de macOS Sonoma, es va anunciar el 10 de juny de 2024 durant la WWDC 2024, amb la tardor de 2024 com a data fixada per al llançament oficial de la versió estable pública. El nom és un homenatge al Parc Nacional de Sequoia situat a Califòrnia, als Estats Units.

## Novetats i millores

macOS Sequoia incorpora diverses novetats en la productivitat i la intel·ligència artificial:
* Sequoia introdueix Apple Intelligence, un conjunt de ferramentes d'intel·ligència artificial integrades en tot el sistema. Entre elles, funcionalitats de redacció, correcció i resum de text en aplicacions com Mail, Notes, Pages i aplicacions de tercers. També incorpora la capacitat de generar imatges creatives a través d'Image Playground, disponible com a aplicació de forma independent i també integrada, per exemple, en l'aplicació de Missatges.
* Aplicació de contrasenyes
* Aplicació de Calculadora
* Gestió de finestres
* Millores en videoconferències
* Nova versió de Safari
* Integració amb iPhone i millores de Continuïtat
* Altres funcions addicionals

## Compatibilitat

macOS Sequoia és compatible amb els següents models de Mac:
* iMac (de 2019 en avant)
* iMac Pro (de 2017 en avant)
* Mac Studio (de 2022 en avant)
* MacBook Air (de 2020 en avant)
* Mac mini (de 2018 en avant)
* MacBook Pro (de 2018 en avant)
* Mac Pro (de 2019 en avant)

## Referències

* ↑ «Avance de macOS Sequoia» (en espanyol europeu). [Consulta: 27 juliol 2024].
* ↑ «macOS Sequoia lleva la productividad y la inteligencia del Mac a otro nivel» (en espanyol europeu). [Consulta: 27 juliol 2024].
* ↑ «macOS Sequoia Preview» (en anglès americà). [Consulta: 27 juliol 2024].
# MacOS Big Sur

macOS Big Sur (versió 11.0) és una versió de macOS, el sistema operatiu d'Apple per a ordinadors Macintosh. És la successora de macOS Catalina (versió 10.15) i fou anunciada a la Conferència de Desenvolupadors d'Apple el 22 de juny de 2020. La publicació de la versió final va ser el 12 de novembre de 2020. El seu nom prové de la regió costanera de Big Sur, situada a la Costa Central de Califòrnia.
macOS Big Sur presenta un redisseny de la interfície d'usuari i està dissenyada per aprofitar la potència dels nous processadors ARM d'Apple que incorporaran els nous models Mac. També s'afegeix la compatibilitat amb aplicacions per iOS i iPadOS i inclou millores generals.
Amb aquesta versió, i com a gest simbòlic per la incorporació dels processadors Apple, el sistema operatiu passa de la versió 10 a la 11 per primer cop des de l'alliberament de la versió beta de Mac OS X l'any 2000.

## Requisits de sistema

A diferència de macOS Catalina, que manté la compatibilitat de macOS Mojave, la nova versió Big Sur ja no funciona amb els ordinadors Mac de 2012 i 2013.
La llista de dispositius compatibles és la següent:
* MacBook: Versió 2015 o més recent
* MacBook Air: Versió 2013 o més recent
* MacBook Pro: Versió 2013 o més recent
* Mac Mini: Versió 2014 o més recent
* iMac: Versió 2014 o més recent
* iMac Pro
* Mac Pro: Versió 2013 o més recent
* Developer Transition Kit (2020)

## Referències

* 1 2 «Apple unveils macOS 11.0 Big Sur, featuring a new aesthetic and redesigned apps» (en anglès americà). Arxivat de l'original el 2022-01-21. [Consulta: 25 agost 2020].
* ↑ «Apple introduces macOS Big Sur with a beautiful new design» (en anglès americà). [Consulta: 25 agost 2020].
* ↑ «Apple unveils macOS 11.0 Big Sur, featuring a new aesthetic and redesigned apps» (en anglès americà). Arxivat de l'original el 2022-01-21. [Consulta: 2 gener 2021].
* ↑ «Apple announces Mac transition to Apple silicon» (en anglès americà). [Consulta: 25 agost 2020].
* ↑ «The Talk Show Remote From WWDC 2020, With Craig Federighi and Greg Joswiak» (en anglès). [Consulta: 25 agost 2020].
* ↑ «macOS Big Sur Listed as 'Version 11.0' in System Preferences» (en anglès). [Consulta: 25 agost 2020].
* ↑ «macOS Big Sur Preview» (en anglès americà). [Consulta: 25 agost 2020].

## Enllaços externs

* Web oficial de macOS Big Sur
# MacMillan (cràter)

MacMillan és un cràter d'impacte lunar en forma de bol a la zona oriental de la Mare Imbrium. Es troba just al sud-oest una elevació aïllada, prop de la vora sud-oest dels Montes Arquimedes. Es tracta d'una depressió amb forma de copa amb una albedo interior que coincideix amb la de la mar lunar propera.
Les vores del brocal tenen una albedo una mica més alta. Mostra traces de la presència d'un cràter concèntric.
Aquest cràter va ser prèviament identificat com Arquimedes F abans de ser canviat el nom per la UAI.

## Referències

* ↑ Wood, C. A. «Lunar Concentric Craters». Lunar and Planetary Science IX, 1978, pàg. 1264–1266. Bibcode: 1978LPI.....9.1264W.

### Altres referències

* (WGPSN), IAU Working Group for Planetary System Nomenclature. «Gazetteer of Planetary Nomenclature. 1:1 Million-Scale Maps of the Moon» (en anglès). UAI / USGS, 13-02-2013. [Consulta: 6 abril 2016].
* Andersson, L. E.; Whitaker, E. A.,. NASA Catalogue of Lunar Nomenclature (en anglès). NASA RP-1097, 1982.
* Blue, Jennifer. «Gazetteer of Planetary Nomenclature» (en anglès). USGS, 25-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Bussey, B.; Spudis, P.. The Clementine Atlas of the Moon (en anglès). Nueva York: Cambridge University Press, 2004. ISBN 0-521-81528-2.
* Cocks, Elijah E.; Cocks, Josiah C.. Who's Who on the Moon: A Biographical Dictionary of Lunar Nomenclature (en anglès). Tudor Publishers, 1995. ISBN 0-936389-27-3.
* McDowell, Jonathan. «Lunar Nomenclature» (en anglès). Jonathan's Space Report, 15-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Menzel, D. H.; Minnaert, M.; Levin, B.; Dollfus, A.; Bell, B. «Report on Lunar Nomenclature by The Working Group of Commission 17 of the IAU» (en anglès). Space Science Reviews, 12, 1971, pàg. 136.
* Moore, Patrick. On the Moon (en anglès). Sterling Publishing Co, 2001. ISBN 0-304-35469-4.
* Price, Fred W. The Moon Observer's Handbook (en anglès). Cambridge University Press, 1988. ISBN 0521335000.
* Rükl, Antonín. Atlas of the Moon (en anglès). Kalmbach Books, 1990. ISBN 0-913135-17-8.
* Webb, Rev. T. W.. Celestial Objects for Common Telescopes, 6ª edición revisada (en anglès). Dover, 1962. ISBN 0-486-20917-2.
* Whitaker, Ewen A. Mapping and Naming the Moon (en anglès). Cambridge University Press, 2003. 978-0-521-54414-6.
* Wlasuk, Peter T. Observing the Moon (en anglès). Springer, 2000. ISBN 1-85233-193-3.

## Vegeu també

* Llista de cràters lunars
* Selenografia

## Enllaços externs

* "MacMillan (cràter)". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* «Digital Lunar Orbiter Photographic Atles of the Moon» (en anglès). [Consulta: 13 juliol 2018].
* «LROC :: QuickMap - Targeting Mapa LROC» (en anglès). [Consulta: 13 juliol 2018].
* «The-moon.wikispaces.com: MacMillan» (en anglès). Arxivat de l'original el 2018-05-31. [Consulta: 13 juliol 2018].