OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Coventry

* Per a altres significats, vegeu «Coventry (desambiguació)».
Coventry és una ciutat del centre de Gran Bretanya, situada a 153 km al nord-oest de Londres i a 30 km a l'est de Birmingham, amb una població de 306.600 habitants l'any 2006. Destaca pel fet de ser la primera ciutat a proposar un agermanament amb una altra població.

## Història recent

Coventry va ser una de les ciutats que van haver de ser "sacrificades" pels anglesos durant la Segona Guerra Mundial, ja que just abans de ser bombardejada s'havia aconseguit desxifrar el codi enigma dels nazis i s'havia interceptat una comunicació de l'eix on s'informava del bombardeig de la ciutat. Llavors Churchill va haver de prendre la decisió d'evacuar o no Coventry. Si s'hagués evacuat la ciutat els nazis haurien sospitat que s'havia desxifrat el codi enigma, i així es comprometria aquest important avantatge en temps de guerra.
Finalment, Coventry va ser bombardejada massivament pels avions de la Luftwaffe, (prop de 500 bombarders), el 14 de novembre de 1940. La ciutat va ser gairebé totalment destruïda. El ministre nazi de Propaganda, Goebbels, va arribar a proposar un nou terme, "coventritzar", per a referir-se a aquests bombardejos massius. Només alguns nens van ser evacuats, sota el pretext de sortida de vacances. També hi va haver bombardejos a Liverpool, Plymouth, Bristol i Southampton.
La catedral de Coventry ha estat deixada tal com va quedar després del bombardeig: només en resten uns pilars i part de les muralles. Al costat de les restes de l'antiga catedral s'ha edificat una nova catedral, a la inauguració de la qual, que va tenir lloc el 1962, i com a símbol de reconciliació, hi va assistir el canceller alemany. En aquesta nova catedral se celebren moltes de les cerimònies religioses. Pel seu valor de símbol, en les proximitats de la Catedral es van plantar una sèrie d'oms, iniciativa que va patrocinar l'artista Yoko Ono.

## Fills il·lustres

* Joseph Vernon (1738-1782) actor i cantant.
* Edward Copson (1901-1980) matemàtic.
* Lee Child (1954) escriptor de novel·la detectivesca.

## Vegeu també

* Herbert Art Gallery and Museum, amb seu a Coventry

## Referències

* ↑ «Coventry | enciclopèdia.cat». GEC. [Consulta: 5 agost 2021].
* ↑ Pepin, David. Cathedrals of Britain (en anglès). Oxford: Shire Publications, 2016, p. 99. ISBN 9781784420499.
# Cynoscion nannus

Cynoscion nannus és una espècie de peix de la família dels esciènids i de l'ordre dels perciformes inofensiu per als humans. Es troba a la costa del Pacífic de Mèxic. És un peix marí, d'aigües profundes i bentopelàgic que viu entre 100-812 m de fondària. Els mascles poden assolir 27 cm de longitud total.

## Referències

* ↑ Gill T. N., 1861. Revision of the genera of North American Sciaeninae. Proc. Acad. Nat. Sci. Phila. v. 13. 79-89.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 3 4 FishBase (anglès)
* ↑ Escobar-Fernández, R. i M. Siri, 1997. Nombres vernáculos y científicos de los peces del Pacífico mexicano. Universidad Autónoma de Baja California, Sociedad Ictiológica Mexicana, A.C. Mexico.
* ↑ Ruiz-Ramírez, S., G. Lucano-Ramirez i J. Mariscal-Romero, 1997. Length-weight relationships of soft-bottom demersal fishes form Jalisco and Colima states, Mexico. Naga ICLARM Q. 20(3/4):62-63.
* ↑ Chao, L.N., 1995. Sciaenidae. Corvinas, barbiches, bombaches, corvinatas, corvinetas, corvinillas, lambes, pescadillas, roncachos, verrugatos. p. 1427-1518. A: W. Fischer, F. Krupp, W. Schneider, C. Sommer, K.E. Carpenter i V. Niem (eds.) Guia FAO para identificación de especies para los fines de la pesca. Pacífico Centro-oriental. 3 volums. 1813 p.

## Bibliografia

* Raymundo-Huizar, A.R., H. Pérez-España, M. Mascaró i X. Chiappa-Carrara, 2005. Feeding habits of the dwarf weakfish (Cynoscion nannus) off the coasts of Jalisco and Colima, Mexico. Fish. Bull. 103:453-460.
* Wu, H.L., K.-T. Shao i C.F. Lai (eds.), 1999. Latin-Chinese dictionary of fishes names. The Sueichan Press, Taiwan.
# Declaració Balfour

«Declaració Balfour» té aquests significats:
* Declaració Balfour de 1917, carta oficial del ministre d'afers exteriors britànic, lord Arthur Balfour al baró Lionel Walter Rothschild
* Declaració Balfour de 1926, declaració que reconeixia els dominis autònoms de l'Imperi Britànic com a estats independents
# Decisió per consens

    Per a la política de consens de la Viquipèdia, vegeu Viquipèdia:Consens.
El consens, en sociologia, fa referència a l'acceptació d'una proposició o d'una ideologia (mitjançant un procés concret) per part d'una comunitat. Per tant, quan "hi ha hagut consens en alguna cosa" vol dir que aquesta cosa ha estat acceptada per part de la comunitat afectada.
L'acceptació, pot donar-se a partir d'unes normes a definir per la mateixa comunitat; per votació, per debat, etc. La decisió per consens és un procés de decisió que no busca únicament l'acord de la majoria dels participants, sinó que també té com a objectiu resoldre o atenuar les objeccions de la minoria, i així arribar conjuntament a la decisió més satisfactòria. Consens significa alhora el fet d'arribar a un acord general i el procés que ha fet possible arribar-hi. La presa de decisions per consens tracta fonamentalment aquest procés.
A diferència de la unanimitat, la decisió per consens no ha de ser acordada per la totalitat dels membres, sinó que ha de ser presa per la totalitat dels membres que exerceixen el vot o posicionament. D'aquesta manera les abstencions no es tenen en compte en el consens, però si en una decisió per unanimitat.

## Vegeu també

* Anarquisme
* Ciència del consens
* Democràcia per consens
* Democràcia directa
* Ijmà
* Meritocràcia
* Sociocràcia

## Referències

* Sandy Schuman (Editor). The IAF Handbook of Group Facilitation: Best Practices from the Leading Organization in Facilitation. Jossey-Bass, 2005. ISBN 0-7879-7160-X (anglès)
* Dee Hock, The Chaordic Principle (anglès)
* CT Butler, On Conflict and Consensus Arxivat 2005-04-15 a Wayback Machine. (anglès)

## Enllaços externs

* En el trabajo en equipo, ¿decisiones por consenso, o por consentimiento? Arxivat 2006-04-19 a Wayback Machine. por José Enebral (castellà)
* La ética del consenso de Kwasi Wiredu. Un modelo africano (Discusión intercultural) (castellà)
* Instituto Internacional de Facilitación y Consenso Arxivat 2010-03-28 a Wayback Machine. (castellà)
* Recursos para dar un Taller de Asamblearismo y Toma de Decisiones por Consenso (castellà)
* Democracia Consensual anarquista por Ralf Burnicki (castellà)
# Declaració (lògica)

En lògica, una declaració és (a) una oració declarativa significativa que pot ser vertadera o falsa, o (b) el que és afirmat o fet per l'ús d'una oració declarativa. En aquest últim cas, una declaració és diferent d'una frase perquè la sentència és només una formulació d'una declaració, mentre que hi pot haver moltes altres formulacions que expressen la mateixa declaració.
Peter Strawson, filòsof del llenguatge, va defensar l'ús del terme «declaració» en el sentit de (b) en preferència a «proposició». Strawson va utilitzar el terme «declaració» perquè dues oracions declaratives fan la mateixa declaració si diuen el mateix de la mateixa cosa. Així, el terme «declaració» pot referir-se a una frase o alguna cosa feta (expressada) per una frase. En ambdós casos, són suposats portadors de la veritat.

## Exemples

Exemples de frases que són (o fan) declaracions:
* «Sòcrates és un home.»
* «Un triangle té tres costats.»
* «París és la capital d'Espanya.»
Les dues primeres (fan declaracions que) són verdaderes, la tercera és (o fa una declaració que és) falsa.
Exemples de frases que no són (o no fan) declaracions:
* «Qui ets tu?»
* «Corre!»
* «Verdor passeja.»
* «Vaig tenir un grunch però l'albergínia enllà.»
* «El rei de França és savi.»
* «Pegàs existeix.»
Els dos primers exemples no són oracions declaratives i, per tant, no són (o no fan) declaracions. La tercera i quarta són oracions declaratives, però, per la manca de significat, no són ni veritables ni falses, de manera que no són (o no fan) declaracions. Els exemples cinquè i sisè són frases declaratives significatives que Russell va considerar com a falses, però Stawson va declarar que no eren ni una cosa ni l'altra, ja que no fan cap declaració.

## Declaració com una entitat abstracta

En alguns tractaments, la «declaració» s'introdueix amb la finalitat de distingir una frase del seu contingut informatiu. Una declaració es considera com el contingut d'idees d'una sentència que conté informació. Així, una frase es relaciona amb la declaració que porta com un numeral amb el nombre que el representa. Les declaracions són entitats abstractes, lògiques, mentre que les oracions són gramaticals.

## Referències

* ↑ «Statement» (en anglès). Garth Kemerling, 09-08-2002. [Consulta: 20 març 2011].
* ↑ Anthony Harrison-Barbet. «Philosophy of Language and Logic» (en anglès). PhiloSophos.com. Arxivat de l'original el 2013-01-21. [Consulta: 20 març 2011].
* ↑ David L. Rouse. «A Practical Introduction To Formal Logic» (pdf) (en anglès). [Consulta: 20 març 2011].

## Vegeu també

* Creença
* Concepte
* Proposició

## Enllaços externs

* The Truth Value of Statements Containing Names of Literary Characters as Subjects Arxivat 2011-09-27 a Wayback Machine. (anglès).
* Ejercicios de lógica Arxivat 2011-09-04 a Wayback Machine. (castellà) PDF.
Viccionari
# Còndor de Califòrnia

El còndor de Califòrnia (Gymnogyps californianus) és un ocell rapinyaire d'hàbits necròfags, de la família dels voltors del Nou Món (Cathartidae). Actualment habita una restringida zona del sud-oest dels Estats Units, a l'àrea del Gran Canyó, el Parc Nacional Zion i les muntanyes costaneres de Califòrnia, arribant a la Baixa Califòrnia. El seu estat de conservació es considera en perill crític d'extinció.
És l'ocell terrestre més gros d'Amèrica del Nord, i l'únic membre viu del gènere Gymnogyps, malgrat que s'han trobat restes fòssils d'altres espècies.

## Referències

* ↑ «Còndor de Califòrnia». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia.
* ↑ «Hoatzin, New World vultures, Secretarybird, raptors» (en anglès). IOC World Bird List Version 12.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2022. [Consulta: 30 novembre 2022].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 266. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «California Condor. Gymnogyps californianus» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2020. [Consulta: 7 novembre 2022].
# Damgan

Damgan (en bretó Damgan) és un municipi francès, situat a la regió de Bretanya, al departament d'Ar Mor-Bihan. L'any 2006 tenia 1.456 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 812 | 814 | 874 | 905 | 1.032 | 1.327 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes ||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Alain Daniel | |
# Càndida Maria de Jesús

Càndida Maria de Jesús, nascuda Juana Josefa Cipitria y Barriola (Berrospe, Andoain, Guipúscoa, 31 de maig de 1845 - Salamanca, 9 d'agost de 1912) fou una religiosa basca, fundadora de la congregació de les Filles de Jesús (Jesuïtines). És venerada com a santa per l'Església catòlica.

## Biografia

Juana Josefa Cipitria y Barriola va néixer al mas de Berrospe (Andoain) el maig de 1845. El 1854 la família es va traslladar a Tolosa (Guipúscoa) i el 1862 a Burgos, on Juana treball amb la família Sabater. El 1868 és a Valladolid, on troba el jesuïta Miguel San José Herranz i amb ell pensa de formar una congregació dedicada a l'educació cristiana dels nens i joves, ja que considera que és una necessitat urgent en aquell moment.
A Salamanca, amb cinc companyes més, es constitueix la primera comunitat de la congregació de les Filles de Jesús, el 8 de desembre de 1871 i a l'església jesuïta de La Clerecía. Amb el nom de Càndida Maria de Jesús comença a redactar les constitucions de la nova congregació, a partir de les constitucions de la Companyia de Jesús. Aquesta vinculació amb l'orde jesuïta farà que les Filles de Jesús també sigui conegudes com a jesuïtines.
En poco temps, l'institut s'estengué, obrint escoles a: Peñaranda de Bracamonte, Arévalo, Tolosa, Segòvia, Medina del Campo, etc. El 3 d'octubre de 1911 van marxar les primeres germanes fora d'Espanya, al Brasil. Després obriren cases al Japó, Filipines, Xina, Estats Units, Cuba, República Dominicana, Veneçuela, Colòmbia, Brasil, Argentina, Bolívia, etc.
La fundadora morí a Salamanca l'agost de 1912.

## Veneració

Fou beatificada per Joan Pau II el 12 de maig de 1996. El 19 de febrer de 2010, Benet XVI va anunciar-ne la canonització, que tingué lloc a Roma el 17 d'octubre de 2010.

## Notes

* ↑ "El Papa santificará a la beata española Cándida Cipitria y Barriola", ABC.

## Enllaços externs

* Lloc web de les Filles de Jesús
* Biografia a Catholic.net
# Daniel Pagès i Raventós

Daniel Pagès i Raventós (1925 - 18 de novembre de 1999) fou un empresari català.

## Biografia

Enginyer agrònom, pagès i viticultor, el 1980 fou un dels fundadors de la Fundació Agrícola Catalana, que va presidir entre 1988 i 1999 per tal de potenciar l'aplicació a l'agricultura de les darreres innovacions tecnològiques.
Ha estat membre del Consell Internacional de la Universitat de Califòrnia a Berkeley i constant col·laborador a l'Agricultural Experiment Station de Davis. Aconseguí, amb la seva proverbial perseverança, que el Congrés dels EUA aprovés una partida pressupostària per ajudar el desenvolupament de l'agricultura a Catalunya. Aquesta dotació serví, entre d'altres notables fins, per fundar l'IRTA (Institut de Recerca i Tecnologia Agroalimentàries) del Consell Assessor del qual va ser membre vitalici. Fou també membre de la Reial Acadèmia de Ciències Econòmiques i Financeres (1996), de la Cambra Oficial de Comerç, Indústria i Navegació de Barcelona, soci i vicepresident de l'Institut Agrícola Català de Sant Isidre, membre i vicepresident de la LECE (Lliga Europea de Cooperació Econòmica) i de l'Associació d'Amics de Gaspar de Portolà. El 1987 rebé la Creu de Sant Jordi. Fou Comanador de l'Orde del Mèrit Agrícola. El 2000 fou nomenat col·legiat d'honor del Col·legi Oficial d'Enginyers Tècnics Agrícoles i Perits Agrícoles de Catalunya.

## Obres

* Balanç hidràulic i hídric de Catalunya
* La nueva agricultura española (1983) amb altres, publicat a Papeles de Economía Española
* La agricultura del futuro. Nuevas técnicas y estructuras (1973) epílogo: D. Pagès Raventós, prólogo: P. Deffontaines U.B., autores: J.M.Clément I.N.R.A. y J.Ferrán Lamich Ediciones GEA, Barcelona

## Referències

* ↑ Catalans, Institut d'Estudis. Memòria d'Activitats, Curs 1994-1995. Institut d'Estudis Catalans, 1997-09. ISBN 978-84-7283-315-9.
* 1 2 3 Excmo. Sr. D. Daniel Pagès Raventós al web de la RACEF
* ↑ «DECRET 399/1987, de 3 de desembre, de concessió de les Creus de Sant Jordi de la Generalitat de Catalunya.». Portal Jurídic de Catalunya, 11-01-1988. [Consulta: 19 desembre 2020].
* ↑ Yumpu.com. «l-collegi-oficial-denginyers-tecnics-agricoles-de-catalunya» (en castellà). [Consulta: 19 desembre 2020].

## Enllaços externs

* Riesgos e incertiduimbres del empresario agrario article de Daniel Pagès a El País (1976)
# Daniel Oduber Quirós

Daniel Oduber Quirós (San José, 25 d'agost de 1921 — Escazú, 13 d'octubre de 1991) va ser un polític costa-riqueny, president de Costa Rica de 1974 a 1978, advocat, filòsof, poeta i assagista.

## Referències

* ↑ «Curriculum Vitae: Daniel Oduber Quirós». UNESCO, 09-08-1985. [Consulta: 25 abril 2014].
# Crambe abyssinica

Crambe abyssinica és una espècie de planta oleaginosa nativa de la conca del Mediterrani. A més de com a biocombustible es fa servir com a lubricant industrial, com inhibidor de la corrosió, i com un ingredient en la fabricació de goma sintètica. Pot ser usat també com surfactant i en agents de cobertora.

## Referències

* ↑ IENICA. "Crambe". Retrieved on 2011-02-16

## Enllaços externs

* Alternative Field Crops Manual
# Dello di Niccolò Delli

Dello di Niccolò Delli (ca. 1403 - ca. 1470), també dit Dello Delli, Dello di Niccolò o simplement Dello, va ser un escultor i pintor italià (florentí). Son pare era un sastre anomenat Niccolò di Dello, i sa mare s'anomenava Monna Orsa. Els pintors Nicola Delli i Sansone Delli, menys famosos que ell, eren els seus germans menuts. L'any 1424, Niccolò di Dello va ser sentenciat a mort i va fugir a Siena amb la seua família. El 1427, la família es va traslladar de nou, aquesta vegada a Venècia. Se sap que entre 1430 i 1433, Dello di Niccolò Delli va viure a Florència. Entre 1433 i 1445 va viure a Castella, treballant a la cort del rei Joan II, on va ser nomenat cavaller.

## Referències

* Condorelli, Adele, Precisazioni su Dello Delli e su Nicola Fiorentino, Commentari 19/3 (1968), 197-211.
* Dizionario enciclopedico Bolaffi dei pittori e degli incisori italiani dall'XI al XX secolo, Turin, Giulio Bolaffi, 1972-1976.
* Thieme, Ulrich and Felix Becker, Allgemeines Lexikon der bildenden Künstler von der Antike bis zur Gegenwart, Reprint of 1907 edition, Leipzig, Veb E.A. Seemann Verlag, 1980-1986.
* Vasari, Giorgio, Le Vite delle più eccellenti pittori, scultori, ed architettori, moltes edicions i traduccions.
# Deng Mao

Deng Mao :
| Xinès tradicional: | Xinès tradicional: | 鄧茂 |
| Xinès simplificat: | Xinès simplificat: | 邓茂 |
| Mandarí |
| Mandarí | Pinyin: | Dèng Mào |
    En aquest nom xinès, el cognom és Deng.
Deng Mao és un personatge de ficció en la novel·la històrica del Romanç dels Tres Regnes de Luo Guanzhong. A la novel·la és un líder d'alt rang de la Rebel·lió dels Turbants Grocs. Junts amb Cheng Yuanzhi va dirigir una força d'uns 50.000 homes per atacar les forces imperials, i es van trobar amb una forta força de 500 voluntaris, dirigida per Liu Bei, Guan Yu i Zhang Fei. Liu va provocar els rebels i així és que Cheng ordenà Deng de desafiar els homes de Liu. Liu va enviar Zhang Fei per lluitar amb Deng, i Zhang va matar Deng amb un sol colp. Cheng va ser mort per Guan Yu poc després i el seu exèrcit rebel es va desintegrar.

## Vegeu també

* Llista de personatges de ficció dels Tres Regnes

## Referències

* ↑ Luo Guanzhong, Three Kingdoms: A Historical Novel: No. 1, traduït a l'anglès per Moss Roberts. pàgina 12. Foreign Languages Press. Tenth Printing 2007. Primera edició 1995. Beijing, Xina 1995. ISBN 978-7-119-00590-4
# Cà Mau

Ca Mau és un municipi vietnamita ubicat a la província de Cà Mau al Vietnam. Es troba a 2050 km al sud de la ciutat de Hanoi, capital del Vietnam i a 360 km al nord de Ciutat Ho Chi Minh. El riu Cai passa a tocar de les seves muralles. És el nucli de serveis d'una extensa comarca rural. És la ciutat més al sud del Vietnam. L'Aeroport Ca Mau troba a 2 km al nord de Cà Mau. El primer ministre vietnamita Nguyen Tan Dung hi va néixer.
# Descargamaría

Descargamaría és un municipi de la província de Càceres, a la comunitat autònoma d'Extremadura (Espanya). Limitan al nord amb Sahugo i Robledillo de Gata, al sud amb Santibáñez el Alto i Cadalso, a l'est amb Pinofranqueado i a l'oest amb Villasrrubias i Robleda.
# Die, Die My Darling

«Die, Die My Darling» és una cançó de Misfits inclosa en l'àlbum Earth A.D./Wolfs Blood i llançada com a senzill el maig de 1984, nou mesos després que la banda se separés.
El títol provés de la pel·lícula de terror Fanatic (1965), que es va publicar als Estats Units amb el títol Die, Die My Darling. La portada del senzill també deriva de la portada del número de setembre de 1953 del còmic Chamber of Chills. La portada del senzill va ser dissenyada per l'artista Pushead.
La cançó fou enregistrada a l'agost de 1981 durant les sessions de Walk Among Us, però finalment no hi fou inclosa. Llavors va ser remesclada i afegida amb «We Bite» i «Mommy, Can I Go Out and Kill Tonight?» en la versió internacional de l'àlbum Earth A.D./Wolfs Blood (1983). D'aquest àlbum es van realitzar diversos rellançaments i fou inclosa en tots ells. Posteriorment també fou inclosa en la compilació Misfits (1995) i en el box set The Misfits (1996).

## Versió Metallica

La banda de heavy metal Metallica va versionar la cançó «Die, Die My Darling» per Garage Inc. (1998), àlbum compilatori de cançons d'altres artistes i de diversos estils musicals que van influenciar els membres de Metallica.
# Dilució de capital

Es coneix com a dilució de capital o efecte dilució la baixada de preu que pateixen les accions d'una empresa derivada d'una ampliació de capital.

## Ampliacions de capital no alliberades amb dret de subscripció preferent

Una de les característiques habituals d'una ampliació de capital és que només els socis actuals hi puguin anar, això s'articula a través dels drets preferents de subscripció. Cada accionista rep el dia de l'anunci de l'ampliació un dret per cada acció que té. Per poder subscriure una acció nova, un accionista haurà d'aportar els drets i pagar-ne el preu d'emissió.
Com a norma el preu d'emissió sempre és inferior al preu de mercat de les accions (perquè altrament ningú voldria accions), és aquest preu diferent el que fa que entrin un grup d'accions a un preu inferior i això arrossega la cotització mitjana dels títols cap avall.

## Referències

* ↑ Paul, Jeron. «Dilution 101: A Startup Guide to Equity Dilution with Real-World Statistics». Capshare Blog, 18-10-2016. Arxivat de l'original el 2016-10-20. [Consulta: 19 octubre 2016].
# Destroyer (Kiss)

Destroyer és el quart àlbum d'estudi de la banda Kiss.

## Llista de cançons

* Detroit Rock City – 05:20
* King of the Night Time World – 03:13
* God of Thunder – 04:13
* Great Expectations – 04:21
* Flaming Youth – 02:55
* Sweet Pain – 03:20
* Shout It Out Loud – 02:50
* Beth – 02:45
* Do You Love Me – 03:33