OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Pregunta capciosa

La pregunta capciosa, també anomenada fal·làcia de les moltes preguntes, pregunta complexa o plurium interrogationum és una fal·làcia lògica que ocorre quan algú fa una pregunta que pressuposa alguna cosa que no ha estat provada, o que no ha estat acceptada per totes les persones implicades. Aquesta fal·làcia està relacionada amb la petició de principi.
    Per exemple, l'afirmació que "caminar tot sol al bosc a la nit pot ser perillós perquè les fades poden encantar els caminants despistats", pressuposa que les fades existeixen.
També s'usa amb la finalitat que l'interlocutor, si contesta, es vegi obligat a admetre les pressuposicions, encara que el puguin perjudicar. Aquesta fal·làcia és habitualment emprada a l'hora d'esbrinar qualque cosa sobre un fet, o per fer que una persona s'acabi inculpant sense adonar-se'n:
    "Quan vàreu xocar amb el cotxe, vàreu sortir cridant a l'altre conductor tot amenaçant-lo?"
    (Responent tant "sí" com "no", l'interlocutor estarà admetent que va xocar amb el seu cotxe, independentment de si, de fet, va xocar o no).
Un altre exemple és la pregunta: Encara pegues la teva esposa? Una resposta de sí o no significarà que la persona ha pegat la seva esposa en un moment anterior. Aquest fet ja se suposa a la pregunta, i si no s'ha comptat abans entre els interlocutors, la pregunta és impròpia: s'ha incorregut en la fal·làcia de les moltes preguntes.
No és un argument vàlid perquè les pressuposicions lligades a la pregunta no tenen cap base argumental, tot fent caure tot el pes de la pregunta en els detalls posteriors, els quals un interlocutor poc atent negarà o afirmarà.

## Defensa

Una defensa contra aquesta fal·làcia és no respondre la pregunta i directament qüestionar-ne la pressuposició. Per utilitzar un exemple anterior, una bona resposta a la pregunta "Encara pegues a la teva esposa?" seria "Mai he pegat la meva dona" Això elimina l'ambigüitat de la resposta esperada i anul·la la fal·làcia. No obstant això, els que fan aquestes preguntes han après a eludir aquesta tàctica en acusar la persona que contesta d'esquivar la pregunta.

## Vegeu també

* Llista de prejudicis cognitius
* Mu (zen)

## Referències

* ↑ Les línies tortes del ... - Google Books. Books.google.com [Consulta: 4 juny 2010].
* ↑ The Power of Logic, 2003, p. 158.
# Pluralisme polític

La teoria pluralista de l'estat (o pluralisme polític) estipula que en la participació representativa existeixen diverses elits competint per obtenir el poder polític. El seu principal ideòleg és Robert Dahl.
A diferència de la teoria elitista, el pluralisme reconeix la participació de diversos grups que no necessàriament formen part de l'aristocràcia. Les parts que competeixen en el pluralisme es caracteritzen per l'heterogeneïtat ideològica i social, independentment dels recursos econòmics que tinguin.
Segons la definició aportada per Philippe C. Schmitter, el pluralisme es pot definir com un «sistema de representació d'interessos en què les unitats constitutives estan organitzades en un nombre no especificat de categories múltiples, voluntàries, competitives, no jeràrquicament ordenades i autodeterminades, que no estan especialment autoritzades, reconegudes, subsidiades, creades o d'alguna manera controlades per l'Estat en la selecció de dirigents o l'articulació dels seus interessos, i que no exerceixen un monopoli de l'activitat representativa dins de les seves respectives categories».

## Vegeu també

* Pluralisme
* Pluralisme jurídic

## Referències

* ↑ Ramón Máiz. «Democracia y poliarquía en Robert A. Dahl» (pdf) (en castellà). Arxivat de l'original el 2011-03-04. [Consulta: 6 novembre 2011].
* ↑ José Rubio Carracedo. «Democracia mínima» (pdf) (en castellà), 1994. [Consulta: 6 novembre 2011].
* ↑ Jorge Mario Audelo Cruz. «Sobre el concepto de corporativismo» (pdf) (en castellà) p. 4. [Consulta: 6 novembre 2011].

## Enllaços externs

* Ferran Requejo. Federalisme, Descentralització i Pluralisme Nacional. Teoria política i anàlisi comparat PDF
* Mònica Terribas: "On és el pluralisme polític de l'Espanya plural?" Arxivat 2011-11-16 a Wayback Machine.
* «Pel pluralisme polític i l'esquerra nacional. Una nova etapa i una nova política per a Catalunya» Arxivat 2006-11-22 a Wayback Machine.
# Pluralisme jurídic

El pluralisme jurídic és el coexistència en un mateix espai territorial i temporal de dos o més ordenaments jurídics superposats. És un fenomen estudiat per la filosofia del dret.

## Bibliografia

* Alvarez, Magdalena «La pluralidad jurídica y la jurisdicción indígena». Negociación jurídica en Chiapas, 76, maig-juny 1996.
* Arnaud, André-Jean. La crítica de la razón jurídica (en castellà), 1981.
* Mallol, Vicente Cabedo. Constitucionalismo y derecho indígena en América Latina. Valencia, España: Univ. Politécnica, 2004. ISBN 9788497056052.
* Cabedo Mallol, Vicente. El pluralismo jurídico en Colombia, Perú, Bolivia y Ecuador (en castellà). Cuadernos constitucionales de la Cátedra Fadrique Furió Ceriol, 1998.
* Correas, O. Pluralismo jurídico. Otros horizontes.. Ediciones Coyoacán, 2007.
* Correas, O. Pluralismo Jurídico y Teoría General del Derecho. DERECHOS Y LIBERTADES "Revista del Instituto Bartolomé de las Casas.
* DE JULIOS-CAMPUZANO, ALFONSO. Dimensiones jurídicas de la globalización (en castellà). Dykinson, 2007.
* DEL VALLE RAMÍREZ, SILVINA. Diversidad cultural y pluralismo jurídico: administración de justicia indígena.
* FERRARI, VINCENZO. Acción jurídica y sistema normativo. Introducción a la Sociología del Derecho". Instituto de Derechos Humanos "Bartolomé de las Casas. Dykinson, 2000.
* HÁBERMAS, J. Facticidad y Validez, 1998.
* SÁNCHEZ-CASTAÑELA, ALFREDO. Los Origenes del Pluralismo Jurídico. Instituto de Investigaciones Jurídicas.
* WOLKMER, A.C.. Pluralismo Jurídico: Nuevo Marco Emanacipatorio en América Latina. Colección textos jurídicos, 2006.
# Plurinacionalitat

Plurinacional és un terme polític per referir-se a un estat constituït per diverses nacions.
En el cas d'Espanya, la plurinacionalitat és sostinguda per les forces polítiques nacionalistes o les estatals més esquerranes i negada per les conservadores o d'esquerra moderada que mantenen literalment el que diu la Constitució espanyola de 1978 respecte a l'existència d'una sola nació i pàtria indivisible, tot i que també utilitza el terme més ambigu nacionalitat per referir-se a algunes autonomies.
El concepte de la plurinacionalitat entronca amb el més antic de federalisme.
# Portada/efemèride setembre 1

Antoni Miró
« 31 d'agost · 1 de setembre · 2 de setembre »
# Portada/efemèride setembre 11

La Via Catalana 2014 a la Diagonal de Barcelona.
« 10 de setembre · 11 de setembre · 12 de setembre »
# Plastic Leaded Chip Carrier

Un Plastic Leader Chip Carrier (PLCC), també anomenat Quad-Flat-J-Leg Chipcarrier (QFJ) és un tipus d'encapsulat de circuit integrat amb un espaiat de pins d'1,27 mm (0, 05 polzades). El nombre de pins oscil·la entre 20 i 84. Els encapsulats PLCC poden ser quadrats o rectangulars. L'amplada oscil·la entre 0,35 i 1,15 polzades. PLCC és un estàndard JEDEC. Les configuracions PLCC requereixen menys espai en la placa que els seus competidors els leadless chip carrier (similars als encapsulats DIP però amb boletes en lloc de pins a cada connector).
Un dispositiu PLCC pot utilitzar tant per a muntatge en superfície com per instal·lats en un sòcol PLCC. Al seu torn els sòcols PLCC poden muntar-se en superfície o mitjançant through-hole (perforacions a la placa amb vora metal·litzat). La causa d'usar un sòcol muntat en superfície pot ser que el xip no suporti la calor generada durant el procés, o per facilitar el seu reemplaçament. Potser caldrà quan el xip requereix programació independent, com les FLASH ROM. Alguns sòcols thru-hole estan dissenyats per al seu ús en prototips mitjançant wire wrap.

## Variants

Normalment els PLCC tenen forma quadrada amb el mateix nombre de pins a cada costat, tot i que existeixen variacions de forma rectangular amb més pins en els costats més llargs, però sempre amb el mateix espaiat entre pins. El nom normalment indica el nombre de pins a continuació de les sigles. Per exemple un encapsulat de 52 pins es designa com QFJ52 o PLCC52. Les variants més utilitzades són:
* QFJ20 (PLCC20) - (10-0-10-0)
* QFJ32 (PLCC32) - (7-9-7-9)
* QFJ52 (PLCC52) - (13-13-13-13)
* QFJ68 (PLCC68) - (17-17-17-17)
* QFJ84 (PLCC84) - (21-21-21-21)

## Usos

Encara que per la seva alçada no és adequat per aplicacions de molt alta integració, s'usa en:
* Microcontroladors
* Aplicacions de Memòria Flash com les BIOS
* Fins a l'aparició de la tecnologia PGA, microprocessadors

## Referències

* ↑ Jackson, Kenneth. Wolfgang Schroter. Handbook of Semiconductor Technology Volume 2 (en anglès). WILEY-VCH Verlag GmbH, 2008, p. 703. ISBN 9783527619290 [Consulta: 16 juny 2014].
# Pont Capadoci

Pont Capadoci era la part sud del Pont Polemoniac occidental. Va rebre aquest nom perquè després de la mort de Polemó I va passar a dependre de Capadòcia. Tenia per capital Trebisonda, i posseïa els petits ports de Rize i Atanae. S'estenia fins a la Còlquida.
Aquesta regió, i la part occidental de la província del Pont Polemoniac van formar cap a l'any 294 la província de Diospont, però al segle v va tornar a la província de Capadòcia. Es va incorporar més endavant als territoris d'Armènia Sofene. Durant l'Imperi Romà d'Orient, el territori es va integrar al Tema dels Armeníacs.

## Referències

* ↑ Hewsen, Robert H. "Armenians on the Black Sea: The Province of Trebizond. A: Armenian Pontus: the Trebizond-Black Sea communities. Costa Mesa, Calif.: Mazda Publ., 2009, p. 39-40, 43-46. ISBN 9781568591551
# Porter (Oklahoma)

Porter és una població dels Estats Units a l'estat d'Oklahoma. Segons el cens del 2000 tenia 574 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Porter tenia 574 habitants, 229 habitatges, i 160 famílies. La densitat de població era de 312,1 habitants per km².
Dels 229 habitatges en un 34,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 51,1% hi vivien parelles casades, en un 15,3% dones solteres, i en un 30,1% no eren unitats familiars. En el 28,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 13,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,51 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,09.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 31,5% tenia menys de 18 anys, un 8,2% entre 18 i 24, un 25,6% entre 25 i 44, un 20,7% de 45 a 60 i un 13,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 81,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 21.012 $ i la renda mediana per família de 23.875 $. Els homes tenien una renda mediana de 23.750 $ mentre que les dones 16.875 $. La renda per capita de la població era de 10.718 $. Entorn del 16,1% de les famílies i el 19,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Porter». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Porter». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 10 agost 2010].
Viccionari
# Platja de ses Guiules

La platja de ses Guiules és una platja urbana del municipi de Cadaqués (Alt Empordà), situada entre la platja des Pianc i la platja de ses Oliveres. És la platja més petita de la badia de Cadaqués. Orientat al sud, amb tendència al sud-oest, el Racó de ses Guiules, a ran del passeig marítim, està envoltat per roques de 4 ó 5 metres que cauen en vertical sobre la diminuta platja formada per còdols, que pot desaparèixer temporalment en funció de l'onatge. S'hi accedeix per unes escales d'obra. A pocs metres cap al sud-est hi ha el Moll del Colom, que pertany a l'edifici El Colom.
La guiula és un peix molt comú en aquesta costa.

## Referències

* ↑ Sala, Ernesta «Toponímia del terme marítim de Cadaqués». Diari de Girona, pàg. 69.
* ↑ Crestas, Pako. Les platges de la Costa Brava. De Cadaqués al Port de la Selva. Valls: Cossetània, maig 2016, p. 34-35. ISBN 978-84-9034-407-1.
* ↑ «Plànol Turístic de Cadaqués». APAT Cadaqués.
* ↑ Sala i Brusés, Ernesta «El lèxic del parlar de Cadaqués». Ius Fugit, 1981, pàg. 134.
# Prionium

Prionium és un gènere botànic de plantes de flors pertanyent a la família Thurniaceae que consisteix en tres espècies.

## Espècies seleccionades

* Prionium palmita
* Prionium serrata
* Prionium serratum
# Pradenca cellablanca

La pradenca cellablanca (Leistes superciliaris) és un ocell de la família dels ictèrids (Icteridae).

## Hàbitat i distribució

Habita zones arbustives, pastures i llocs empantanegats de les terres baixes de Sud-amèrica, des del nord de Bolívia i sud-oest del Brasil fins l'Argentina central, Uruguai i Brasil oriental.

## Referències

* ↑ «Pradenca cellablanca». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/01/2023(català)
# Premi Enrico Fermi

El Premi Enrico Fermi és un premi "presidencial" del Govern dels EUA, en honor dels científics de prestigi internacional per la seva trajectòria professional en el desenvolupament, ús, o la producció d'energia. És administrat pel Departament d'Energia dels Estats Units. El destinatari rep 375.000 dòlars, un certificat signat pel president i el secretari d'Energia, i una medalla d'or amb la imatge d'Enrico Fermi.

## Llista de guardonats

* 2009 - John B. Goodenough
* 2009 - Siegfried Hecker
* 2005 - Arthur H. Rosenfeld
* 2003 - John N. Bahcall
* 2003 - Raymond Davis, Jr
* 2003 - Seymour Sack
* 2000 - Sheldon Datz
* 2000 - Sydney D. Drell
* 2000 - Herbert F. York
* 1998 - Maurice Goldhaber
* 1998 - Michael E. Phelps
* 1996 - Mortimer M. Elkind and H. Rodney Withers
* 1996 - Richard L. Garwin
* 1995 - Ugo Fano
* 1995 - Martin D. Kamen
* 1993 - Liane B. Russell
* 1993 - Freeman J. Dyson
* 1992 - Harold Brown
* 1992 - John S. Foster
* 1992 - Leon M. Lederman
* 1990 - George A. Cowan
* 1990 - Robley D. Evans
* 1988 - Richard B. Setlow
* 1988 - Victor F. Weisskopf
* 1987 - Luis Álvarez
* 1987 - Gerald F. Tape
* 1986 - Ernest Courant
* 1986 - M. Stanley Livingston
* 1985 - Norman Rasmussen
* 1985 - Marshall Rosenbluth
* 1984 - Robert R. Wilson
* 1985 - George Vendryes
* 1983 - Alexander Hollaender
* 1983 - John H. Lawrence
* 1982 - Herbert L. Anderson
* 1982 - Seth Neddermeyer
* 1981 - W. Bennett Lewis
* 1980 - Rudolf E. Peierls
* 1980 - Alvin M. Weinberg
* 1978 - Wolfgang K.H. Panofsky
* 1978 - Harold M. Agnew
* 1976 - William L. Russell
* 1972 - Manson Benedict
* 1971 - Shields Warren
* 1971 - Stafford L. Warren
* 1970 - Norris E. Bradbury
* 1969 - Walter H. Zinn
* 1968 - John A. Wheeler
* 1966 - Otto Hahn
* 1966 - Lise Meitner
* 1966 - Fritz Strassmann
* 1964 - H.G. Rickover
* 1963 - J. Robert Oppenheimer
* 1962 - Edward Teller
* 1961 - Hans A. Bethe
* 1959 - Glenn T. Seaborg
* 1958 - Eugene P. Wigner
* 1957 - Ernest O. Lawrence
* 1956 - John von Neumann

## Enllaços externs

* DOE web on the Fermi award Arxivat 2010-01-10 a Wayback Machine. (en anglès)
# Primno

Segons la mitologia grega, Primno (en grec antic: Πρυμνώ, que significa 'que és en un extrem', 'que es troba a l'arrel') va ser una nimfa del grup de les oceànides, filla d'Oceà i de Tetis, que Hesíode cita a la seva llista d'oceànides.
Els seus pares van ser els titans Oceà i Tetis, i va tenir moltes germanes (segons Hesíode fins a tres mil) i molts de germans, els Pòtams (déus fluvials), que també eren tres mil. Els seus avis eren Urà i Gea.

## Referències

* ↑ Alberich i Mariné, Joan (dir.). Diccionari Grec-Català. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2015, p. 1468. ISBN 9788441224223.
* ↑ Hesíode, Teogonia, 350.
* ↑ Hesíode, Teogonia, 344-369.
# Prioziórskoie

Prioziórskoie (en rus: Приозёрское) és un poble del krai de Stàvropol, a Rússia, que el 2019 tenia 2.378 habitants. Pertany al districte rural de Levokúmskoie.

## Referències

* ↑ «Карты Генштаба L-38 (Г) 1:100000. Дагестан, Калмыкия, Астраханская область». Arxivat de l'original el 2016-10-03. [Consulta: 4 juliol 2016].
# Prioziórnoie

«Prioziórnoie» té aquests significats:
* Prioziórnoie (Krasnodar), localitat del krai de Krasnodar, a Rússia
* Prioziórnoie (Sakhalín), localitat de l'óblast de Sakhalín, a Rússia
# Principals llocs miners de Valònia

Els principals llocs miners de Valònia són una sèrie de quatre mines antigues situades a Valònia. Estan inscrites a la llista del Patrimoni de la Humanitat des del 2012.

## Història

Durant la revolució industrial del segle xix, la mineria i la indústria pesant estaven basades en el carbó formant una part important de l'economia de Bèlgica. La major part d'aquesta indústria minera, es va dur a terme al 'sillon industriel' ("vall industrial" en francès), una franja de terra que s'estén per tot el país, on es troben moltes de les majors ciutats de Valònia. Les localitats amb nom de tota la ciutat, totes elles situades dintre o prop de l'àrea de la vall industriel.
L'activitat minera a la zona es va reduir durant el segle xx, i avui aquestes quatre mines ja no estan en funcionament. Avui en dia cada una d'elles estan obertes al públic com a museus.

## Galeria

* Le Grand-Hornu
* Bois-du-Luc
* Bois du Cazier
* Blegny-Mine

## Referències

* ↑ Centre, UNESCO World Heritage. «Major Mining Sites of Wallonia» (en anglès). [Consulta: 28 gener 2021].
# Principat de Conti

El Principat de Conti fou un domini feudal de França creat per a una branca capeta de Borbó sorgida de la casa de Condé; va agafar el seu nom del poble de Conti-sur-Selles, situat a uns 30 km al sud-oest d'Amiens, adquirit per la família Condé a causa del matrimoni de Lluís de Borbó, primer príncep de Condé, amb Elionor de Roye el 1551. Francesc de Borbó-Conti (1558–1614), el tercer fill d'aquest matrimoni, va rebre el títol de marquès de Conti; entre 1581 i 1597 el marquesat fou elevat a principat de Conti. Francesc es va casar el 1605 amb Lluïsa Margarida de Lorena, filla de duc de Guisa, i va morir el 1614 i com que la seva única filla, Maria, havia mort el 1610, el títol es va extingir.
El títol de príncep fou rehabilitat el 1629 per a Armand de Conti, germà de Lluís II de Borbó-Condé anomenat el Gran Condé.
El principat estava format per diversos feus amb capital inicial al palauet de Conti a París. Els feus que al segle xviii formaven el principat eren:
* Senyoria de Chambly, adquirida el 20 de juny de 1701 per Francesc Lluís de Borbó-Conti.
* Comtat de Beaumont-sur-Oise, adquirit el 14 de novembre de 1705 pel mateix.
* Senyoria de Boulonville a Jouy-le-Comte, adquirida el 1706 pel mateix.
* Feu de Vaux en Champagne, adquirit el 1706 pel mateix.
* Feu de Mondétour al Mesnil-Saint-Denis, adquirit el 1706 pel mateix.
* Senyories de Villiers-Adam, Stors i Marangle, adquirides el 26 de juliol de 1746 per Lluís Francesc de Bourbon-Conti

## Llista de prínceps

* Article principal: Príncep de Conti, inclou genealogia.
* 1558-1614: Francesc de Borbó-Conti, primer a portar el títol de marquès i després príncep de Conti
* 1629-1666: Armand de Borbó-Conti (1629-1666), primer príncep de Conti;
* 1666-1685: Lluís Armand I de Borbó-Conti (1661-1685), segon príncep de Conti, fill;
* 1685-1709: Francesc Lluís de Borbó-Conti (1664-1709), tercer príncep de Conti, el Gran Conti, germà;
* 1709-1727: Lluís Armand II de Borbó-Conti (1695-1727), quart príncep de Conti, fill;
* 1727-1776: Lluís Francesc de Borbó-Conti (1717-1776), cinquè príncep de Conti, fill;
* 1776-1814: Lluís Francesc Josep de Borbó-Conti (1734-1814), sisè príncep de Conti, fill.

## Referències

* ↑ «principat de Conti | enciclopèdia.cat». [Consulta: 15 juliol 2019].

## Enllaços externs

* Les Aventures des Bourbon-Condé & Bourbon-Conti (francès) (arxivat)
# Província d'Awaji

* Aquest article tracta sobre la província (feudal). Vegeu-ne altres significats a «Awaji (desambiguació)».
La província d'Awaji (japonès: 淡路国, Awaji no kuni, i més antigament 淡道国) va ser una província del Japó que ocupava el territori de l'illa d'Awaji, entre les illes de Honshū i Shikoku. Actualment i des de l'any 1876 es troba integrada dins de la prefectura de Hyogo. El nom de la província pot ser abreujat com a Tanshū (淡州). Segons la classificació imperial, la província era de baix nivell (下国) i propera a la capital (近国).
La província estava formada per dos districtes: el de Mihara i el de Tsuna amb els seus 17 respectius municipis. La província fou creada al segle VII com a part de l'antiga regió de Nankaidō. Al Nankaidô, la província d'Awaji es trobava situada entre la província de Kii (actual prefectura de Wakayama) i la província d'Awa (actual prefectura de Tokushima). El nom d'Awaji vol dir literalment "el camí d'Awa", fent referència a la posició geogràfica entre l'illa de Honshu i la província d'Awa, a Shikoku. Es creu que la seu del govern provincial es trobava al que avui és la ciutat de Minami-Awaji, però encara no s'han trobat restes arqueològiques que ho confirmen. El temple provincial és el temple provincial d'Awaji (Awaji-kokubunji) i l'ichinomiya és el santuari d'Izanagi.
Al període Tokugawa, la província d'Awaji va ser governada pel domini feudal del clan Hachisuka, procedent de Tokushima, a la veïna província d'Awa. Al llarg de la història del Japó, la província d'Awaji ha estat un destí comú per als desterraments o exili; l'Emperador Junnin va romandre a l'illa des de la seua abdicació fins a la seua mort. Amb l'abolició del sistema feudal i de províncies de la restauració Meiji, la província va ser integrada dins de la prefectura de Hyogo per pròpia elecció dels habitants, que tradicionalment han mantingut una relació conflictiva amb els seus veïns de la prefectura de Tokushima/província d'Awa.

## Referències

* ↑ Nussbaum, Louis-Frédéric. (2005). "Awaji" in Japan Encyclopedia, p. 61, p. 61, a Google Books
# Psychoda pulla

Psychoda pulla és una espècie de dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a Sud-amèrica: Xile.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Global Species (anglès)
# Psychoda bidigitalis

Psychoda bidigitalis és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids.

## Descripció

* La femella fa 0,75 mm de llargària a les antenes, mentre que les ales li mesuren 1,25 de longitud i 0,52 d'amplada.
* Les antenes de la femella presenten 15 segments.
* El mascle no ha estat encara descrit.

## Distribució geogràfica

Es troba a les illes Filipines: Mindanao.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 3 Quate, L. W., 1965. A taxonomic study of Philippine Psychodidae (Diptera). Pacific Insects. 7: 815-902. Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)

## Enllaços externs

* ION (anglès)
# Psychoda blandita

Psychoda blandita és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids.

## Descripció

* La femella fa 0,61-0,76 mm de llargària a les antenes, mentre que les ales li mesuren 1,07-1,42 de longitud i 0,37-0,52 d'amplada.
* El mascle no ha estat encara descrit.

## Distribució geogràfica

Es troba a Indonèsia: Papua Occidental.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 3 Quate, L.W.; Quate, S.H., 1967. A monograph of Papuan Psychodidae, including Phlebotomus (Diptera). Pacific Insects Monograph, 15: 1–216.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine. (anglès)

## Enllaços externs

* ION (anglès)