OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Pallisses de Mas Peradalta

Pallisses de Mas Peradalta és una obra de Sant Martí de Llémena (el Gironès).
Davant de la masia hi ha les dues pallisses, amb llindes datades del 1600, 1611, 1769 i 1770, unificades per la mateixa paret. Hi ha un tros que en comptes d'estar tancat per edificis ho està per una barana d'alçada de seient. Pel costat dret, entre la masia i la pallissa, hi ha un pas que porta als camps.
El conjunt, format per dues pallisses, una és de teulat a dues aigües, carener perpendicular a façana, parets laterals de pedra, cairats de fusta i pilar central d'obra (al costat esquerre de la masia). A l'altre costat n'hi una altra de planta baixa, de teulat a dues aigües i carener paral·lel a façana, i de dues crugies.
Les dues pallisses s'unifiquen amb una paret d'alçada de dues plantes, amb porta semidovellada que dona a l'espai posterior, i ara amb una piscina. Sembla que podria haver estat cobert.
La primera pallissa té una escala de pedra adossada a la paret per pujar al primer pis. La segona pallissa s'amplia a l'interior, esglaonant-se la paret unificadora. Aquest edifici té un cos semicircular a la façana lateral dreta. Les dues són de pedra vista.

## Notes

* 1 2 3 4 «Pallisses de Mas Peradalta». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 26 febrer 2017].
# Osamu Dezaki

Osamu Dezaki (出﨑 統, Dezaki Osamu) (també conegut com a Makura Saki (崎 枕, さきまくら, Saki Makura)) és un Director d'anime japonès nascut el 18 de novembre de 1943 a Shinagawa, Tòquio - muerte 17 d'abril de 2011. El seu germà gran és en Satoshi Dezaki, qui també és un conegut director d'anime.
És conegut pel seu propi estil visual, fent ús del Split screen, d'una il·luminació dura, i d'un freeze frame pastel que anomena "Memòries de postal". Això últim és potser la seva marca més famosa i compta amb un procés en què la pantalla s'esvaeix en un detallat "quadre" de l'animació més simple original. Moltes de les tècniques que va fer servir es va tornar popular després i va arribar a ser anomenada com una peculiar tècnica de l'animació japonesa.

## Referències

* ↑ Black Jack: OAV Audio Commentary

## Enllaços externs

* Blog oficial d'Osamu Dezaki (japonès)
* Fan Club Arxivat 2010-01-19 a Wayback Machine. (japonès)
* Dezaki Osamu Production Works Appreciation Society Arxivat 2008-05-08 a Wayback Machine. (japonès)
# Rafael Urdaneta

Rafael José Urdaneta y Faría (Maracaibo, Veneçuela, 24 d'octubre de 1788 – París, 23 d'agost de 1845), militar i polític veneçolà. President de la Gran Colòmbia (5 de setembre de 1830 - 3 de maig de 1831).
Procedent d'una família criolla aristocràtica d'origen espanyol, serví inicialment per a la casa reial espanyola. Després de la declaració d'independència de 1810 a Bogotà, Urdaneta s'uní a les forces patriotes i aviat esdevingué un dels consellers més propers de Simón Bolívar. Fou nomenat general dels exèrcits de Bolívar.
Dins la Gran Colòmbia, Urdaneta fou nomenat ministre de defensa i assumí la presidència de la República poc abans de la dissolució definitiva de l'estat. Posteriorment s'exilià a França.

## Referències

* ↑ Hidalgo, Elizabeth. «24 d'octubre de 1788 nace Rafael Urdaneta». Ministerio del Poder Popular para la Comunicación y la Información (MippCI). Arxivat de l'original el 6 d’abril 2017. [Consulta: 5 abril 2017].
# Gaietà Marfà i Clivilles

Gaietà Marfà i Clivillés (? 1878 - Barcelona 1 de juny de 1958) fou un empresari i polític català.
Fill de Genís Marfà i Artigas i de Gertrudis Clivillés i Clavell. La seva família era de Mataró i posseïa una fàbrica de filats a Santa Eugènia de Ter coneguda com la Marfà i documentada des de 1819. Ja havia estat diputat pel 4t districte Mataró-Arenys de Mar a les eleccions a la Diputació de Barcelona de 1909 i 1913, en la que arribà a ser diputat-secretari. El 1917 deixà el càrrec i es dedicà a la gestió del seu patrimoni privat.
Membre de la Unión Monárquica Nacional va donar suport la Dictadura de Primo de Rivera i fou nomenat diputat per Reial Decret el 12 de gener de 1924. Elegit vicepresident de la Diputació, també va ocupar la presidència entre abril i setembre de 1925, però va dimitir al·legant motius de salut. Entre altres comissions, formà part de l'encarregada de la construcció del monument a Mossèn Jacint Verdaguer i de la Junta del Laboratori d'Assaig i Investigació.
Casat amb Júlia Mercader i Brunet de Barcelona neta de Josep Brunet i Bellet.

## Referències

* ↑ «Hemeroteca de la Vanguardia dia 6 de juny de 1958 pàg.24». La Vanguardia, 01-06-1958. [Consulta: 24 maig 2019].
* ↑ «Història de la Marfà». Arxivat de l'original el 2012-04-15. [Consulta: 22 abril 2012].
* ↑ Biografia al web de la Diputació
# Mod (desambiguació)

«Mod» té aquests significats:
* Mod, tribu urbana apareguda a finals de la dècada de 1950 al Regne Unit
* Mod (videojocs), en argot informàtic "versions modificades de videojocs"
* Aliança MOD, aliança entre militars i polítics a somalis a la dècada de 1990
* Mod (Escòcia), festivals de la cançó, arts i cultura en gaèlic escocès
* MOD o matèria orgànica dissolta
# Les Costes (Bóixols)

Les Costes són unes costes de muntanya del terme municipal d'Abella de la Conca, al Pallars Jussà, en territori de Bóixols.
Estan situades al sud-est del poble de Bóixols i al nord-est de Cal Plomall, a ponent de Cal Valldoriola, a la dreta de la Rasa de Bóixols. A l'extrem sud-occidental de les Costes es troben els Camps de Cal Plomall. Constitueixen la vora de llevant del Rialb.

## Etimologia

En aquest cas, es tracta del nom comú genèric wikt:costa, expressat en plural, esdevingut topònim, de manera que esdevé específic.

## Enllaços externs

* Les Costes en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Paixtuwali

El paixtuwali (paixtu: پښتونوالی) és el codi ètic no escrit i estil de vida que practica el poble paixtu. Es basa en els principis fonamentals de l'hospitalitat, venjança/justícia, perdó/asil, honor, valentia, coratge, respecte i lleialtat. Es podria dir que és un sistema de lleis i de governabilitat que segueix vigent des de fa més de 2.500 anys, quan les tribus que van començar a practicar-lo eren analfabetes i no utilitzaven instruments escrits com ara llibres. És la primera llei establerta per la humanitat per als drets de l'individu. La seva conservació es reserva sobretot a les zones rurals tribals i el seu significat pot ser interpretat com el «codi de vida» o «camí dels paixtus».
Aquest codi d'honor de vida consisteix en l'alt honor i responsabilitat de cada membre d'una tribu de salvaguardar a un individu dels seus enemics i de protegir-lo costi el que costi. A més de ser practicat per membres de la diàspora paixtu, ha estat adoptat per alguns afganesos i pakistanesos que viuen a les regions paixtus o bé a zones properes.

## Referències

* 1 2 3 Gavín, Víctor «La política d'Occident a l'Afganistan i el Pakistan». Sapiens, 04-05-2011 [Consulta: 28 juliol 2018].
* ↑ «Ethnic Groups». Library of Congress Country Studies, 1997. [Consulta: 29 octubre 2010].
* ↑ «The People - The Pashtuns». Center for Applied Linguistics (CAL), 30-06-2002. Arxivat de l'original el 27 de gener 2010. [Consulta: 29 octubre 2010].
* ↑ «Afghanistan - The people, livre par Erinn Banting» (en anglès).
* 1 2 Banting, Erinn. Afghanistan the People. Crabtree Publishing Company, 2003, p. 14. ISBN 0-7787-9335-4 [Consulta: 29 octubre 2010].
# Obock

Obock és una petita ciutat de Djibouti, a la costa nord del golf de Tadjourah (part del golf d'Aden). La seva població és d'uns deu mil habitants amb majoria d'afars. El 1977, amb la independència de Djibouti, Obok va ser capital d'un subdistricte del districte de Tadjoura (des del 2002 Tadjourah). Vers el 1981 va esdevenir capital d'un districte separat i el 7 de juliol de 2002 capital de la regió d'Obock (amb els mateixos límits que l'anterior districte) amb una superfície de 5.700 km² i una població dun 15.000 habitant.

## Història

El port d'Obock fou comprat el 1857 al sultà de Tadjoura pel cònsol francès a Aden i els francesos hi van ser fins al 1859; l'acord fou confirmat l'11 de març de 1862. Després de l'obertura del canal de Suez el lloc va tenir certa importància com a base pel carbó pels vaixells francesos, que mancant aquest port s'havien de proveir a Aden, sota control britànic. L'àrea fou efectivament ocupada el 29 de desembre de 1883 (el 1884 es va establir el protectorat sobre el sultanat de Tadjoura) i el 1885 tenia 800 habitants. Com que el port era més exposat als vents que el del costat sud del golf, a Djibouti, l'administració fou traslladada a aquest lloc després de 1891 i definitivament el 1894, i la població es va reduir.
El 5 de setembre de 1887 es va organitzar el govern regular de la colònia francesa d'Obock, que després del 1894 va agafar el nom de Djibouti per la nova capital, i el 20 de maig de 1896 el de Côte Française des Somalis (Costa Francesa dels Somalis).
# Rafael Valls Ferri

Rafael Valls Ferri (Cocentaina, 25 de juny de 1987) fou un ciclista valencià, professional des del 2009 fins al 2021.
Després de dues temporades com a ciclista amateur i fent concentracions amb els equips Relax-GAM i Scott-American Beef, passà a professionals en el modest equip Burgos Monumental el 2009. El 2010 fitxà pel Footon-Servetto, de categoria UCI ProTour. La seva primera victòria fou una etapa al Tour de San Luis de 2010.
La seva principal victòria és el Tour d'Oman del 2015, en què també guanyà l'etapa reina de la cursa.

## Palmarès

* 2008
** 1r al Circuito Guadiana
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Palència
* 2010
** Vencedor d'una etapa del Tour de San Luis
* 2015
** 1r al Tour d'Oman i vencedor d'una etapa
* 2019
** 1r a la Clàssica d'Ordizia

### Resultats al Tour de França

* 2010. 53è de la classificació general
* 2012. 41è de la classificació general
* 2014. Abandona (14a etapa)
* 2015. 78è de la classificació general
* 2020. No surt (2a etapa)

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 2011. Abandona (14a etapa)
* 2013. 29è de la classificació general
* 2018. Abandona (10a etapa)
* 2021. 96è de la classificació general

### Resultats a la Volta a Espanya

* 2012. Abandona (14a etapa)

## Referències

* ↑ «Rafa Valls dice adiós al ciclismo tras 11 temporadas World Tour» (en castellà). Diario AS, 20-12-2021. [Consulta: 3 març 2022].
* ↑ EFE «Rafael Valls se lleva el Tour de Omán». El Mundo Deportivo. EFE, 21-02-2015 [Consulta: 22 febrer 2015].
* ↑ Bernaola, Enrique «Rafa Valls hereda el sultanato». Marca, 22-02-2015 [Consulta: 22 febrer 2015].

## Enllaços externs

* Fitxa de Rafael Valls a Cycling Quotient
* Blog personal
# Jakab Cseszneky

El Baró Jakab Cseszneky era un aristòcrata hongarès del segle xiii.
Jakab era el fill de Mihály, membre del clan Bána, i caballerizo del rei Andreu II d'Hongria. Ell es va convertir en portaespases del rei Béla IV d'Hongria i també tenia el títol Conde de Trencsén. Prop de 1263 ell va construir el castell gòtic famós de Csesznek a les muntanyes de Bakony i ell i els seus descendents han cridat per castell: Cseszneky. La seva esposa era la filla de Márk Trencséni, membre del poderós clan Csák. Els seus fills, Miklós, Lőrinc, Szomor i Mihály eren partidaris importants dels reis Ladislau IV d'Hongria i Carles I d'Hongria i van lluitar amb bravura contra Máté Csák, governador de facto de l'Eslovàquia occidental actual.

## Fonts

* Györffy György: Az Árpád-kori Magyarország történeti földrajza
* The castle of Csesznek
* Szilágyi Sándor: A Magyar Nemzet Története
* Buskó András: Lengyel emlékhelyek Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine.
# Frigil cellablanc

El frigil cellablanc (Melanodera melanodera) és un ocell de la família dels tràupids (Thraupidae).

## Hàbitat i distribució

Habita praderies humides i arbusts del sud de Xile i sud de l'Argentina, des de Santa Cruz cap al sud fins Terra del Foc. Illes Malvines.

## Referències

* ↑ «Frigil cellablanc». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/10/2022(català)
# Mayflower Village

Mayflower Village és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Califòrnia. Segons el cens del 2000 tenia 5.081 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Mayflower Village tenia 5.081 habitants, 1.825 habitatges, i 1.315 famílies. La densitat de població era de 2.972,4 habitants/km².
Dels 1.825 habitatges en un 32,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 56,8% hi vivien parelles casades, en un 10,6% dones solteres, i en un 27,9% no eren unitats familiars. En el 22,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 10,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,78 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,3.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,7% tenia menys de 18 anys, un 6,6% entre 18 i 24, un 30,3% entre 25 i 44, un 23,8% de 45 a 60 i un 14,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 90,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 55.547 $ i la renda mediana per família de 63.814 $. Els homes tenien una renda mediana de 40.783 $ mentre que les dones 35.634 $. La renda per capita de la població era de 21.790 $. Entorn del 6,7% de les famílies i el 7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Mayflower Village». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 18 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Mayflower Village». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 18 juliol 2010].
# Les Costes (Salàs de Pallars)

Les Costes és una costa de muntanya plena de camps de conreu distribuïts en feixes del terme municipal de Salàs de Pallars, al Pallars Jussà.
Estan situades al nord-est de la vila de Salàs de Pallars, a la dreta de la Noguera Pallaresa, en el vessant sud-est de los Monts.
Pels seus peus discorre la carretera C-13 i el ferrocarril de la línia Lleida - la Pobla de Segur.
# Paratelmatoscopus floricolus

Paratelmatoscopus floricolus és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a l'illa de Borneo.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Global Species (anglès)
* ↑ A Taxonomic Study of Borneo Psychodinae (Diptera: Psychodidae) Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)
# Octàedre triakis

En geometria, l'octàedre triakis és un dels tretze políedres de Catalan, té 24 cares triangulars. Les seves cares són triangles isòsceles en els que el costat desigual mesura ${\begin{matrix}1+{\sqrt {2}}\end{matrix}}$ vegades la longitud dels altres dos.
Es pot obtenir enganxant piràmides triangulars a cada una de les 8 cares d'un octàedre.

## Àrea i volum

Les fórmules per calcular l'àrea A i el volum V d'un octàedre triakis tal que les seves arestes més curtes tenen longitud a són les següents:
    $A=3{\sqrt {7+4{\sqrt {2}}}}a^{2}$
    $V=({\begin{matrix}{3 \over 2}\end{matrix}}+{\sqrt {2}})a^{3}$

## Dualitat

El políedre dual de l'octàedre triakis és el cub truncat.

## Simetries

El grup de simetria de l'octàedre triakis té 48 elements; el grup de les simetries que preserven les orientacions és el grup octàedric $O\cong S_{4}$. Són els mateixos grups de simetria que pel cub, l'octàedre, el cub truncat i l'octàedre truncat.

## Relació amb altres políedres

Les 12 arestes més llargues de l'octàedre triakis i els vèrtexs en els que es troben són arestes i vèrtex d'un octàedre, els altres 8 vèrtex són vèrtex d'un cub.

## Vegeu també

* Políedre arquimedià
* Políedre de Catalan
* Políedre regular
* Sòlid platònic
* Sòlid de Johnson

## Bibliografia

* H. M. Cundy & A. P. Rollett. I modelli matematici. Milà: Feltrinelli, 1974.
* Dedò, Maria. Forme, simmetria e topologia. Bolonya: Decibel & Zanichelli, 1999. ISBN 88-08-09615-7.

## Enllaços externs

* Políedres I Arxivat 2009-05-09 a Wayback Machine. Pàgina 25
* Triakis octahedron Octàedre triakis a Mathworld
# Rafael Ulled i Altemir

Rafael Ulled i Altemir (Sariñena, 1885 - Barcelona, 1937) fou un advocat i polític català d'origen aragonès.

## Biografia

Era fill d'Antonio Ulled Ballarín, agent de negocis, soci de la Casa de la Democracia Aragonesa i regidor a l'Ajuntament de Barcelona en 1909 pel Partit Republicà Radical.
Es llicencià en dret a la Universitat de Barcelona i juntament amb el seu germà Josep fou dirigent de les Joventuts del Partit Republicà Radical d'Alejandro Lerroux. Durant l'estiu de 1909 va participar en els fets de la Setmana Tràgica, fou un dels instigadors de la crema de convents i intentà que l'ajuntament de Barcelona proclamés la república. Després va fugir a França amb el seu germà i tornà poc després per a actuar com a advocat defensor de molts dels detinguts pels fets; també actuà com a enllaç del seu partit amb oficials de l'Exèrcit espanyol.
Fou president de la Federació de Joventuts Radicals de Catalunya i Illes Balears, en 1911 fou diputat provincial i el 1915 regidor de l'ajuntament de Barcelona pel districte 2, destacant-se per les seves campanyes contra la Mancomunitat de Catalunya. El 1928 també fou president del Centre Aragonès de Barcelona.
A les eleccions generals espanyoles de 1931 fou elegit diputat per la província d'Osca i Lerroux el nomenà vocal del partit al Congrés dels Diputats. Durant el bienni negre (1933-1935) fou director general de treball i president de la Confederació Hidrogràfica dels Pirineus Orientals. Quan esclatà el cop d'estat del 18 de juliol del 1936 fou detingut i confinat al vaixell-presó Uruguay. El 1937 fou tret del vaixell per elements anarquistes i l'afusellaren.

## Referències

* ↑ Julià Cèlia Canyelles. Els governs de la ciutat de Barcelona (1875-1930). Ajuntament de Barcelona, 2013, p.281-282. ISBN 978-84-9850-461-3.
* ↑ Jesús Ulled y sus hermanos, una saga de políticos monegrinos en Barcelona Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. a globedia.com, 14 de juny de 2011]

## Enllaços externs

* «Rafael Ulled i Altemir». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* Diccionari biogràfic del moviment obrer als Països Catalans de Maria Teresa Martínez de Sas, p. 1394
* Rafael Ulled Arxivat 2011-11-26 a Wayback Machine. a enciclopedia-aragonesa.com
* Fitxa del Congrés dels Diputats
# Icogne

Icogne és un municipi de Suïssa i del districte de Sierre, al cantó de Valais.

## Referències

* ↑ «Liste officielle des communes de la Suisse - 01.01.2021» (en francès). Oficina Federal d'Estadística. [Consulta: 8 gener 2021].
# Landskrona

Landskrona és una ciutat de Suècia, cap de districte del Municipi de Landskrona al comtat d'Escània. Hi viuen 28.670 persones.

## Personatges il·lustres

* Allvar Gullstrand (1862-1930) oftalmòleg, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1911.

## Galeria fotogràfica

* Barri a Landskrona
* Landskrona és cèlebre pels seus parcs i bonics edificis. La imatge mostra el llac de Sant Olof i l'antiga torre de l'aigua.
* Port de Landskrona

## Enllaços externs

* Municipi de Landskrona - Lloc web oficial (suec)
# Frigil cendrós

El frigil cendrós (Piezorina cinerea) és un ocell de la família dels tràupids (Thraupidae) i única espècie del gènere Piezorina Lafresnaye, 1843.

## Hàbitat i distribució

Habita zones amb matolls i boscos de les terres baixes costaneres del nord-oest del Perú.

## Referències

* ↑ «Frigil cendrós». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/10/2022(català)
# Miquelon

Miquelon és una de les illes de l'arxipèlag de Saint-Pierre-et-Miquelon. Està formada per dues penínsules, Grande Miquelon i Langlade també dita Petite Miquelon, enllaçades per un istme sorrenc de 12 km.
Té la major superfície (205 km²) de l'arxipèlag, però només té 690 habitants agrupats en la vila homònima al nord de l'illa. Viuen essencialment de la pesca litoral, en la seva major part són descendents de bascos, bretons normands o acadians, aquests darrers van arribar a l'illa a conseqüència del "Grand Dérangement".
El nom de l'illa, Miquelon, és d'origen basc i va ser citat per primera vegada per Martin de Hoyarçabal en una ruta publicada el 1579 (Micquetõ, Micquelle).
Administrativament, l'illa de Miquelon forma amb la de Langlade la comuna de Miquelon-Langlade, que amb la de Saint-Pierre constitueix la col·lectivitat territorial de Saint-Pierre-et-Miquelon.

## Enllaços externs

* Fotos de Miquelon-Langlade, a St-Pierre et Miquelon Arxivat 2008-12-30 a Wayback Machine.
* Informacions turístiques sobre les illes Saint-Pierre i Miquelon, carta de lacomuna de Miquelon
* Le Phare: Association des professionnels du tourisme
* L'encyclopédie des îles Saint-Pierre-et-Miquelon
* Cartografia de les illes Saint-Pierre et Miquelon del XVI al XIX segle, origen deltopònim Miquelon
# Ondina (escultura)

Ondina és una escultura de guix de Miquel Blay i Fàbrega del 1902. Es troba al Museu de la Garrotxa. D'aquesta obra se'n coneixen diversos exemplars, un de dimensions més petites, en terra cuita, guix, bronze i marbre.

## Tema

Aquesta escultura representa a una nàiade o dona d'aigua, unes nimfes aquàtiques.

## Descripció

Bust fins al pit d'una noia amb cabells llargs i cua en actitud de nedar. La disposició de la peça és molt original; la noia apareix en rompent d'una ona, confonent la cabellera amb la cresta d'escuma i les ondulacions del cos amb les de l'aigua.
Modelat allisat, tou, amb textures als cabells.

## Exposicions

Aquest exemplar figurava a la Sala Blay del Museu Arqueològic d'Olot i es va exposar:
* Cinquantenari de la mort de Miquel Blay i Fàbrega, Escola de Belles Arts d' Olot, 11 juliol-17 agost de 1986.
* Artistes gironins en l'exposició del 1981, Girona, al Museu d'Art de Girona, 1991.
Un altre exemplar es va exposar:
* Sala Hermanos Amaré, Madrid, juny 2003.
* Industrias Artísticas, Madrid, 1904.
* Sala Parés, Barcelona, 1906.
* El modernismo en España, Madrid, octubre- desembre 1969, Barcelona, juny- agost 1970.
* El Modernisme, Museu d' Art Modern de Barcelona, 10 octubre 1990- gener 1991.

## Bibliografia

* Miquel Blay i Fàbrega : 1866-1936 : l'escultura del sentiment. Girona: Fundació Caixa de Girona, DL 2000. ISBN 84-931615-0-0.
# Jan Snoek

Jan Snoek (La Haia, 15 de gener de 1896 - Ídem, 11 de gener de 1981) va ser un ciclista neerlandès que es va especialitzar en la pista. Fou professional entre 1919 i 1929, i va guanyar una medalla de plata al Campionat del món de Mig fons de 1925 darrere del francès Robert Grassin.

## Palmarès

* 1919
** Campió dels Països Baixos en Mig Fons
* 1921
** Campió dels Països Baixos en Mig Fons
* 1924
** Campió dels Països Baixos en Mig Fons
* 1925
** Campió dels Països Baixos en Mig Fons
* 1927
** Campió dels Països Baixos en Mig Fons
* 1928
** Campió dels Països Baixos en Mig Fons

## Enllaços externs

* Palmarès de sitiodeciclismo.net
* Palmarès de cyclebase.nl
* Palmarès de museociclismo.it