# Bab edh-Dhra

Bab edh-Dhra (àrab: باب الذراع, Bāb aḏ-Ḏrāʿ) és un jaciment arqueològic de l'edat del bronze primerenc situat prop de la mar Morta, a la riba sud de Uadi Karak, a Jordània. Bab edh-Dhra va ser descobert el 1924 en una expedició dirigida per William F. Albright.
Alguns estudiosos bíblics han argumentat que aquest jaciment seria les restes de Sodoma. Les proves arqueològiques suggereixen que el lloc va ser abandonat pels seus habitants, però també «va patir exposició al foc». De fet Bab edh-Dhra va ser destruït el 2350 aC. Tanmateix hi ha raons per les quals es creu impossible que aquest lloc sigui la Sodoma bíblica, com ara que el poble era massa petit (10 acres), no era a l'àrea geogràfica designada per la Bíblia (Gen 13:10-12) o que no existia en el període que es creu que van passar els fets.

## Restes funeràries
### Cementiri

Dos grans cementiris coneguts com a Khirbet Qazone (o Qayzune) es troben a l'altra banda de la carretera moderna (autopista 50) des de les ruïnes de Bab edh-Dhra. Aquest cementiri data de la primera part de l'Edat del Bronze Antic (c. 3300–2000 aC) i va ser abandonat el 2350 aC.

### Tombes de pou

Al bronze més primerenc (3500–3100 aC) es van utilitzar tombes de pou o sepultures d'estil ossari. Hi ha la presència d'unes 20.000 tombes que els arqueòlegs estimen que representen més de mig milió de cossos. Les fosses varien de mida entre 0,6 i 0,9 metres de diàmetre i uns 3 metres de profunditat. Aquestes sepultures pertanyen al període preurbà del lloc i daten d'uns 3150-3000 aC.

### Ossaris

Al Bronze Antic II (3100–2650 aC) i al període III (2650–2350 aC) el mètode utilitzat per a l'enterrament eren edificis rectangulars de maó de fang anomenats ossaris o "biblioteques del cos". Totes les restes humanes identificades a Bâb edh-Dhrâʿ s'han confinat al cementiri (tombes de l'ossari) i no es troben a la capa de destrucció de la ciutat.
Al voltant de l'any 2900 aC, els residents de Bab edh-Dhra van abandonar les tombes subterrànies per a ossaris rectangulars sobre terra al cementiri. Els ossaris rectangulars s'assemblaven a les cases residencials de les ciutats però amb uns graons interiors que baixaven a un pis de còdols on entre els difunts es col·locaven objectes personals com ara comptes, teixits, ceràmica i altres objectes de pedra i metall. La destrucció dels ossaris es va produir durant la destrucció de la ciutat l'any 2350 aC. Es van excavar quatre cases i altres dues parcialment excavades. Els edificis variaven en grandària des d'11,50 X 5,50 metres fins a 7 x 5 metres.

### Tombes de túmul

L'enterrament de cairn (o tomba de túmul), que datava del bronze primerenc III (2650-2300 aC), va ser l'última forma d'enterrament del lloc. Eren tombes circulars sobre el sòl fetes de tàpia (ossaris circulars) en les quals s'hi van trobar proves de diverses pràctiques mortuòries. La tomba era una fossa poc profunda on el cos es posava amb ceràmica i un punyal amb un munt circular de pedres amuntegades (així anomenat túmul). Van ser les tombes dels que van conquerir la ciutat i la van cremar.

## Referències

* ↑ Foxwell Albright, 1935, p. 134-137.
* ↑ Udd, 2011.
* ↑ Rast, 1987a, p. 185-201.
* ↑ Rast, 1987b, p. 47.
* ↑ Bimson, 1980, p. 59-92.
* 1 2 3 Gibson i Negev, 2001, p. 66.
* ↑ Lapp, 1966, p. 556-561.
* ↑ Lapp, 1968, p. 12-41.
* ↑ Ortner, 1979, p. 119-132.
* ↑ Rast i Schaub, 1982, p. 4-12.
* 1 2 Chesson i Schaub, 2007, p. 256.
* ↑ Rast, 1996, p. 1560.
* 1 2 Rast i Schaub, 1989.
* 1 2 Lapp, 1966b, p. 106.

## Bibliografia

* Bimson, John J. «Archaeological Data and the Dating of the Patriarchs». Essays on the Patriarchal Narratives, 1980.
* Chesson, Meredith S.; Schaub, R. Thomas. «Death and Dying on the Dead Sea Plain: Fifa, Al- Khanazir and Bab Adh-Dhra` Cemeteries». A: Crossing Jordan: North American Contributions to the Archaeology of Jordan (en anglès). Londres: Equinox, 2007.
* Foxwell Albright, William. The Archaeology of Palestine and the Bible, The Richards Lectures Delivered at the University of Virginia (en anglès). Nova York: Flavell, 1935.
* Gibson, Shimon; Negev, Avraham. «Bab Edh-Dhra». A: Archaeological Encyclopedia of the Holy Land (en anglès). 3a ed.. Nova York: Continuum International, 2001.
* Lapp, Paul W. «Bab Edh-Dhra'». Revue Biblique, 73, 1966.
* Lapp, Paul W. «The Cemetery at Bab Edh-Dhraʿ, Jordan». Archaeology, 19, 2, 1966.
* Lapp, Paul W. «Bab Edh-Dhraʿ Tomb A 76 and Early Bronze I in Palestine». Bulletin of the American Schools of Oriental Research, 189, 1968.
* Ortner, Donald J. «A Preliminary Report on the Human Remains from the Bab Edh-Dhra’ Cemetery». The Southeastern Dead Sea Plain Expedition: An Interim Report of the 1977 Season - Annual of the American Schools of Oriental Research, 46, 1979.
* Rast, Walter E.; Schaub, R. Thomas «The Dead Sea Expedition: Bab Edh-Dhraʿ and Numeira, May 24-July 10, 1981». American Schools of Oriental Research Newsletter, 4, 1982.
* Rast, Walter E. «Bab Edh-Dhraʿ and the Origin of the Sodom Saga». A: Archaeology and Biblical Interpretation: Essays in Memory of D. Glenn Rose (en anglès). Atlanta: Knox, 1987a.
* Rast, Walter E. «Bronze Age Cities along the Dead Sea». Archaeology, 40, 1, 1987b.
* Rast, Walter E; Schaub, R. Thomas. Bab edh-Dhra’: Excavations in the Cemetery Directed by Paul W. Lapp (1965—1967), Reports of the Expedition to the Dead Sea Plain, Jordan 1 (en anglès). Winona Lake: Eisenbrauns, 1989.
* Rast, Walter E. «Bab Edh-Dhra». A: Anchor Bible Dictionary (en anlès). Nova York: Doubleday, 1996.
* Udd, Kris J. Bab Edh-Dhraʿ, Numeira, and the Biblical Patriarchs: A Chronological Study (en anglès). Andrews University, 2011.