OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cervera (desambiguació)

«Cervera» té aquests significats:
* Cervera (llinatge), llinatge de l'estament noble de l'alta Segarra
* Toponímia:
** Cervera, municipi de la Segarra, capital de la comarca
** Cervera de Buitrago, municipi de la Comunitat de Madrid
** Cervera de la Cañada, municipi de la província de Saragossa, a la comarca de la Comunitat de Calataiud
** Cervera del Llano, municipi de la província de Conca a la comunitat autònoma de Castella-La Manxa (Espanya)
** Cervera del Maestrat, municipi del Baix Maestrat
** Cervera de la Marenda, municipi del Rosselló
** Cervera de los Montes, municipi de la província de Toledo a la comunitat autònoma de Castella-La Manxa
** Cervera de Pisuerga, municipi i cap de partit judicial de la província de Palència, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó
** Cervera del Río Alhama, municipi de la Rioja a la regió de la Rioja Baixa
** Rambla de Cervera, curs d'aigua del Baix Maestrat
** Son Cervera, ortografia alternativa del municipi mallorquí de Son Servera
* Biografies:
** Agustí Cervera i Marquès (1870 - 1947), músic i compositor de sardanes
** Alfons Cervera, escriptor valencià
** Felip Cervera i Marquès (1863 - 1930), compositor
** Guillem de Cervera o Cerverí de Girona, trobador
** Guillermo Cervera (Madrid, 1968), fotoperiodista
** Jaume Cervera i Marquès (Castelló d'Empúries, 1858 - Barcelona, 1950), músic i compositor de sardanes
** Jordi Cervera i Martínez, nedador català
** Josep Cervera, diversos personatges
** Josep Maria Cervera i Berta (Figueres, 1904 - Sant Feliu de Guíxols, 1998), sacerdot, escriptor, mestre de música i compositor de sardanes
** Julio Cervera Baviera, pioner de la radiotelefonia reconegut com el qui va poder haver inventat la ràdio
** Maria Cervera Coderch
** Vicente Cervera Chust, pilotari valencià
Viccionari
# Cervera de Pisuerga

Cervera de Pisuerga és un municipi de la província de Palència, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó. És cap de partit judicial.

## Pedanies

* Arbejal,
* Barcenilla de Pisuerga
* Celada de Roblecedo
* Cubillo de Ojeda
* Estalaya
* Gramedo
* Herreruela de Castillería
* Ligüerzana
* Perazancas
* Quintanaluengos
* Rabanal de los Caballeros
* Rebanal de las Llantas
* Resoba
* Rueda de Pisuerga
* Ruesga
* San Felices de Castillería
* San Martín de los Herreros
* Santibáñez de Resoba
* Vallespinoso de Cervera
* Valsadornín
* Vañes
* Ventanilla
* Verdeña
# Chromis flavicauda

Chromis flavicauda és una espècie de peix de la família dels pomacèntrids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 7 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Bermuda i el Brasil.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Chromis intercrusma

Chromis intercrusma és una espècie de peix de la família dels pomacèntrids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 29 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba des de Cabo Blanco (Perú) fins a Tarapaca (Xile).

## Referències

* ↑ BioLib
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Chlebnice

Chlebnice és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Žilina, al centre-nord del país.

## Història

La primera menció escrita del poble data del 1564, amb el nom de Chlewnica. El 1598 ja s'hi calculaven 18 cases. El 1604 i el 1605 l'exèrcit dels Habsburg destruí la vila. El 1754, a causa d'un incendi, la majoria de cases quedaren destruïdes. El 1778 hi vivien 526 persones, el 1828 augmentaren a 1.035, i ja hi havia més de 150 cases. Després de 3 anys uns 108 vilatans moriren de còlera, epidèmia que es repetí el 1873. Segons el cens del 1910 a Chlebnice hi vivien 1.071 persones (majoritàriament eslovacs). Fins al Tractat del Trianon Chlebnice pertanyia al Regne d'Hongria, dins del comtat d'Árva; després passà sota administració de Txecoslovàquia, i finalment el 1993 a Eslovàquia.

## Viles agermanades

* Gmina Słopnice, Polònia
# Chlamydomonas nivalis

Chlamydomonas nivalis, és una espècie d'alga verda de l'ordre volvocals que conté pigments vermells secundaris carotenoides (astaxantina) a més de la clorofil·la. Proporciona a algunes zones amb neu una tonalitat vermellosa o rosada amb un lleuger perfum de síndria fresca que en anglès es coneix com a "watermelon snow" (neu de síndria). L'epítet específic d'aquesta espècie, nivalis, prové del llatí i fa referència a la neu. Aquest tipus de neu és comú a l'estiu en les regions alpines i polars de tot el món.

## Història

Els primers escrits a referir-se a aquest tipus de neu van ser els d'Aristòtil. Tanmateix no se sabia què ho causava.
El maig de 1818, l'expedició en vaixells a l'àrtic d'Amèrica del Nord dirigida pel capità John Ross es va adonar que en uns penya-segats del Cap York de Groenlàndia hi havia neu amb el color vermell com de sang, en van agafar mostres per portar-les a Anglaterra. En un primer es va atribuir la coloració a dipòsits de ferro d'origen en els meteorits caiguts a la zona.
Quan Ross publicà l'informe del seu viatge ho va fer incloent un apèndix botànic a càrrec de Robert Brown. Brown ja hi va plantejar la hipòtesi que la coloració d'aquesta neu podia ser per una alga.

## Característiques

El pigment vermell carotenoide que té l'alga Chlamydomonas nivalis protegeix els seus cloroplast de la llum visible i ultraviolada intensa i també li permet absorbir la calor i accelera la taxa de fusió de la neu. El creixement d'aquestes algues pot arribar a 25 cm de fondària dins la neu. Cada cèl·lula mesura de 20 a 30 micròmetres de diàmetre.
Durant els mesos d'hivern aquestes algues queden cobertes de neu i estant en estadi de dormició. A la primavera s'estimula la seva germinació. Una vegada germinades mitjançant els seus flagels es dirigeixen a la superfície de la neu on perden els seus flagels i formen estructures reproductives.
Molts organismes s'alimenten de C. nivalis, incloent-hi ciliats (protozous), rotífers, nematodes, cucs de gel (Mesenchytraeus) i col·lèmbols.

## Referències

* Armstrong, W.P. 1999. "Watermelon Snow: A Strange Phenomenon Caused by Algal Cells of The Chlorophyta" Arxivat 2006-04-12 a Wayback Machine. Wayne's Word Noteworthy Plants: Aug 1998. (24 April 2006).
* ↑ William E. Williams, Holly L. Gorton, and Thomas C. Vogelmann «Surface gas-exchange processes of snow algae». Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America, 100, 2, 21-01-2003, pàg. 562–566. Bibcode: 2003PNAS..100..562W. DOI: 10.1073/pnas.0235560100. PMC: 141035. PMID: 12518048.
* ↑ «The King's health». The Times, 07-12-1818, p. 2.
* ↑ Brown, Robert. List of Plants collected by the Officers, &c., in Captain Ross's voyage, on the coasts of Baffin's Bay, 1818.

## Enllaços externs

* Waynes word article Arxivat 2006-04-12 a Wayback Machine.
# Chen Zhili

Chen Zhili (en xinès simplificat: 陈至立) (nascuda a Xianyou el 1942) és una política xinesa, ministra d'Educació (1998-2003) i presidenta de la Federació de Dones de la Xina.

## Biografia

Chen Zhili va néixer l'any 1942 al comtat de Xianyou, província de Fujian (Xina). De 1959 a 1968 Va estudiar al Departament de Física de la Universitat de Fudan de Xangai, especialitzada en física de l'estat sòlid. Va fer el seu treball de postgrau a l'Institut de Silicat de Xangai de l'Acadèmia de Ciències Xinesa.
De 1968 a 1970 va treballar a "Danyang Lake Farm" afiliada a l'Exèrcit Popular d'Alliberament (PLA). Durant la Revolució Cultural va ser enviada a una granja a Danyang (1968-1970).

### Carrera científica

De 1970 a 1980 va ser investigadora en pràctiques i assistent d'investigació a l'Institut de Ceràmica de Xangai (Acadèmia Xinesa de Ciències) i es va dedicar a la investigació de la física de l'estat sòlid, especialment en temes relacionats amb materials ferroelèctrics i piezoelèctrics. De 1980 a 1982 va ser investigadora visitant a la Universitat Estatal de Penn als EUA.

### Carrera política i càrrecs ocupats

El 1961 va ingressar al Partit Comunista Xinès.
A partir de principis dels anys vuitanta va ocupar diferents càrrecs de caràcter polític (presidenta del Departament de Comunicacions del Comitè Municipal i del PCCh, Vicesecretària del Comitè Municipal i altres), a la ciutat de Xangai, inicialment relacionats amb la ciència i la tecnologia i més tard en temes vinculats a l'Educació fins a arribar a ser nomenada el 1998, ministre d'Educació, càrrec que va ocupar fins al 2003, any que va entrar al Consell d'Estat (2003-2008).
El 2008 va actuar com a vicepresidenta del comitè organitzador dels Jocs Olimpics de Pequín. i va ser elegida vicepresident del Comitè Permanent de l'Assemblea Popular Nacional a la primera sessió de l'Onze Congrés Popular Nacional.
El 2010, es va convertir en la presidenta de la Fundació per a la infància xinesa.

## Referències

* 1 2 «Chen Zhili -- china.org.cn». [Consulta: 9 octubre 2022].
* 1 2 3 «China Vitae». [Consulta: 9 octubre 2022].
* ↑ «Guide et Encyclopédie Chine & Asie» (en francès). [Consulta: 9 octubre 2022].
* 1 2 «陈至立». [Consulta: 9 octubre 2022].
# Cicle lisogènic

Lisogènia, o el cicle lisogènic, és un dels dos mètodes de reproducció del virus (l'altra mètode és el cicle lític). La lisogènia es caracteritza per la integració de l'àcid nucleic del bacteriòfag dins del genoma del bacteri hoste o la formació d'un replicon (una regió d'ADN o ARN que es replica) circular en el citoplasma del bacteri. En aquesta condició el bacteri continua vivint i reproduint-se normalment. El material genètic del bacteriòfag, anomenat un profag, es pot transmetre a les cèl·lules filles de cada divisió cel·lular successiva i un esdeveniment posterior (com la radiació ultraviolada o la presència de certs productes químics) pot alliberar-la, causant la proliferació de nous fags a través del cicle lític. Els cicles lisogènics es poden donar també en eucariotes malgrat que el sistema d'incorporació de l'ADN no està completament dilucidat.

## Prevenció de la conversió lisogènica

S'han proposat diverses estratègies per a combatre certes infeccions bacterianes mitjançant el bloqueig de la inducció del profag (la transició entre el cicle lisogènic i el cicle lític) per eliminació in vivo dels agents inductors. Per exemple usant peròxid d'hidrogen que causa dany en l'ADN dels bacteris.

## Referències

* ↑ Campbell and Reece. Biology. San Francisco: Pearson, 2005, p. 338–339.
# Coll Blanc (Granera)

El Coll Blanc és una collada situada a 623,6 m d'altitud situat a cavall dels termes municipals de Mura, del Bages, i Granera, del Moianès.
Està situat en el punt quilomètric 27,153 de la carretera B-124, al sud de la masia del Rossinyol i al nord de la de les Elies.
# Coll (geomorfologia)

En geomorfologia, un coll, bretxa (en francès: brèche) o sella de muntanya, si és arrodonida i suau, és el punt més baix entre dos cims en una carena muntanyosa. També es pot anomenar pas, ja que sovint són travessats per pistes de mules o rutes d'escaladors, tot i que molts d'ells poden no ser transitables o adequats com a passos de muntanya. Per la seva definició el terme coll s'associa amb la part alta de les serralades.
Hi ha molts colls que no tenen nom i no són llocs de trànsit, és a dir, només es creuen per traspassar la línia de la carena de forma eventual. La majoria de cims dobles estan separats per prominents colls. La distinció amb altres noms per als trencaments de les serralades entre muntanyes, com ara collada, pot variar d'un lloc a un altre.

## Prominència

L'alçada d'un cim per sobre del seu coll més alt (anomenat prominència) és normalment una mesura del protagonisme topogràfic d'una muntanya. Els colls es troben a la línia de la divisòria d'aigües entre dues muntanyes, sovint en una cresta o aresta prominent. Per exemple, el coll més alt d'Àustria, l'Obere Glocknerscharte ("coll superior de Glockner", 3,766 m (AA)), es troba entre el Kleinglockner (3,783 m sobre el nivell del mar (AA)) i Großglockner (3,798 m sobre el nivell del mar (AA)), donant al Kleinglockner un protagonisme mínim de 17 metres.

## Galeria

* Els cims occidentals i orientals d'Elbrus estan separats per un coll o sella de muntanya profunda.
* Cims i colls alterns a la cresta Hamar-Daban, Buryatia
* El fort es troba en un coll estratègicament important, a la frontera d'Eslovènia i Itàlia.

## Vegeu també

* Collada
* Isolament topogràfic
* Pas de muntanya
* Punt de sella
* Llista de colls dels Pirineus
* Llista de colls dels Prepirineus meridionals
* Llista de colls del País Valencià

## Referències

* ↑ Coll a Optimot
* ↑ bretxa a Optimot
* ↑ Whittow, John (1984). Dictionary of Physical Geography. London: Penguin, 1984, p. 103. ISBN 0-14-051094-X
* ↑ Chambers 21st Century Dictionary, Allied.
* ↑ Willi End, Hubert Peterka: Alpenvereinsführer Glockner- und Granatspitzgruppe, Bergverlag Rudolf Rother, Múnic, 1990. ISBN 3-7633-1258-7

## Enllaços externs

* Illustrated Glossary of Alpine Mountain Landforms: Col Arxivat 2016-09-18 a Wayback Machine.. Retrieved 16 August 2015.
# Coll Arenós (Llubriqueto)

El Coll Arenós és una collada que es troba en límit dels termes municipals de la Vall de Boí i de Vilaller, a l'Alta Ribagorça; situada en el límit del Parc Nacional d'Aigüestortes i Estany de Sant Maurici i la seva zona perifèrica.
El coll està situat a 2.826,2 metres d'altitud, en la cresta que separa la nord-occidental Vall de Besiberri del sud-oriental Circ de Gémena de la Vall de Llubriqueto. És el més occidental dels dos colls situats entre el Pic de Baserca (SO) i la Punta Senyalada (ENE).

## Rutes

* Per la Vall de Llubriqueto: via Barranc de Llubriqueto, Pla de la Cabana, Estany de Gémena de Baix i Estany Gémena de Dalt.
* Per la Vall de Besiberri: via Barranc de Besiberri, Estany de Besiberri i Estanyet de l'Obaga de Besiberri.

## Referències

* ↑ Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya
* ↑ Editorial Alpina. Vall de Boí [mapa], Primera edició, 1:25.000, L. Cartografia de Servicio Geográfico del Ejército. (febrer 2001)

## Bibliografia

* Editorial Alpina. Vall de Boí [mapa], Primera edició, 1:25.000, L. Cartografia de Servicio Geográfico del Ejército. (febrer 2001)
* Institut Cartogràfic de Catalunya. Parc Nacional d'Aigües Tortes i Estany de Sant Maurici [mapa], Segona edició, 1:25.000. (abril 1998)
# Colibrí del Chimborazo

El colibrí del Chimborazo (Oreotrochilus chimborazo) és una espècie d'ocell de la família dels troquílids (Trochilidae) que habita vessants rocoses dels Andes, des del sud de Colòmbia fins l'Equador central.
# Colibrí de ventre safir

El colibrí de ventre safir (Lepidopyga lilliae) és una espècie d'ocell de la família dels troquílids (Trochilidae) que habita els manglars de les terres baixes costaneres del centre de Colòmbia.
# Columna Ibèria

La Columna «Ibèria» va ser una unitat de milícies que va operar al començament de la Guerra civil espanyola.

## Història

La columna va ser creada al setembre de 1936, composta per efectius de la Federació Anarquista Ibèrica (FAI) de Llevant. Va estar organitzada en centúries que actuaven sota la direcció d'un comitè de guerra, del qual formaven part coneguts anarquistes com Vicente Sanchís, Modest Mameli o José Padilla. Fins i tot, va arribar a comptar amb serveis propis de proveïment i sanitat, així com amb un hospital de campanya amb 72 llits per a ferits.
La columna va marxar al capdavant de Terol, on va romandre la major part de la seva existència. Amb posterioritat quedaria sota el comandament del coronel Jesús Velasco Echave, comandant de la columna «Torres-Benedito». No va arribar a intervenir en l'ofensiva republicana sobre Terol, al desembre de 1936. En la primavera de 1937 la columna va ser militaritzada sense oposició dels seus membres. D'aquesta militarització va sorgir la 81a Brigada Mixta, si bé part dels seus efectius van formar la 94a Brigada Mixta.

## Referències

* 1 2 3 Mainar, 1998, p. 46.
* ↑ Gabriel, 2011, p. 334.
* ↑ Casanova, 2008, p. 85.

## Bibliografia

* Casanova, Ester. La violencia política en la retaguardia republicana de Teruel durante la guerra civil. Instituto de Estudios Turolenses, 2008.
* Gabriel, Pere. Historia de la UGT IV. Un sindicalismo en guerra (1936-1939). Siglo XXI de España Editores, 2011.
* Mainar, Eladi. De milicians a soldats. Les columnes valencianes en la Guerra Civil Espanyola (1936-1939). Universidad de Valencia, 1998. ISBN 84-370-3349-7.
# Cixilona de Barcelona

Cixilona de Barcelona (?- 22 de febrer de 945), també coneguda per Xixilona o Quíxol. Filla de Guifré el Pilós i Guinidilda d'Empúries, esdevingué abadessa del monestir de Santa Maria del Camí (la Garriga), fundat per la seva germana Emma de Barcelona.
A l'ermita de Santa Maria del Camí de la Garriga hi ha una placa de marbre amb una estilització vegetal d'època visigòtica on es llegeix el següent epitafi (traduït del llatí): "Ací reposa Quíxol, de bona memòria, consagrada a Déu i filla de Guifré, comte. Que Déu la perdoni. Amén. La qual va morir 8 de les calendes de Març, de l'era 983; any de l'encarnació del senyor 945; anys 8, regnant Lluís, fill de Carles, rei."

## Referències

* ↑ Julio Giménez, Teresa. Catalanes del IX al XIX. Vic: Eumo, octubre de 2010, p. 24. ISBN 978-84-9766-383-0.
* ↑ Roca i Costa, Maria Carme. Abadesses i priores a la Catalunya medieval. Barcelona: Base, octubre de 2014, p. 30. ISBN 9788416166220.
* ↑ «Cercador Inventari del Patrimoni Arquitectónic. Fitxa». [Consulta: 26 desembre 2020].
# Civís

Civís és un nucli de població i una entitat municipal descentralitzada del municipi de les Valls de Valira, a l'Alt Urgell. El poble de Civís és al vessant meridional del Bony de la Caubera (de 2.051 metres) —vèrtex que és divisòria amb Andorra, a l'esquerra del riu de Civís. Hi ha l'església de Sant Romà i vora el poble, les ruïnes de la capella de Sant Bernabeu. Civís era antigament vila closa i així es documenta al Llibre Spill (1519) on se citaven les defenses d'aquest poble. Els castells de Civís i d'Aós eren dels Caboet. Travessa els seus territoris de nord a est el riu de Civís que, en arribar a Sant Joan Fumat, gira a llevant per ser tributari de la Valira a l'altura de la Farga de Moles. L'antic castell de Civís pertanyia al vescomtat de Castellbò.
En les vessants de les muntanyes del poble hi ha un gran nombre de "bordes" com les de Corvassill, Vallviguera, de Mitjà, de Jussà Sobirà, de Prats, etc. i les més conegudes per tothom, les de Conflent. El topònim de Civís etimològicament té orígens preromànics. Civici, i la seva parròquia, és esmentada ja en l'Acta de Consagració de la Catedral de la Seu d'Urgell l'any 839, mentre que en altres documents que fan referència a la històrica vall de Sant Joan Fumat ens apareix amb el nom de Cevicz. La parròquia romànica de Sant Romà de Civís consta d'una sola nau amb la capçalera quadrada i dues absidioles igualment quadrades, de les quals ha desaparegut la de tramuntana en una remodelació del temple. Té la porta en el frontis, que mira a llevant, i el campanar és junt l'angle nord-est. Es tracta d'una torre de planta quadrada, amb finestrals als quatre vents en el seu tercer pis, i que es cobreix amb un teulat piramidal de pissarra.
L'antic terme de Civís, que fou municipi independent fins al 1970, també comprenia els pobles d'Argolell, Arduix, Asnurri i Os de Civís. Des d'aquella data, forma part del municipi de les Valls de Valira com a Entitat Municipal Descentralitzada.

## Referències

* ↑ «Civís». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Entitat Municipal Descentralitzada de Civís». municat.gencat.cat. [Consulta: 23 agost 2020].
* ↑ GGCC, Les Valls de Valira: Civís.
# Col·lagen tipus XVIII

El col·lagen tipus XVIII és un tipus de col·lagen que es pot hidrolitzar per a formar endostatina.

## Enllaços externs

* «Col·lagen tipus XVIII» (en anglès). Medical Subject Headings.
# Conselleria d'Hisenda de la Xunta de Galícia

La Conselleria d'Hisenda de la Xunta de Galícia (en gallec consellería de Facenda) és una conselleria de la Xunta de Galícia que s'ocupa de la preparació i gestió dels pressuposts de Galícia i de la recaptació d'impostos.

## Història

La conselleria d'Hisenda va rebre aquest nom des d'abril de 2009, amb el govern d'Alberto Núñez Feijoo. Aquest nom també el va dur entre març i setembre de 1983. Anteriorment fou denominada conselleria d'Economia i Finances o també com Economia i Hisenda, i integrava també les competències en promoció econòmica. Durant un determinat període entre 1983 i 1984 es va ocupar també de les competències sobre comerç.

## Estructura interna
### Secretaries i direccions generals

Endemés de la necessària Secretaria General de la conselleria (ocupada des de 2012 per Socorro Martín Hierro), la conselleria d'Hisenda compta amb les següents direccions generals:
* Intervenció general: Almudena Chacón (amb rang de direcció general)
* Direcció general de Pressuposts: Miguel Corgos López-Prado
* Direcció general de Tributs: Carlos Enrique Rodríguez Sánchez
* Direcció general de Planificació i fons: Francisco Javier Rodríguez Seijo
* Direcció general de Funció pública: José María Barreiro Díaz
* Direcció general de Política financera i Tresoro Eugenio García Lalinde

### Altres organismes dependents

* Instituto Galego de Estatística.
* Tribunal Galego de Defensa da Competencia
* Centro Informático para a Xestión Tributaria, Económico-Financeira e Contable
* Consello Económico e Social

## Consellers

* Carlos Otero Díaz (1981-1983) - Conselleria d'Economia i Finances, i després conselleria d'Hisenda.
* Carlos Mella (1983-1984) - Conselleria d'Economia, Hisenda i Comerç.
* Xaime Trebolle (1984-1986)
* Ángel Mario Carreño (1986-1986)
* Xosé Antón Orza (1985-1986)
* Carlos Otero Díaz (1986-1987)
* Fernando Salgado García (1987-1989)
* Xosé Antón Orza (1989-2005)
* Xosé Ramón Fernández Antonio (2005-2009)
* Marta Fernández Currás (2009-2011) - Conselleria d'Hisenda.
* Elena Muñoz (2012-2015)
* Valeriano Martínez García (2015-)

## Enllaços externs

* Consellaría de Economía e Facenda
# Comissió de Mercat Interior i Protecció del Consumidor

La Comissió de Mercat Interior i Protecció del Consumidor (IMCO, en les seves sigles en anglès) és una comissió del Parlament Europeu. La seva actual presidenta, escollida el 7 de juliol de 2014, és Vicky Ford.

## Feina de la comissió

El comitè és responsable de:
* la coordinació a nivell comunitari de la legislació nacional en l'àmbit del mercat interior i de la unió duanera, en particular de:
** la lliure circulació de mercaderies, inclosa l'harmonització de normes tècniques
** el dret d'establiment
** la lliure prestació de serveis (excepte en els sectors financer i postal)
* mesures destinades a la identificació i eliminació d'obstacles potencials per al funcionament del mercat interior;
* la promoció i la protecció dels interessos econòmics dels consumidors (que no siguin temes de salut i seguretat dels aliments públics) en el context de l'establiment del mercat interior.

## Referències

* ↑ European Parliament press release 2014-07-07

## Enllaços externs

* Official Webpage Arxivat 2018-12-29 a Wayback Machine.