OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Miquel Valdés i Valdés

Miquel Valdés i Valdés (Tarragona, ? - França, 1950) fou un polític comunista català, diputat a les Corts Espanyoles durant la Segona República i conseller de la Generalitat durant la guerra civil espanyola.

## Biografia

El 1930 va participar en la fundació del Partit Comunista de Catalunya (PCC) com a referent al Principat del Partido Comunista de España (PCE) i de la línia oficialista, en substitució de la Federació Comunista Catalanobalear (FCCB). A partir del 1932 fou membre del comitè central. L'estiu del 1935 es va fer càrrec de la direcció del partit, i accelerà el procés d'acostament a les altres formacions marxistes del Principat, si bé procurà excloure les formacions heterodoxes (que confluïren en el Partit Obrer d'Unificació Marxista, POUM). Alhora participà en el Front d'Esquerres, i fou elegit diputat a les corts espanyoles per la circumscripció de Barcelona (febrer de 1936). En integrar-se el PCC en el Partit Socialista Unificat de Catalunya (PSUC) fou membre del seu comitè executiu, i més tard fou també secretari d'organització.
Al govern de la Generalitat de Catalunya ocupà les conselleries de Treball i Obres Públiques (26 de setembre de 1936- abril de 1937). Posteriorment en esclatar el conflicte sobre la relació entre el PSUC i el PCE, va negar-se a condemnar Joan Comorera (defensor de l'autonomia del PSUC), motiu pel qual fou relegat en la direcció del partit.

## Referències

* ↑ «Miquel Valdés i Valdés». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Fitxa de parlamentari» (en castellà). Congreso de los Diputados. [Consulta: 2 juliol 2014].
* ↑ Biografia a marxists.org
# Ursus americanus hamiltoni

Ursus americanus hamiltoni és una subespècie de l'os negre americà (Ursus americanus). És més gros que els seus parents continentals: pesa entre 90 i 270 kg, amb una mitjana de 135 kg. Es troba a Nord-amèrica: l'illa de Terranova. És la subespècie d'os amb un dels períodes més llargs d'hibernació de tot Nord-amèrica.

## Referències

* ↑ Mammal Species of the World (anglès)
* 1 2 Parks Canada Arxivat 2014-08-21 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ FloridaNature.org (anglès)

## Enllaços externs

* uBio (anglès)
# Fritz Schneider (motociclista)

Fritz Schneider (16 de maig de 1950) és un ex-pilot de motocròs alemany que destacà en competició internacional durant la dècada de 1970, especialment en la categoria dels 125cc, on pilotant la Zündapp oficial fou un dels millors competidors al Campionat d'Europa inicial durant uns anys. El 1974 fou subcampió d'Europa de la categoria per darrere d'André Malherbe.
Originari de la Selva Negra, Schneider era especialista en conducció sobre circuits enfangats. Al llarg de la seva carrera va guanyar 9 Grans Premis (vuit de 125cc i un de 250cc), així com 3 Campionats d'Alemanya (dos de 125cc i un de 250cc).

## Palmarès al Campionat del Món

Font:
| Any | Motocicleta | 250cc | 125cc |
| 1973 | Zündapp | - | 3r |
| 1974 | Zündapp | - | 2n |
| 1977 | Maico | 21è | - |
| 1978 | KTM | 12è | - |
| 1981 | Sachs | 20è | - |

## Notes

* ↑ Fins al 1974 inclòs no existia el Campionat del Món de 125 cc, ans el Campionat d'Europa (conegut també com a Cup FIM)

## Referències

* 1 2 «Fritz Schneider» (PDF) (en francès). memotocross.fr. [Consulta: 1r juliol 2021].
* ↑ «Ein Blick in den Rückspiegel» (en alemany). mccfrankenbach.de, 05-03-2015. [Consulta: 1r juliol 2021].
* ↑ «Palmares du Mondial Mx 1» (en francès). memotocross.fr. [Consulta: 6 gener 2021].
* ↑ «Palmares du Mondial Mx 2» (en francès). memotocross.fr. [Consulta: 6 gener 2021].

## Enllaços externs

* Imatge de Fritz Schneider (al mig) al podi com a guanyador d'una cursa a Immenstadt el 1977
# Miquel Valdés i Padró

Miquel Valdés i Padró (Barcelona, 13 d'octubre de 1867 - Barcelona, 5 de maig de 1951) fou un futbolista i empresari català.
Fou un dels membres fundadors del Català FC el 1899 però immediatament passà al FC Barcelona, on fou un dels primers jugadors que vestí la samarreta del club. El seu primer partit fou el segon que disputà el club, el dia 24 de desembre de 1899, en una victòria per 3 a 1 davant l'FC Català. La temporada 1901 fou el màxim golejador de l'equip i el 1902 es proclamà campió de la Copa Macaya, primer títol oficial del club. A més, al seu local a la Rambla s'hi celebraren nombroses reunions del club i més endavant en fou mecenes. Diferències amb els seus companys provocaren el seu ingrés a l'Hispània AC i poc després abandonà el futbol. Anys més tard, retornà al FC Barcelona com a directiu arribant a ser vicepresident el 1931.
Abans del futbol havia practicat diversos esports, entre ells l'atletisme on guanyà diverses proves atlètiques. Fou el primer atleta català que fou cronometrat en la distància de 100 metres llisos, el dia 18 de novembre de 1900 a Barcelona, assolint una marca de 12 segons. També havia practicat la boxa, l'aixecament de pes o el rem.
L'any 1905 fundà la Loteria Valdés a la Rambla de Barcelona número 95. Es convertí en una de les administracions de loteria més populars del país. L'any 1946 repartí la grossa de Nadal, repetint cinc cops més fins al 1988, a més de donar 4 primers premis del sorteig del Nen.
Fou mecenes de la Unió Atlètica d'Horta.

## Palmarès

1 Copa Macaya: 1901-1902

## Referències

* 1 2 http://www.rfea.es/aeea/archivos/futbol_atletismo.pdf Arxivat 2020-11-29 a Wayback Machine.
* ↑ http://hemeroteca.lavanguardia.es/preview/1951/03/15/pagina-13/32807433/pdf.html
* ↑ http://mdc.cbuc.cat/u?/portalarca,140370
* ↑ http://hemeroteca.lavanguardia.es/preview/1899/12/24/pagina-2/33401340/pdf.html
* 1 2 3 http://hemeroteca.lavanguardia.es/preview/1938/07/29/pagina-55/34443052/pdf.html
* ↑ http://mdc.cbuc.cat/u?/portalarca,142642
* ↑ http://mdc.cbuc.cat/u?/portalarca,142701
* ↑ http://hemeroteca.elmundodeportivo.es/preview/2002/08/28/pagina-14/631006/pdf.html
* ↑ http://www.barris.org/noticiaslinks/100mLisos.html Arxivat 2011-02-27 a Wayback Machine.
* ↑ Ángel, Iturriaga. Diccionario de Jugadores del F. C. Barcelona. Editorial Base, 2010. ISBN 978-84-92437-74-0.
* ↑ http://hemeroteca.lavanguardia.es/preview/2005/10/26/pagina-2/42605187/pdf.html
* ↑ «CAPÌTOL 3. MIQUEL VALDÉS, EL PRIMER "MECENES"». UA Horta. Arxivat de l'original el 2015-04-02. [Consulta: 1r febrer 2015].
# ASCII (desambiguació)

«ASCII» té aquests significats:
ASCII pot referir-se a:
* Codi ASCII, l'"American Standard Code for Information Interchange", un estàndard de codificació per computadors.
** Art ASCII, art per computadors usant caràcters ASCII.
** ASCII estès, joc de caràcters de vuit bits que inclou el joc ASCII de set bits.
* ASCII Corporation, editorial i desenvolupadors japonesa que publica la revista ASCII.
* ASCII, una okupació i laboratori de comunicacions lliures a Amsterdam.
# Batalla de Seminara (1502)

La batalla de Seminara del 25 de desembre de 1502 va tenir lloc a la rodalia de la ciutat calabresa de Terranova entre les tropes franceses sota el comandament de Bérault Stuart d'Aubigny i les espanyoles liderades per Hug de Montcada i de Cardona, Manuel de Benavides i Antonio de Leyva, en el transcurs de la Segona Guerra de Nàpols. Els francesos van derrotar els espanyols, que es van retirar cap a les places de la costa sud italiana. Calàbria va quedar sota el control de l'exèrcit francès fins a l'any següent.

## Referències

* ↑ Jean d' Auton. Chroniques de Jean d'Auton: publiées pour la première fois en entier, d'après les manuscrits de la Bibliothèque du roi, avec une notice et des notes. Silvestre, 1834.

## Bibliografia

* Les Cròniques del Gran Capità, págs.135-137.
* Jerónimo Zurita: Historia del rey Don Fernando el Catòlico. (1580), llibre V, cap. IX.
* Juan de Mariana: Història general d'Espanya (1592), 76-78.
* Luis Suárez Fernández: Els reis catòlics (1990), pàg. 256-257.
# Ciutat confederada romana

Les ciutats confederades romanes o més comunament ciutats federades (Foederatae civitates o foederati socii) eren les ciutats sota sobirania de Roma que conservaven institucions pròpies i no tenien el dret de ciutadania romana.
Era un vincle polític establert a patir del segle vii aC pel qual una ciutat quedava vinculada a Roma per un tractat (foedus) però conservava la seva independència; per tant era més una confederació que una federació, tot i el nom utilitzat. D'aquesta condició n'estaven excloses les colònies romanes i llatines i les ciutats que gaudien de ciutadania romana. Entre les ciutats federades hi havia les llatines. Eren nominalment estats independents amb obligació de fornir un contingent militar a Roma
A les ciutats federades l'administració solia ser diferent de la de Roma, perquè es mantenien les institucions existents abans del tractat amb Roma, encara que sovint tendia a assemblar-se a la dels municipis romans. Progressivament les ciutats federades van introduir les lleis romanes en la seva pròpia legislació.
L'existència de comunitats de ciutadans romans dins de les ciutats confederades, va facilitar la seva adaptació, si bé els ciutadans romans no es barrejaven amb els autòctons i creaven barris propis (Els Conventus Civium Romanorum). Progressivament les ciutats federades van quedar integrades en la política romana, i tenien totes les obligacions però no gaudien dels privilegis de ciutadania; això va portar finalment a la guerra social (90-88 aC) que va acabar donant la ciutadania a algunes ciutats (Lex Plautia Papiria, i Lex Julia de civitate italis danda de l'any 90 aC) i atorgant el dret llatí (ius lati) per altra banda, i finalment amb la ciutadania per tot Itàlia l'any 89 aC. La generalització de la ciutadania amb l'Imperi va assimilar a totes les ciutats confederades als municipis.

## Referències

* ↑ Fantham, Elaine (et al.) (eds.). The Oxford encyclopedia of ancient Greece and Rome. Vol. 7. Oxford: Oxford University Press, 2009, p. 274. ISBN 9780195170726.
* ↑ Mousourakis, George. A legal history of Rome. Londres: Rouletge, 2007, p. 198, 210. ISBN 9780415408943.
# Doble paper

Al cinema o al teatre, un doble paper és l'ús d'un actor o actriu per interpretar dos o més papers. A les pel·lícules recents, es tracta principalment d'una elecció de producció deliberada, sovint per crear efectes còmics o equívocs. Per a pel·lícules més antigues o de baix pressupost, l'elecció d'un doble paper es pot fer durant la creació, a causa d'un pressupost més limitat del que s'esperava.

## Ús

El tema del doble pot induir en l'espectador una sensació de confusió, que el guió desenvolupa més particularment a través dels temes del doble joc, de la doble vida, de ser bifacial amb totes les connotacions de duplicitat, de dualitat; aquesta temàtica permet desenvolupar en particular els temes de la duplicitat, o per fer de bessons.
En particular, el doble paper sovint permet que una sola persona interpreti diversos membres de la mateixa família. És per exemple el cas de Nicolas Cage interpretant Charlie Kaufman i el seu germà Donald el 2003 a Adaptation: el lladre d'orquídies, Alec Guinness interpretant els vuit hereus a la pel·lícula de 1949 Kind Hearts and Coronets, Armie Hammer interpretant als bessons Cameron i Tyler Winklevoss el 2010 a La xarxa social o Lindsay Lohan interpretant a les germanes bessones Aline i Annie Parker el 1999 a The Parent Trap.

## Tècniques

Al cinema i a la televisió, en moltes pel·lícules que inclouen un doble paper, els personatges encarnats per un mateix actor apareixen a la mateixa escena. Això requereix subterfugis tècnics, invocant en particular dobles de mida, corpulència i aparença properes a les de l'actor o actriu doblat.
Les pel·lícules més recents s'editen utilitzant tècniques de croma, ja sigui digitalment, transformant la cara del doble, o filmant en múltiples vegades i superposant els plans.

## Notes i referències

* ↑ cath44. «Jeu de miroir : le thème du double au cinéma» (en francès). Télérama. [Consulta: 19 juillet 2022]..
* ↑ «Un double rôle dans “Adaptation”» (en francès). Le Monde, mars 2003. ISSN: 1950-6244 [Consulta: 19 juillet 2022]..
* ↑ French, Philip «Kind Hearts and Coronets – review» (en anglès). The Guardian, août 2011. ISSN: 0261-3077 [Consulta: 19 juillet 2022]..
* 1 2 Hesse, Monica «“Social Network” twins played by unrelated men. The solution? Use only one face» (en anglès). The Washington Post, octobre 2010. ISSN: 0190-8286 [Consulta: 19 juillet 2022]..
* ↑ Harvey, Josephine «Lindsay Lohan Dishes On How She Pulled Off Playing Twins In 'Parent Trap' Reunion» (en anglès). HuffPost, juillet 2020 [Consulta: 19 juillet 2022]..
* ↑ «“Legend” : Tom Hardy contre Tom Hardy» (en francès). Le Parisien, janvier 2016. ISSN: 0767-3558 [Consulta: 19 juillet 2022]..
# Galleda

* No s'ha de confondre amb cubell.
Una galleda, poal, ferrat o ferrada és un recipient capaç de retenir líquids o substàncies que flueixen. La forma és habitualment bastant similar a un tronc de con invertit perquè la seva concavitat pugui retenir els líquids (o substàncies fluides) i que sol tenir una nansa semicircular a la part superior per a facilitar-ne el transport.

## Referències

* ↑ «galleda» Diccionari Normatiu Valencià. Acadèmia Valenciana de la Llengua.
* ↑ «poal» Diccionari Normatiu Valencià. Acadèmia Valenciana de la Llengua.
* ↑ «ferrat» Diccionari Normatiu Valencià. Acadèmia Valenciana de la Llengua.
* ↑ «ferrada» Diccionari Normatiu Valencià. Acadèmia Valenciana de la Llengua.

## Vegeu també

* Gaveta
# Miquel Valdés

Miquel Valdés és el nom dels següents personatges:
* Miquel Valdés i Padró, (Barcelona, 1867 - 1951), futbolista i empresari català.
* Miquel Valdés i Valdés (Tarragona, ? - França, 1950), comunista català.
# Ursus americanus carlottae

Ursus americanus carlottae és una subespècie de l'os negre americà (Ursus americanus). Es troba a les Illes de la Reina Carlota (Alaska, els Estats Units). Té el crani gros, grans dents molars i és, exclusivament, de color negre.

## Referències

* ↑ Mammal Species of the World (anglès)
* ↑ FloridaNature.org (anglès)
* ↑ S. A. Byun; B. F. Koop; T. E. Reimchen, 1997. "North American Black Bear mtDNA Phylogeography: Implications for Morphology and the Haida Gwaii Glacial Refugium Controversy". Evolution 51 (5): 1647–1653.
* ↑ Black Bears in British Columbia (anglès)

## Bibliografia

* Byun, S.A., 1997. North American black bear mtDNA phylogeography: implications for morphology and the Haida Gwaii glacial refugium controversy. Evolution 51(5): 1647 - 1653.
* Chi, D.K. i B.K. Gilbert. Habitat security for Alaskan black bears at key foraging sites: are there thresholds for human disturbance? Ursus 11: 225 – 238. 1999
* Collins, G.H., R.B. Weilgus i G.M. Kuehler. 2002. Effects of sex and age of American black bear on confer damage and control. Ursus 13: 231 - 236.
* Davis, H. i A.S. Harestad. Cannibalism by black bears in the Nimpkish Valley, British Columbia. Northwest Science 70:88-92.1996
* Davis, H., Characteristics and Selection of Winter Dens by Black Bears in Coastal British Columbia. Master's Thesis. 1996. Simon Fraser University. Burnaby, Colúmbia Britànica
* Jacoby, M.E., G.V. Hilderbrand, C. Servheen, C.C. Schwartz, S.M. Arthur, T.A. Hanley, C.T. Robbins i R. Michener. 1999. Trophic relations of brown and black bears in several western North American ecosystems. Journal of Wildlife Management 63(3): 921 - 929.
* Kellner, M., 1993. Black Bear Population Estimation Using Remote Cameras. Ministry of Environment, Lands and Parks. Victoria, la Colúmbia Britànica
* Ziegltrum, G.J. i D.L. Nolte. 2001. Black bear forest damage in Washington State, USA: economic, ecological, social aspects. Ursus 12: 169 – 172

## Enllaços externs

* uBio (anglès)
# Abd-Al·lah ibn Ishaq ibn Ghàniya

Abd-Al·lah ibn Ishaq ibn Ghàniya (àrab: عبد الله بن إسحاق بن غانية, ʿAbd Allāh ibn Ishāq ibn Ḡānīya) (?, ? - 1203 ?), de la dinastia amaziga almoràvit dels Banu Ghàniya, va ser el darrer emir almoràvit de Mayurqa.
Era fill del visir de la Taifa de Mayūrqa Ishaq ibn Ghàniya i va participar en l'expedició organitzada l'any 1184 de l'era cristiana pel seu oncle Alí ibn Ghàniya contra els almohades a Ifríqiya.
Però l'any 1186, en tenir notícies que la Taifa de Mayurqa havia estat virtualment annexionada pels almohades i governaven els seus partidaris, retornà a Al-jaza’ir al-Sharquiya li-l-Andalus (Illes Balears) i aconseguí (1187) reconquerir Mayurqa i Manurqa però no Yàbissa, que continuà ocupada per l'almohade Abu-l-Abbàs as-Siqil·lí, que encara després es va apoderar de Manurqa (vers 1188) que estava governada per Ibn Nayya en nom d'Abd-Al·lah.
Firmà tractats amb la República de Pisa i la República de Gènova a fi de reconstruir l'economia de Mayurqa però també protegí la pirateria i la guerra de cors. El 1199 va fer un atac a Eivissa que, defensada per Abd al-Wahid i Abu-Abd Allah ibn Maymun, va fracassar. Durant el seu govern els almohades intentaren novament de conquerir la taifa fins que finalment, el 1203 de l'era cristiana i sota el califat de Muhàmmad an-Nàssir, Abd-Al·lah ibn Ishaq ibn Ghàniya fou derrotat (novembre) i executat, i Mayurqa fou incorporada als dominis dels almohades sent nomenat governador Abd-Al·lah ibn Ta-Al·lah al-Kumí.

## Referències

* ↑ Enciclopèdia d'Eivissa i Formentera, Abd Allah ibn Ishaq ibn Muhammad ibn Ganiya
* ↑ Enciclopèdia d'Eivissa i Formentera, Abd al-Wahid
# Ciutat compacta

La ciutat compacta en geografia es diu d'una estructura urbana que per la seva compacitat presenta un màxim d'usos possibles amb un mínim de consum d'energia i recursos. És un concepte urbanístic teorètic que permet classificar les ciutats en un contínuum que va de la ciutat compacta a la ciutat difusa a l'altre extrem. La tradicional ciutat mediterrània intra muros hi respon força.
Està cohesionada socialment, genera espais de sociabilitat, crea un territori amb proximitat als serveis, propicia la trobada d'activitats i permet el desenvolupament de la vida en comunitat.
Tot i que no hi ha una definició unívoca, a nivell del dret el concepte de ciutat compacta apareix per primera vegada el 2005 al preàmbul de la Llei d'equiapements comercials de la Generalitat de Catalunya, on s'esmena la seva importància per evitar desplaçaments innecessaris i mantenir si no formentar el comerç de proximitat i permetre als ciutadans satisfer les necessitats de compra i abastament quotidià.

## Referències

* ↑ «Ciutat compacta». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Ciutat compacta i ciutat difusa» (pdf). Insitut Lluís Vives, s.d.. [Consulta: setembre 2016].
* ↑ Torres, Pere «La ciutat compacta: sobreidealitzada?». .ambiental, La revista del Col·legi d'Ambientòlegs de Catalunya, 3, maig-agost 2010. Arxivat de l'original el 2016-09-20 [Consulta: 16 setembre 2016].
* ↑ Albert, García Espuche «Recuperar la ciutat compacta». Medi ambient: tecnologia i cultura, 22, 1998, pàg. 27-35.
* ↑ «Llei 18/2005, de 27 de desembre, d'equipaments co- mercials.». Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, 4543, 03-01-2006, pàg. 72-80.

## Bibliografia

* Borja, Jordi. «“La base de la ciutadania és habitatge, espai públic i accés a l'ocupació”». Euroregió de l'Arc Mediterrani, 22-12-2015.
* AA.VV.. Ciutat compacta, ciutat difusa (pdf). Institut d'Estudis Regionals i Metropolitans de Barcelona, 2002, p. 114 (Papers n°36). ISBN 84-88086-66-2.
* Florit, Joan; Gratacòs, Ricard «Hem de Parlar. Entrevista a Enric Batlle». Diagonal. Centre de Cultura Contemporània de Barcelona, n°38, estiu 2014.
* Molas, Alba «La ciutat sotenible. Un debat barceloní». Biblio 3W. Revista Bibliográfica de Geografía y Ciencias Sociales, Nº 150, 11-04-1999. ISSN: 1138-9796.
* Muñoz Jofre, Ferran ««S'ha sublimat la idea que la ciutat europea és una ciutat compacta» Entrevista a Enric Batlle» (vídeo). Public Space. Centre de Cultura Contemporània de Barcelona, 01-05-2012.
* Parés i Franzi, Marc. Sostenibilitat, espai públic i participació: Conseqüències i paradoxes del model urbà d'una societat postmoderna (pdf). Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Geografia, 2006, p. 496. ISBN 8468995290.

## Enllaços externs

* «Eco Compact City Network» (en anglès). [Consulta: setembre 2016].
# Domenico Quaglio el Jove

Domenico Quaglio el Jove (Múnic, 1 de gener de 1787 - Castell de Hohenschwangau, 9 d'abril de 1837) fou un pintor, gravador, escenògraf, i arquitecte alemany. Fou el segon fill de Giuseppe Quaglio i part del llinatge Quaglio d'artistes italians, amb gran prestigi en arquitectura, decoració d'interiors amb frescos, i escenografia pels teatres de cort. Va ser conegut com a paisatgista i pintor arquitectònic, inclosa la quadratura.
Va néixer a Múnic. Va aprendre perspectiva i disseny d'escenaris del seu pare, i gravat de Mettenleiter i Karl Hess. El 1819 va deixar l'ocupació de pintor d'escenaris, i es va ocupar només de l'arquitectura, i va rebre encàrrecs dels Països Baixos, Itàlia, França, i Anglaterra. Com a arquitecte al càrrec, Domenico Quaglio fou responsable de l'estil neogòtic del disseny exterior del castell de Hohenschwangau, residència d'estiu del rei Maximilià II de Baviera, fill de Lluís I de Baviera i pare de Lluís II de Baviera. Quaglio morí a Hohenschwangau el 1837.

## Bibliografia

* Bryan, Michael. Walter Armstrong & Robert Edmund Graves. Dictionary of Painters and Engravers, Biographical and Critical (Volume II L-Z). York St. #4, Covent Garden, London; Original from Fogg Library, Digitized May 18, 2007: George Bell and Sons, 1889, p. 331.
# Mayfield (Kentucky)

Mayfield és una població dels Estats Units a l'estat de Kentucky. Segons el cens del 2000 tenia 10.349 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Mayfield tenia 10.349 habitants, 4.358 habitatges, i 2.667 famílies. La densitat de població era de 598,2 habitants/km².
Dels 4.358 habitatges en un 26,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 42,4% hi vivien parelles casades, en un 15,6% dones solteres, i en un 38,8% no eren unitats familiars. En el 35,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 18,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,27 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,89.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,3% tenia menys de 18 anys, un 9,2% entre 18 i 24, un 24,9% entre 25 i 44, un 20,9% de 45 a 60 i un 21,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 80 homes.
La renda mediana per habitatge era de 20.400 $ i la renda mediana per família de 27.463 $. Els homes tenien una renda mediana de 29.324 $ mentre que les dones 18.575 $. La renda per capita de la població era de 15.327 $. Entorn del 23,4% de les famílies i el 27,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Mayfield». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Mayfield». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.