OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Budai

Budai (en xinès i japonès: 布袋, pronunciat Bùdài i Hotei, respectivament) és un monjo xinès semihistòric que es venera com a Buda Maitreya al Budisme Chan. També va ser introduït al Panteó Budista Japonès.
Hauria viscut al voltant del segle x al regne de Wuyue. El seu nom significa literalment «sac de tela», i fa referència a la bossa amb què sovint se'l representa mentre vaga sense rumb. La seva naturalesa alegre, personalitat divertida i estil de vida excèntric el distingeixen de la majoria de mestres o figures budistes. Gairebé sempre se'l mostra somrient o rient, d'aquí el seu sobrenom en xinès, el «Buda somrient». Com que tradicionalment se'l representa com un home gras, també se'l denomina «Buda gras», especialment al món occidental.
Les principals proves textuals que parlen de Budai es troben en una col·lecció de biografies de monjos budistes Zen conegudes com La transmissió de la làmpada.
Al món occidental, Budai sovint es confon amb el mateix Gautama Buddha.

## Referències

* ↑ Leighton, Taigen Dan. Bodhisattva Archetypes: Classic Buddhist Guides to Awakening and Their Modern Expression. Nova York: Penguin Arkana, 1998, p. 260–261. ISBN 0140195564. OCLC 37211178.
* ↑ Cook, Francis Dojun. How to Raise an Ox. Foundation for the Preservation of the Mahayana Tradition, p. 166 nota 76. ISBN 9780861713172.
* ↑ «The Laughing Buddha». Religionfacts.com. Arxivat de l'original el 2012-01-06. [Consulta: 26 desembre 2011].
* ↑ Peterson, Christopher «When Did the Buddha Become Fat?» (en anglès). Psychology Today, 17-07-2012.
* 1 2 Chapin, H. B.. The Chan Master Pu-tai. 53. Journal of the American Oriental Society, 1933, p. 47-52. DOI 10.2307/593188.
# Budiš

Budiš és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Žilina, al centre-nord del país. La primera menció escrita de la vila es remunta al 1573.

## Referències

* ↑ «Žilinský kraj (Slovakia): Districts, Towns and Municipalities - Population Statistics, Charts and Map». [Consulta: 21 desembre 2021].
* ↑ webex.sk. «Obec Budiš | Oficiálne stránky obce | História» (en eslovac). [Consulta: 21 desembre 2021].
# Ca l'Anguera

Ca l'Anguera és un edifici modernista del municipi de Reus (Baix Camp) protegit com a bé cultural d'interès local. Va ser projectat per l'arquitecte reusenc Pere Caselles i Tarrats l'any 1905.

## Descripció

És un edifici de cinc nivells: planta baixa, entresòl i tres pisos. Les obertures de l'edifici estan distribuïdes seguint quatre eixos verticals. A part de la composició clàssica de les balconeres a mesura que augmenta el nombre de plantes, destaca la composició de l'entrada que enllaça les plantes baixes i l'entresòl en el seu aspecte compositiu formal.
A la part baixa de la façana, cinc pilars de pedra amb els seus capitells sostenen el balcó corregut del pis principal i unifiquen l'espai de la planta baixa i l'entresòl. Aquests cinc pilars tenen continuïtat fins al coronament de la façana, mitjançant l'ús de l'estucat que imita un aparell de carreus regular de pedra. La decoració esgrafiada és dominada per l'ús de la decoració escultòrica floral, localitzada a la cornisa superior de l'edifici, amb la representació de grups de roses de grans dimensions, gairebé exemptes, i als espais inferiors de les cartel·les dels balcons. En tota la façana sobreïx el particular caràcter modernista de les baranes dels balcons tant en el seu tractament com en els seus ornaments, destacant la barana correguda del balcó del pis principal.
A l'interior de l'edifici en destaquen els paviments, els alicatats i els sostres.

## Història

La personalitat i els coneixements del seu propietari, que acabà la carrera d'arquitectura a Barcelona i més tard es traslladà i l'exercí a Madrid, expliquen en part l'originalitat de la façana. Josep Anguera Corbella (Reus 1826 - Barcelona 1933) era entès en arquitectura modernista. Va escriure diversos articles sobre el tema a la Revista del Centre de Lectura l'any 1901, sobre els arquitectes modernistes i una sèrie amb el títol "L'art en la via pública" durant uns quants números de la mateixa revista.

## Referències

* «Ca l'Anguera». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 28 abril 2012].
* ↑ Guia modernista. Reus: l'Ajuntament. Patronat de Turisme, 2011, p. 23.
* 1 2 March Barberà, Jordi. "Catàleg de l'arquitectura modernista de Reus" A: Arquitectura modernista a Reus. Reus: Pragma, 2003. Pàg. 100. ISBN 8493315125
* ↑ Olesti Trilles, Josep. Diccionari biogràfic de reusencs. Reus: l'Ajuntament, 1991, p. 52.
# Briniats

Els briniats (en llatí briniates) eren un poble lígur que només es coneix per un passatge de Titus Livi, on diu que vivien al nord, és a dir més enllà, dels Apenins. L'expressió és confusa i se suposa que vivien a la vall del riu Vara allà on conflueix amb el Magra. És possible que la ciutat de Brugnato derivi del seu nom.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Briniates». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 28 febrer 2021].
# Brinnó

Brinnó va ser un cabdill germànic.
Va ser el cap del poble dels canninefates (canninefates) quan es van unir a la revolta dels bataus contra Roma l'any 70. Segons diu Tàcit era:
| « | .. un home d'una gran valentia i de naixement distingit. El seu pare, després d'haver dut a terme molts actes hostils, havia menyspreat impunement la ridícula expedició de Calígula. El seu mateix nom, el nom d'una família de rebels, el va fer popular. Alçat al damunt d'un escut a la manera tradicional, i equilibrat sobre les espatlles dels portadors, va ser escollit general. | » |
| — Tàcit. Històries, IV |||

## Referències

* ↑ P. C. Tàcit, 1962, p. 26.
* ↑ Smit, William (ed.). «Brinno». A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. [Consulta: 3 març 2021].

## Bibliografia

* P. C. Tàcit. Històries. Volum IV. Fundació Bernat Metge, 1962.
# Cabdill pintat

El cabdill pintat (Todirostrum pictum) és un ocell de la família dels tirànids (Tyrannidae).

## Hàbitat i distribució

Habita garrigues i bosc obert de les terres baixes al sud de Veneçuela, Guaiana i nord del Brasil.

## Referències

* ↑ «Cabdill pintat». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/10/2022(català)
# Cala Mica

La platja de Cala Mica està situada a l'illa de Menorca i concretament al nord del municipi d'Es Mercadal. Aquesta platja té moltes roques i poca sorra per açò aquesta platja té pocs banyistes i a més, és una de les més conegudes pels seus pescadors de llagosta. Es troba a 11 kilòmetres des Mercadal, situada entre Cala Ferragut i Punta des Marès.
Per arribar-hi s'ha d'anar a peu seguint la senyalització des des Mercadal.

## Enllaços externs

* Platges de Balears
# Cala Morell

Cala Morell és una platja de l'illa de Menorca que es troba al nord del terme municipal de Ciutadella.
Situada a la urbanització de nom homònim, és una platja de grava, que compta amb nombrosos replans de ciment des d'on els banyistes, sobretot locals, prenen el sol i neden. Per accedir a l'aigua es pot fer a través d'escales d'acer inoxidable de les de piscina. Per accedir-hi cal agafar la Ronda Nord de Ciutadella direcció Cala Morell - Platges d'Algaiarens. A l'altura del desviament cal tirar cap a l'esquerra direcció a la urbanització. Està situada a 11 km del nucli urbà. Molt a prop de la urbanització hi ha dos jaciments arqueològics molt interessants: el poblat de Cala Morell i la necròpolis de Cala Morell.

## Arquitectura de Cala Morell i la de les seves vil·les

La urbanització de Cala Morell, una de les més exclusives de l'illa de Menorca, conserva una arquitectura típica de cases blanques (totes elles amb jardí i la majoria amb piscina i també amb una barbacoa) amb un fanal tapat amb una cúpula de paret blanca, a més d'ullastrars amb direcció cap al nord per culpa del fort vent que en algunes ocasions a l'hivern hi bufa, que és respectada per totes les construccions que hi ha, només amb alguna petita excepció, com una casa construïda de marès.

## Urbanització de Cala Morell (el poblat)

Al poblat de Cala Morell s'hi troben alguns dels xalets més impressionants de la costa nord de Menorca, i de tota l'illa, juntament amb urbanitzacions com Binibèquer Vell, Binibèquer Nou, Punta Prima, i les urbanitzacions de Llevant com Cala Llonga al port de Maó, o les de Ponent com Sa Caleta a Ciutadella, a més de les urbanitzacions de S'Algar entre altres a Sant Lluís.

## Enllaços externs

* Platges de Balears Arxivat 2015-09-24 a Wayback Machine.
# Brabant Flamenc

El Brabant Flamenc (en neerlandès Vlaams-Brabant) és una província de Bèlgica que forma part de la regió de Flandes. És una part de l'antic ducat de Brabant. La província va crear-se l'1 de gener del 2005, després de l'escissió de l'antiga província de Brabant: el Brabant Való i la regió de Brussel·les capital en formen les altres parts.

## Municipis del Brabant Flamenc

1. Aarschot 2. Affligem 3. Asse 4. Beersel 5. Begijnendijk 6. Bekkevoort
7. Bertem
8. Bever
9. Bierbeek
10. Boortmeerbeek
11. Boutersem
12. Diest
13. Dilbeek
14. Drogenbos 15. Galmaarden 16. Geetbets 17. Glabbeek 18. Gooik 19. Grimbergen 20. Haacht 21. Halle 22. Herent 23. Herne 24. Hoegaarden 25. Hoeilaart 26. Holsbeek 27. Huldenberg 28. Kampenhout 29. Kapelle-op-den-Bos 30. Keerbergen 31. Kortenaken 32. Kortenberg 33. Kraainem 34. Landen 35. Lennik 36. Lovaina 37. Liedekerke 38. Linkebeek 39. Linter 40. Londerzeel 41. Lubbeek 42. Machelen 43. Meise 44. Merchtem 45. Opwijk 46. Oud-Heverlee 47. Overijse 48. Pepingen 49. Roosdaal 50. Rotselaar 51. Scherpenheuvel-Zichem 52. Sint-Genesius-Rode 53. Sint-Pieters-Leeuw 54. Steenokkerzeel 55. Ternat 56. Tervuren 57. Tielt-Winge 58. Tienen 59. Tremelo 60. Vilvoorde 61. Wemmel 62. Wezembeek-Oppem 63. Zaventem 64. Zemst

## Governador

* Lodewijk De Witte (1994-

## Vegeu també

* Ducat de Brabant

## Referències

* ↑ «Brabant Flamenc». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.

## Enllaços externs

* Brabant Flamenc - Lloc web oficial
# Cabut escatós

El cabut escatós (Capito squamatus) és una espècie d'ocell de la família dels capitònids (Capitonidae) que habita a l'Equador iColòmbia.

## Taxonomia i sistemàtica

El cabut escatós és monotípic. Ell i el barbet cabut de capell nevat (Capito maculicoronatus) són espècies germanes i poden formar una superespècie.

## Descripció

El cabut escatós fa de 16 a 18 cm de llarg i pesa de 56 a 64 gr. El mascle té la capçada blanca i el front de color taronja a vermell. El seu cap, excepte la barbeta i les parts superiors són negres. Les plomes blanques d'algunes ales resten visibles quan es dobleguen. La part inferior, des de la barbeta fins al ventre, és de color blanc groguenc, de vegades amb un to ataronjat. Els seus flancs solen tenir taques negres clares i la zona de ventilació és negra. Per contra, la femella presenta un front groc ataronjat, mentre la resta del cap, la gola i el pit són negres. El seu dors negre té fines marques blanques a les cobertores alars.

## Distribució i hàbitat

Es troba a la província d'El Oro, al sud-oest de l'Equador, al nord del departament de Nariño, a l'extrem sud-oest de Colòmbia. Habita les terres baixes humides i les muntanyes, utilitzant boscos primaris i secundaris, així com zones més obertes com granges, horts i pastures arbrades. En altitud sol oscil·lar entre el nivell del mar i els 800 metres, però es pot trobar fins als 1.500 metres en algunes zones.

## Referències

* ↑ ; Donsker, D.; Rasmussen, P.«IOC World Bird List (v 11.1)», 01-01-2021. [Consulta: 14 gener 2021].
* 1 2 3 Short, L.L. and J. F. M. Horne (2020). Orange-fronted Barbet (Capito squamatus), version 1.0. In Birds of the World (J. del Hoyo, A. Elliott, J. Sargatal, D. A. Christie, and E. de Juana, Editors). Cornell Lab of Ornithology, Ithaca, NY, USA. https://doi.org/10.2173/bow.orfbar1.01 retrieved May 25, 2021
* ↑ Remsen, J. V., Jr., J. I. Areta, E. Bonaccorso, S. Claramunt, A. Jaramillo, D. F. Lane, J. F. Pacheco, M. B. Robbins, F. G. Stiles, and K. J. Zimmer. Version 23 May 2021. A classification of the bird species of South America. American Ornithological Society. https://www.museum.lsu.edu/~Remsen/SACCBaseline.htm retrieved May 24, 2021
# Cabut gorjagroc

El cabut gorjagroc (Eubucco richardsoni) és una espècie d'ocell de la família dels capitònids (Capitonidae) que habita l'Amazònia occidental.

## Taxonomia

S'han descrit quatre subespècies:
* E. r. richardsoni (Gray, GR, 1846). Del sud-est de Colòmbia, est de l'Equador i centre del Perú.
* E. r. nigriceps Chapman, 1928. Del nord-est del Perú.
* E. r. aurantiicollis PL Sclater, 1858. Del Perú oriental, nord oest de Bolívia i zona propera de Brasil.
* E. r. purusianus Gyldenstolpe, 1951. Del Brasil central.
Segons alguns autors les dues últimes subespècies formarien una espècie diferent: cabut de gorja ardent (Eubucco aurantiicollis).

## Referències

* ↑ J. del Hoyo, A. Elliott, J. Sargatal, D.A. Christie, i E. de Juana (eds.). 2017. Handbook of the Birds of the World Alive. Lynx Edicions, Barcelona.
# Cabut de cinc colors

El cabut de cinc colors (Capito quinticolor) és una espècie d'ocell de la família dels capitònids (Capitonidae) que habita l'oest de Colòmbia i el nord-oest de l'Equador.
# CGM

CGM té els següents significats:
* CMA CGM o Compagnie Générale Maritime, companyia naviliera francesa
* Conspicuous Gallantry Medal (anglès) o Medalla per la Valentia Demostrada, condecoració militar del Regne Unit
* Computer Graphics Metafile, estàndard tècnic obert per al Gràfic vectorial
* Corn Gluten Meal, Gluten de blat de moro, subproducte del processament del blat de moro
* Consumer Generated Media, mitjà de comunicació social basat en contingut generat per usuaris, vegeu Mitjà de comunicació social
# CGP

CGP té els següents significats:
* Cos General de Policia, cos de policia espanyol durant el franquisme
* Club Gel Puigcerdà, club d'hoquei gel de Puigcerdà, a la Cerdanya
* Chet Atkins (pel seu àlies Certified Guitar Player), guitarrista nord-americà
* Cèl·lula germinal primordial, cèl·lula que dona lloc als gàmetes en els organismes amb reproducció sexual
# Broomridge

Broomridge és un districte al sud de la ciutat de Stirling, Escòcia, situat al nord de Bannockburn i a l'est de St. Ninians. És la seu de Bannockburn High School i també és servida per l'Escola Primària Braehead al barri veí de Braehead.
La zona, anteriorment un poble fora de la ciutat, s'ha expandit a causa de la construcció en curs de nous habitatges privats entre els anys 1960 i 1990 i ara es troba dins dels límits de la ciutat. La gran majoria de Broomridge és ocupada per l'habitatge, i la zona és típica d'habitatges de nova construcció als afores de les ciutats i ciutats d'Escòcia. Un petit parcel forestal proper al Bannockburn High School anomenat Balquiderrock Woods (conegut localment com a Woodland Bluebell pel seu creixement de flors a la temporada de primavera) continua sent protegit sota la legislació que ho considera una reserva de vida silvestre.

## Referències

* ↑ «Comunitat de Broomridge» (en anglès). Arxivat de l'original el 2020-10-31. [Consulta: 6 octubre 2018].
* ↑ «Broomridge - 1» (en anglès). [Consulta: 6 octubre 2018].
* ↑ «Scotish government (Govern d'Escòcia) - Broomridge» (en anglès). [Consulta: 6 octubre 2018].
# Bushisme

Bushisme és un neologisme (de l'anglès estatunidenc bushism < «Bush» més el sufix «-ism» < francès "-isme" < llatí "-isma" < grec "-isma", que forma substantius d'acció, condició, doctrina i estat) per denotar una paraula, frase o pronunciació incorrecta o un altre error gramatical en què incorre amb bastant freqüència en discursos públics l'expresident dels Estats Units George W. Bush, que solen usar-se en caricatures d'ell. Aquests han portat, en el folklore popular, a la formació de ciberpàgines i, fins i tot, a la publicació de llibres. També se'l coneix com a Bushspeak o Bushtalk (discurs o parla de Bush).

## Mostra de bushismes

Encara que és comú que persones que donen discursos amb freqüència incorrin en errors, George W. Bush empra certes construccions gramaticals insòlites:
* Afegir sufixs (agentive endings, Nomina agentis), els –er o –or per convertir els verbs en substantius, que en anglès no es donen, per exemple: “suiciders”, “decider”, “game changer” o “truth teller”.
* Bush ha emprat la paraula “suicider” (“suicidador”), en comptes del correcte “suicide” (“suïcida”), en diverses ocasions: 7 d'octubre de 2003, 23 de maig de 2006 i 25 de maig de 2006
* La creació de paraules compostes (paraula híbrida) que no existeixen formalment; per exemple: “misunderestimated” i “Hispanically”.
* Sintaxi estranya com: “We had a chance to visit with Teresa Nelson who's a parent and a mom or a dad” (“Vam tenir l'oportunitat de visitar a Teresa Nelson, qui és un dels pares i una mamà o un papà”).
* L'ocupació de paraules o oracions òbvies o irrellevants, tals com “Wow, Brazil is big!” (guau, Brasil és gran!).
* Oracions amb gran diferència entre missatge i intenció: “Our enemies are innovative and resourceful, and so are we. They never stop thinking about new ways to harm our country and our people, and neither do we.” (“Els nostres enemics són innovadors i enginyosos. Nosaltres també. Mai deixen de pensar en formes de danyar el nostre país i la nostra gent. Nosaltres tampoc.”).

## Referències

* ↑ Harper, Douglas. «OnlineEtymologyDictionary: -ism» (en anglès). [Consulta: 29 maig 2011].

## Bibliografia

* Frank, Justin A., Bush on the Couch: Inside the Mind of the President (2004), ISBN 0-06-073670-4.
* Miller, Mark Crispin. The Bush Dyslexicon (2001), ISBN 0-393-04183-2.
* Thorne, Justin. The DubyaSpeak Compendium Arxivat 2006-03-02 a Wayback Machine.
* George W. Bushisms: The Accidental Wit and Wisdom of Our 43rd President. A cura di Jacob Weisberg. ISBN 0-7407-4456-9.

## Enllaços externs

* The Complete Bushisms (anglès)
* about.com: Bushisms Arxivat 2007-03-24 a Wayback Machine. (anglès)
* Raymundo Riva Palacio - Mr. Bush (y sus bushismos) en el universal de México. Arxivat 2007-03-16 a Wayback Machine. (castellà)
# Bushnell (Florida)

Bushnell és una població dels Estats Units a l'estat de Florida. Segons el cens del 2000 tenia 2.050 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Bushnell tenia 2.050 habitants, 830 habitatges, i 538 famílies. La densitat de població era de 336,8 habitants per km².
Dels 830 habitatges en un 25,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 49,4% hi vivien parelles casades, en un 12,4% dones solteres, i en un 35,1% no eren unitats familiars. En el 31,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 17,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,25 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,79.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 20,6% tenia menys de 18 anys, un 8,8% entre 18 i 24, un 23,3% entre 25 i 44, un 21,5% de 45 a 60 i un 25,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 43 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 85,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 26.676 $ i la renda mediana per família de 34.063 $. Els homes tenien una renda mediana de 27.986 $ mentre que les dones 23.125 $. La renda per capita de la població era de 14.737 $. Entorn de l'11% de les famílies i el 14,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Bushnell». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 2 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Bushnell». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Mapleton (Utah)

Mapleton és una població dels Estats Units a l'estat de Utah. Segons el cens del 2000 tenia 5.809 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Mapleton tenia 5.809 habitants, 1.442 habitatges, i 1.313 famílies. La densitat de població era de 243 habitants per km².
Dels 1.442 habitatges en un 54,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 83,8% hi vivien parelles casades, en un 5,1% dones solteres, i en un 8,9% no eren unitats familiars. En el 7,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 3,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 4,02 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 4,25.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 40,1% tenia menys de 18 anys, un 10% entre 18 i 24, un 23,4% entre 25 i 44, un 18,7% de 45 a 60 i un 7,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 25 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 101 homes.
La renda mediana per habitatge era de 60.985 $ i la renda mediana per família de 63.856 $. Els homes tenien una renda mediana de 43.462 $ mentre que les dones 22.800 $. La renda per capita de la població era de 17.496 $. Entorn del 3,8% de les famílies i el 5,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Mapleton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 13 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Mapleton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
Plantilla:Comtat de Utah
# Escola del yin-yang

Yinyangjia o Escola del yin i el yang (en xinès 阴阳家 / 阴阳家; en pinyin Yīnyángjiā, 'escola del yin-yang'), també dita Escola dels naturalistes, va ser un corrent del pensament xinès sorgit al període dels Regnes Combatents (475 aC-221 aC) que va sintetitzar els conceptes del yin-yang amb els dels 'cinc processos'. Als seus inicis, aquesta escola va estar fortament associada amb els estats de Yan i Qi. En períodes posteriors, aquestes teories epistemològiques van introduir-se en la filosofia i les creences populars. Més tard, van ser integrades per les dimensions alquímiques i màgiques del taoisme, així com per la medicina xinesa. D'altra banda, la cosmologia sintetitzada per l'Escola del yin i del yang influiria molt en el futur desenvolupament de la cosmologia confuciana (daoxuejia).

## Filosofia

Les primeres referències a aquest ensenyament es troben en els Textos de Mawangdui i al Huang Di Nei Jing, i es considera que Zou Yan (305 aC – 240 aC) en va ser el fundador. La seva teoria tractava d'explicar l'univers en termes de forces bàsiques de la naturalesa: els agents complementaris del yin (fosc, fred, femení, negatiu) i yang (llum, escalfor, masculí, positiu) i els cinc elements o cinc processos (aigua, foc, fusta, metall i terra). Aquesta combinació permetia compaginar les estacions de l'any amb els cinc colors, les cinc direccions (sud, oest, nord, est i centre), els cinc tipus d'animal, les cinc notes musicals, etc. i, sobretot, organitzar els sacrificis i les cerimònies (li) que eren tan importants per la cultura xinesa antiga.

## Referències

* 1 2 Séan Golden, Introducció al pensament xinès, Apunts UAB
* ↑ «Zou Yan». Encyclopædia Britannica.

## Vegeu també

* Cent escoles de pensament
# André Looij

André Looij (Wilnis, De Ronde Venen, província d'Utrecht, 25 de maig de 1995) és un ciclista neerlandès, professional des del 2014 i actualment a l'equip Roompot-Nederlandse Loterij.

## Palmarès

* 2013
** 1r al Gran Premi André Noyelle
** Vencedor d'una etapa a la Sint-Martinusprijs Kontich
* 2014
** Vencedor d'una etapa al Triptyque des Monts et Châteaux
** Vencedor d'una etapa al Tour de Bretanya
** Vencedor d'una etapa al Kreiz Breizh Elites
** Vencedor d'una etapa a la Volta a la província de València
* 2018
** 1r a la Himmerland Rundt
** 1r al Gran Premi Jean-Pierre Monseré

## Referències

* Palmarès a sitiodeciclismo.net
* Palmarès a cyclebase.nl
* Palmarès a museociclismo.it
* Palmarès a procyclingstats.com