OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Francesc Florenza i Gobern

Francesc Florenza i Gobern (Barcelona, 30 de maig de 1912 - 16 de setembre de 2004) fou un futbolista català de les dècades de 1930 i 1940.

## Trajectòria

Fou també conegut com a Florenza II, per diferenciar-lo del seu coetani, també porter de futbol, Llàtzer Florenza. Començà la pràctica del futbol als equips inferiors del FC Gràcia, passant posteriorment al primer equip. Quan el Gràcia es fusionà amb l'CE Europa per esdevenir Catalunya FC, es trobà que Llàtzer Florenza n'era el porter titular, i per poder tenir minuts Francesc Florenza emigrà al FC Badalona. Al club riberenc es convertí en un dels porters més prometedors del moment al futbol català. Clubs com el FC Barcelona, RCD Espanyol, Reial Madrid o CE Sabadell s'interessaren per ell, però fou finalment el Reial Oviedo que aconseguí els seus serveis l'any 1933. Amb el club asturià disputà 68 partits a primera divisió durant cinc temporades, tres d'elles abans de la Guerra Civil i dues més després. Iniciada la Guerra Civil espanyola, retornà a Catalunya per defensar els colors del Girona FC i jugar diversos partits amb la selecció catalana de futbol, durant la temporada 1936-37. Acabada la Guerra, a més de l'Oviedo, jugà a CA Osasuna i Cultural Leonesa. La temporada 1945-46 fou entrenador del CA Osasuna.

## Referències

* 1 2 «Florenza II emigra». Mundo Deportivo, 07-12-1933. [Consulta: 20 gener 2014].
* ↑ «Segunda Categoria Preferente». Mundo Deportivo, 12-10-1929. [Consulta: 20 gener 2014].
* ↑ «Ayer jugó en el equipo del Badalona, Florenza II del Catalunya traspasado indebidamente». Mundo Deportivo, 16-11-1931. [Consulta: 20 gener 2014].
* ↑ «La pieza del momento (1a part)». Mundo Deportivo, 19-11-1933. [Consulta: 20 gener 2014].
* ↑ «La pieza del momento (1a part)». Mundo Deportivo, 19-11-1933. [Consulta: 20 gener 2014].
* ↑ «FLORENZA». Mundo Deportivo, 14-05-1937. [Consulta: 20 gener 2014].
* ↑ «por Labrit Mar May 19, 2009 12:28 pm». noticiasdenavarra.com, 19-05-2009. Arxivat de l'original el de març 3, 2016. [Consulta: 20 gener 2014].
* ↑ «Histórico entrenadores C.A. Osasuna». Web del CA Osasuna. Arxivat de l'original el 2019-08-27. [Consulta: 20 gener 2014].

## Enllaços externs

* Perfil a BDFtubol
# Frontera entre Colòmbia i Nicaragua

La frontera entre Colòmbia i Nicaragua és una frontera internacional marítima que discorre en el mar Carib que és definida pel tractat Esguerra-Bárcenas (que pren els noms dels dos presidents, Manuel Esguerra per Colòmbia i José Bárcenas Meneses per Nicaragua), signat a Managua el 24 de març de 1928, aprovat pel Congrés de la República de Colòmbia mitjançant la llei n° 93 en 1928 i per Nicaragua per la llei del 6 de març de 1930.
la frontera així definida uneix els punts 14° 59′ 08″ N, 82° 00′ 00″ O﻿ / ﻿14.98556°N,82.00000°O﻿ / 14.98556; -82.00000 i 10° 49′ 00″ N, 82° 00′ 00″ O﻿ / ﻿10.81667°N,82.00000°O﻿ / 10.81667; -82.00000.
A través d'aquest tractat, Colòmbia reconeix la sobirania de Nicaragua sobre la Costa dels Mosquitos, mentre que Nicaragua reconeix la sobirania de Colòmbia sobre l'arxipèlag San Andrés y Providencia.
El 28 de novembre de 2012 la Cort Internacional de Justícia de la Haia va confirmar la sobirania de Colòmbia sobre totes les illes de San Andrés així com del 60 % de les seves aigües territorials i concedeix el 40 % de les aigües a Nicaragua (70.000 km²). Aquest anunci va sorprendre els colombians i el president Juan Manuel Santos va refusar aquesta nova divisió que aïlla una part de les seves illes. Colòmbia es va retirar del pacte de Bogotà de 1948 i va apel·lar la decisió de la CIJ.

## Referències

* 1 2 3 (castellà) Tractat Esguerra-Bárcenas PDF, a www.sogeocol.edu.co
* ↑ (castellà) Frontera entre Colombia y Nicaragua, a www.sogeocol.edu.co
* ↑ (castellà) Carte, www.laprensa.com.ni/
* ↑ (francès) Colère de la Colombie après l'arbitrage défavorable de la CIJ dans son différend avec le Nicaragua, Radio France internationale, 29 novembre 2012
# Frontera entre Costa d'Ivori i Libèria

La frontera entre Costa d'Ivori i Libèria és la línia fronterera de traçat nord-suc que separa l'oest de Libèria de l'est de Costa d'Ivori a l'Àfrica central, que segueix en la seva major part el curs del riu Cavalla, separant els comtats liberians de Grand Gedeh, River Gee, Maryland i Nimba dels districtes ivorians de Montagnes i Bas-Sassandra. Té 716 km de longitud.
De sud a nord, la frontera comença en la desembocadura del riu Cavalla, 21 km a l'est del punt més meridional d'Àfrica Occidental, el cap Palmas. Segueix aquest riu durant gran part del seu cabal fins que passa al riu Nipoué que discorre molt a prop del seu final. Acaba al trifini d'ambdós països amb Guinea.
La situació a la frontera no és de perfecta calma. De tant en tant, com en 2002-2003,hi ha escaramusses amb els rebels d'ambdues bandes que combaten els respectius governs amb suport dels respectius governs de l'altra banda de la frontera. Les tropes de les Nacions Unides vigilen seccions de la frontera.

## Referències

* ↑ «Libèria». The World Factbook. Central Intelligence Agency.
* ↑ «Costa d'Ivori». The World Factbook. Central Intelligence Agency.
* ↑ «Warring Sides Agree to Cease-Fire on Ivory Coast-Liberia Border» (en anglès). The New York Times, 02-05-2003.
* ↑ «20 Dead in Latest Liberia-Ivory Coast Border Fighting».
* ↑ «UN Increases Patrols on Ivory Coast-Liberia Border».

## Bibliografia

* Cote D'Ivoire (Ivory Coast) – Liberia Boundary (pdf) (en anglès). The Geographer - USA State Department, 2 gener 1973, p. 7 (International Boundary Study, n. 132).
# Frederick Griffith

Frederick Griffith (1877–1941) va ser un bacteriòleg anglès que va centrar la seva atenció en l'epidemiologia i la patologia de la pneumònia bacteriana. El gener de 1928 va fer un informe sobre el que actualment es coneix com l'Experiment de Griffith, la primera demostració àmpliament acceptada de la transformació bacteriana per la qual un bacteri canvia la seva morfologia i la funció fisiològica.
Ell va demostrar que el Streptococcus pneumoniae, implicant en molts caos de pneumònia, es podia transformar d'una soca a una altra soca diferent. This was later identified as DNA.

## Biografia

Fred Griffith nasqué a Hale, comtat de Lancashire, Anglaterra va estudiar a la Universitat de Liverpool. Posteriorment treballà a la Liverpool Royal Infirmary, el Joseph Tie Laboratory, i la Comissió Reial de la Tuberculosi. A partir de 1910 Fred Griffith va treballar pel govern municipal britànic.
Durant la Primera Guerra Mundial (1913–18), treballà pel laboratori del Ministeri de la Salut Va analitzar mostres de pneumococcus amb els quals va realitzar l'esperiment que porta el seu nom.

## Referències

* 1 2 Griffith F «The significance of pneumococcal types». Journal of Hygiene, 27, 2, 01-01-1928, pàg. 113–59. DOI: 10.1017/S0022172400031879. PMC: 2167760. PMID: 20474956.
* ↑ Musher DM «New modalities in treating pneumococcal pneumonia». Hospital Practice (1995), 39, 2, 01-04-2011, pàg. 89–96. DOI: 10.3810/hp.2011.04.398. PMID: 21576901.
* ↑ Chambers, Donald L.. DNA: the double helix: perspective and prospective at forty years. Nova York, N.Y: New York Academy of Sciences, 1995, p. 49. ISBN 0-89766-905-3.
* ↑ Lehrer S. Explorers of the Body: Dramatic Breakthroughs in Medicine from Ancient Times to Modern Science, 2nd edn (Lincoln NE: iUniverse, 2006), p 47.
# Fresnes-sous-Coucy

Fresnes-sous-Coucy és un municipi francès situat al departament de l'Aisne i a la regió dels Alts de França. L'any 2007 tenia 147 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Fresnes era de 147 persones. Hi havia 52 famílies de les quals 16 eren unipersonals (8 homes vivint sols i 8 dones vivint soles), 12 parelles sense fills, 20 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 64 habitatges, 56 eren l'habitatge principal de la família, 5 eren segones residències i 3 estaven desocupats. 63 eren cases i 1 era un apartament. Dels 56 habitatges principals, 40 estaven ocupats pels seus propietaris, 14 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 2 estaven cedits a títol gratuït; 3 tenien dues cambres, 13 en tenien tres, 15 en tenien quatre i 25 en tenien cinc o més. 41 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 22 habitatges hi havia un automòbil i a 29 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Fresnes el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 4 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 4 | 70 a 74 | 4 |
| 4 | 65 a 69 | 4 |
| 4 | 60 a 64 | 0 |
| 4 | 55 a 59 | 8 |
| 16 | 50 a 54 | 4 |
| 4 | 45 a 49 | 0 |
| 8 | 40 a 44 | 12 |
| 8 | 35 a 39 | 0 |
| 0 | 30 a 34 | 8 |
| 4 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 8 | 15 a 19 | 8 |
| 4 | 10 a 14 | 12 |
| 0 | 5 a 9 | 8 |
| 4 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 109 persones, 72 eren actives i 37 eren inactives. De les 72 persones actives 60 estaven ocupades (36 homes i 24 dones) i 12 estaven aturades (6 homes i 6 dones). De les 37 persones inactives 15 estaven jubilades, 12 estaven estudiant i 10 estaven classificades com a «altres inactius».

### Ingressos

El 2009 a Fresnes-sous-Coucy hi havia 62 unitats fiscals que integraven 151,5 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 14.988 €.

### Activitats econòmiques

Dels 3 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de fabricació d'altres productes industrials, 1 d'una empresa de comerç i reparació d'automòbils i 1 d'una entitat de l'administració pública.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999 (francès)
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Revenus fiscaux des ménages en 2008
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Fresnes a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Fresnes a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Alamanda de Castelnau

Alamanda va ser una trobairitz, l'única obra de la qual que ha arribat fins als nostres dies és un tençó amb Giraut de Bornelh denominat S'ie.us qier conseill, bella amia Alamanda. Antigament se la considerava un personatge fictici i es creia que el tençó l'havia escrit Giraut. No obstant això, una Alamanda és esmentada per altres tres trobadors –inclosa la trobairitz Lombarda–, la qual cosa indica que Alamanda probablement va ser real i que fou una figura força prominent en els cercles poètics occitans.
La trobairitz probablement és la mateixa que Alamanda de Castelnau o Castelnou, que va néixer cap al 1160. És probable que fos activa en l'àmbit de la poesia només durant un breu lapse de la seva joventut a la cort de Ramon V de Tolosa. Posteriorment va abandonar la cort per contreure matrimoni amb Guilhem de Castelnou i es va convertir en una canònge de Saint-Étienne a Tolosa de Llenguadoc, fins que va morir el 1223.

## Bibliografia

* Bruckner, Matilda Tomaryn; Shepard, Laurie; and White, Sarah. Songs of the Women Troubadours. Nova York: Garland Publishing, 1995.
ISBN 0-8153-0817-5.
# Alamanda d'Entença

Alamanda d'Entença és el nom dels següents personatges:
* Alamanda I d'Entença o Alamanda de Castellvell de Vilademuls, senyora de la baronia de Castellvell (1205 -1244)
* Alamanda II d'Entença, Alamanda de Santmartí, Alamanda de Subirats o Alamanda la Jove (1244-1246), senyora de Castellvell, posteriorment Entença
# Alamanda de Montclús

Alamanda de Montclús va ser una noble catalana de la Baixa edat mitjana, del llinatge dels Monclús.

## Orígens familiars

Era filla de Guillem I de Montclús i germana de Guillem II de Montclús. Pertinent al llinatge dels Montclús, anteriorment llinatge dels Montseny, anteriorment llinatge dels Umbert.
| 16. Guillem Umbert II de Montseny | 16. Guillem Umbert II de Montseny | 16. Guillem Umbert II de Montseny | 16. Guillem Umbert II de Montseny |
| 8. Riembau I de Montseny | 8. Riembau I de Montseny | 8. Riembau I de Montseny | 8. Riembau I de Montseny | | | |
| 17. Agnès | 17. Agnès | 17. Agnès | 17. Agnès |
| 4. Guillem Umbert III de Montseny | 4. Guillem Umbert III de Montseny | 4. Guillem Umbert III de Montseny | 4. Guillem Umbert III de Montseny | | | | | |
| | | | 9. Sibil·la | 9. Sibil·la | 9. Sibil·la | 9. Sibil·la | | |
| | | | | | | | 2. Guillem I de Montclús | 2. Guillem I de Montclús | 2. Guillem I de Montclús | 2. Guillem I de Montclús | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | 5. Ramona | 5. Ramona | 5. Ramona | 5. Ramona | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | 1. Alamanda de Montclús | 1. Alamanda de Montclús | 1. Alamanda de Montclús | 1. Alamanda de Montclús |

## Núpcies i descendents

Es va casar amb Ramon de Cabrera i va tenir un fill, Bernat I de Cabrera.

## Referències

* 1 2 Pons i Guri, Josep Maria «El castell de Montpalau. Pervivència de la jurisdicció d'un castell abandonat» (article). Acta historica et archaeologica mediaevalia 25, pàg. 524 [Consulta: 5 novembre 2015].
* ↑ «Fitxa de la Baronia del Montseny». Enciclopèdia Catalana. Enciclopedia.cat. [Consulta: 13 juliol 2016].
# Gajardoïta

La gajardoïta és un mineral de la classe dels òxids. Rep el nom en honor d'Aníbal Gajardo Cubillos (n. 1945), geòleg xilè amb més de 200 publicacions, especialment sobre els jaciments minerals no metàl·lics de Xile.

## Característiques

La gajardoïta és un !!! de fórmula química KCa$_{0.5}$As$^{3+}$₄O₆Cl₂·5H₂O. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 2015, sent publicada per primera vegada el 2016. Cristal·litza en el sistema hexagonal. La seva duresa a l'escala de Mohs és 1,5.
Les mostres que van servir per a determinar l'espècie, el que es coneix com a material tipus, es troben conservades a les col·leccions mineralògiques del Museu d'Història Natural del Comtat de Los Angeles, a Los Angeles (Califòrnia) amb els números de catàleg: 65585, 65586 i 65587.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a Xile, concretament a la mina Torrecillas, situada a Salar Grande, dins la província d'Iquique (Regió de Tarapacá), on es troba en forma de plaques hexagonals associada a altres minerals com: torrecillasita, talmessita, chongita, arsenolita i arsènic. Aquesta mina és l'únic indret de tot el planeta on ha estat descrita aquesta espècie mineral.

## Referències

* ↑ «Gajardoite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 11 octubre 2021].
# Félix Bracquemond

Félix Bracquemond (París, 22 de maig de 1833 - Sèvres, 27 d'octubre de 1914) fou un gravador, pintor i dissenyador francès.
Fou un pintor dotat, especialment de paisatges a l'estil impressionista, però en el que destacà fou en la faceta de gravador. Va contribuir a la fundació de la Société des Aquafortistes (1862), i tingué un paper important en la revifalla de l'aiguafort com a tècnica de creació més que no pas simplement imitativa. Excel·lí en els retrats i en escenes en què es representaven ocells.

## Referències

* ↑ Diccionari d'Art Oxford Ed. 62 Barcelona 1996
# Galceran de Rocabertí

Galceran de Rocabertí, eclesiàstic català, fou abat de Sant Quirze de Colera entre 1488 i 1489. D'aquest abat no se'n té cap altra notícia que la inclusió als abaciologis del monestir ni tampoc apareix en les genealogies dels Rocabertí.
# Galceran de Requesens

Galceran de Requesens és el nom dels següents personatges:
* Galceran de Requesens i de Santacoloma, lloctinent de Catalunya en el regnat d'Alfons el Magnànim
* Galceran de Requesens i Joan de Soler, capità de l'armada al servei de Ferran I de Nàpols
# Gabriel Planella i Conxello

Gabriel Planella i Conxello (Barcelona, 1777- 2 de novembre de 1851) Fill de Gabriel Planella i Bonfill i Francesca Conxello, va ser un pintor català; casat amb Rosa Traver, pare dels també pintors i decoradors Joan Planella Travé i Nicolau Planella Travé i germà de Bonaventura Planella i Conxello. El 1818 va ser nomenat ajudant a l'Escola de la Llotja, especialitzat en l'assignatura de flors. Va succeir a Carles Ardit com a tinent de direcció de l'escola. La Junta de Comerç li va dedicar una exposició el 1826 on es van mostrar una florera i quatre paisatges. Es conserva obra seva a la Reial Acadèmia Catalana de Belles Arts de Sant Jordi

## Referències

* ↑ «Defuncions.1851.Registres.Llire 3 (Núms 2401 a 3551). Registre 2847». Arxiu Municipal Contemporani de Barcelona, 02-11-1851. [Consulta: 9 març 2019].
* ↑ número d'inventari 111 i 117.
* ↑ Torrella, Engràcia (coord). Inanimats? La natura morta a la col·lecció. Sabadell: Museu d'Art de Sabadell, 2009, p. 19-20. ISBN 978-84-87221-98-9.
# Gamarús del desert

El gamarús del desert (Strix hadorami) és una espècie d'ocell de la família dels estrígids (Strigidae). Habita zones àrides de Síria, Jordània. Aràbia, i nord d'Egipte. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.
És una espècie descrita recentment, per Kirwan et al. 2015

## Referències

* ↑ «Gamarús del desert». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 12 desembre 2022 (català)
* ↑ «Owls» (en anglès). IOC World Bird List Version 13.1. International Ornithologists' Union, 01-01-2023. [Consulta: 17 gener 2023].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 262. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Desert Tawny Owl. Strix hadorami» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2016. [Consulta: 17 febrer 2023].
* ↑ Guy M. Kirwan, Manuel Schweizer i José Luis Copete. (2015) Multiple lines of evidence confirm that Hume's Owl Strix butleri (A. O. Hume, 1878) is two species, with description of an unnamed species (Aves: Non-Passeriformes: Strigidae). Zootaxa 3904. 028–050.
# Fukomys bocagei

Fukomys bocagei és una espècie de mamífer rosegador de la família de les rates talp. Viu a Angola i Namíbia. Es tracta d'un animal social de vida subterrània que viu en colònies de diversos exemplars. Els seus hàbitats naturals són els boscos i les sabanes seques. Es desconeix si hi ha cap amenaça significativa per a la supervivència d'aquesta espècie. Originalment fou descrita com a espècie del gènere Cryptomys.
El seu nom específic, bocagei, és en honor del zoòleg i polític portuguès José Vicente Barbosa du Bocage.

## Referències

* ↑ Faulkes, C.; Maree, S.; Griffin, M. Fukomys bocagei. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 28 desembre 2014.
* ↑ Beolens, B.; Watkins, M.; Grayson, M. The Eponym Dictionary of Mammals (en anglès). Johns Hopkins University Press, 2009, p. 47. ISBN 978-0801893049.
# Gai Aurunculeu (pretor)

Gai Aurunculeu (en llatí Caius Aurunculeius) va ser un magistrat romà del segle iii aC. Formava part de la gens Auruncúlia, d'origen plebeu.
Va ser pretor l'any 209 aC i va governar la província romana de Sardenya. Un personatge també amb el nom de Gai Aurunculeu (que probablement és la mateixa persona) va ser tribú militar de la Legio III l'any 207 aC.

## Referències

* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita XXVII,6 i 41
# Gembloux

Gembloux (en való Djiblou, neerlandès Gembloers) és un municipi belga de la Província de Namur a la regió valona. És travessat per l'Orneau, afluent del Sambre, i va sorgir de la fusió de Beuzet, Bossière, Bothey, Corroy-le-Château, Ernage, Gembloux, Grand-Manil, Grand-Leez, Isnes, Lonzée, Mazy i Sauvenière.

## Agermanaments

* Marsannay-la-Côte
* Épinal
* Skyros
* Loughborough
* Ayer
# Giovanni Battista Venturi

Giovanni Battista Venturi (1746 - 1822) fou un físic italià. Va descobrir l'efecte Venturi del qual pren el seu epònim. Va ser l'epònim també de la trompa d'aigua, bomba aspiradora suau, i el tub Venturi, instrument per a mesurar cabal hidràulic.

## Biografia

Va néixer a Bibbiano, Itàlia i va ser contemporani de personatges com Leonhard Euler i de Daniel Bernoulli. Va ser alumne de Lazzaro Spallanzani i ordenat sacerdot el 1769. En aquest mateix any és nomenat com a professor de lògica al seminari de Reggio Emilia. El 1774 es va convertir en professor de geometria i filosofia a la Universitat de Mòdena, on el 1776 es va convertir en professor de física.
Venturi va ser el primer que va mostrar la importància de Leonardo da Vinci com a científic, i compilar i va publicar molts dels manuscrits i cartes de Galileu.
Va morir a Reggio Emilia, Itàlia en 1822.

## Vegeu també

* Efecte Venturi
* Tub de Venturi

## Referències

* ↑ La Filtració
# GeForce

GeForce és una marca d'unitat de procés de gràfics (GPU) dissenyada per l'empresa Nvidia des del 1999 i que estan integrades en les targetes gràfiques dels ordinadors, sistemes encrustats i equips mòbils.

## Generacions de processadors gràfics

| Nom | Data | Versió DirectX | Nombre de transistors | Tecnologia | Memòria DDR |
| GeForce 256 | Octubre 1999 | 7.0 | 23 milions | - | 32/64 MB |
| GeForce 2 | Abril 2000 | 8.0 | 60 milions | - | 64/128 MB |
| GeForce 3 | Febrer 2001 | 8.0 | 57 milions | - | 64/128 MB |
| GeForce 4 | Febrer 2002 | 8.1 | 63 milions | - | 64/128 MB |
| GeForce FX (5) | Gener 2003 | 9.0 | 125 milions | - | 128/256 MB |
| GeForce 6 | Maig 2004 | 9.0 | 222 milions | - | 128/512 MB |
| GeForce 7 | Juny 2005 | 9.0 | 302 milions | - | 128/512 MB |
| GeForce 8 | Novembre 2006 | 10.0 | 681 milions | 65-85 nm | 128/1024 MB |
| GeForce 9 | Febrer 2008 | 10.0 | 745 milions | 65 nm | 256/1536 MB |
| GeForce 100 | Març 2009 | 10.0 | 754 milions | 55 nm | 512/1536 MB |
| GeForce 200 | Juny 2008 | 10.0 | 1400 milions | 65 nm | 896 MB |
| GeForce 300 | Novembre 2009 | 10.1 | 754 milions | 40 nm | 512/1536 MB |
| GeForce 400 | Març 2010 | 11.0 | 3200 milions | 40 nm | 512/1024 MB |
| GeForce 500 | Novembre 2010 | 11.0 | 3000 milions | 40-65 nm | 1024/3072 MB |
| GeForce 600 | Març 2012 | 11.0 | 3540 milions | 28-40 nm | 512/3072 MB |
| GeForce 700 | Febrer 2013 | 11.0 | 7100 milions | 28 nm | 1024/4096 MB |
| GeForce 900 | Setembre 2014 | 12.0 | 5200 milions | 28 nm | 2048/4196 MB |
| GeForce 10 | Maig 2016 | 12.1 | 7200 milions | 14-16 nm | 1227/11264 MB |

## Referències

* ↑ «GeForce Experience: What Does It Do, And Should You Use It?» (en anglès). MakeUseOf.
* ↑ «What is Nvidia GeForce Now and what are the differences on Shield TV, PC and Mac? - Pocket-lint» (en anglès). http://www.pocket-lint.com.+[Consulta: 30 agost 2017].
* ↑ «GeForce Now review: Nvidia's 'Netflix for PC games' is impressive, but impractical» (en anglès). PCWorld, 30-08-2017.