OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Panarea

Panarea és la més petita (3,4 km²) i la menys elevada de les illes Eòlies (la màxima altitud, el Timpone del Corvo, fa 421 m). Amb els illots de Basiluzzo, Spinazzola, Lisca Bianca, Dattilo, Bottaro, Lisca Nera i els esculls dels Panarelli i de les Formiche forma un petit arxipèlag entre Lipari al sud-oest i Stromboli al nord-est, que sobresurt d'un únic sòcol submarí.
L'illa té uns 240 habitants, repartits entre les localitats de San Pietro (el port principal, centre comercial i turístic de l'illa), Ditella al nord-est i Drautto al sud-oest.
Des del punt de vista geològic, Panarea és l'illa més antiga de les Eòlies, i amb els illots veïns és tot el que resta dels fenòmens eruptius d'una única conca volcànica, avui dia gairebé del tot submergida i erosionada pel mar i el vent. Les últimes traces d'activitat volcànica actual es donen a la platja de la Calcara, al nord-est de l'illa, amb fumaroles de vapor que arriben a 100 °C de temperatura. També hi ha fenòmens d'aquesta mena sota el mar.
# Partit de la Germanor dels Turcmans

El Partit de la Germanor dels Turcmans de l'Iraq (Iraqi Turkmen Brotherhood Party; turc: Irak Türkmen Kardeşlik Partisi, kurd: Parti Brayeti Turkoman Iraq) és un partit polític turcman iraquià dirigit successivament per Walid Sharika i Waleed Mohammed Saleh. Walid Sharika el va fundar quan va esclatar el Partit de la Unitat i la Germanor. Va qualificar a altres partits (referint-se al Front Turcman Iraquià) com agents i espies d'un poder estranger (referint-se a Turquia). El 2002 va integrar l'Associació Nacional dels Turcmans.
Està aliat als dos partits principals kurds i participa en les eleccions en l'aliança kurda i Saleh fou elegit diputat a l'Iraq en les eleccions del desembre del 2005 dins les llistes de l'Aliança Democràtica Patriòtica del Kurdistan. Abona la idea d'incorporar Kirkuk al Kurdistan Iraquià.

## Notes

* ↑ Al-Jazeera: Kirkuk: Harbinger of Iraq's future. 28 de maig de 2004.

## Referències

* Partits turcmans
# Orinda

Orinda és una ciutat dels Estats Units a l'estat de Califòrnia. Segons el cens del 2008 tenia 18.445 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Orinda tenia 17.599 habitants, 6.596 habitatges, i 5.243 famílies. La densitat de població era de 539,7 habitants/km².
Dels 6.596 habitatges en un 36,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 72,3% hi vivien parelles casades, en un 5,3% dones solteres, i en un 20,5% no eren unitats familiars. En el 16,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 9,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 7,66 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 0,98.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,9% tenia menys de 18 anys, un 3,2% entre 18 i 24, un 20,5% entre 25 i 44, un 32,1% de 45 a 60 i un 18,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 45 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 90,8 homes.
Entorn de l'1,3% de les famílies i l'1,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Personalitats

* Wayne F. Miller, fotògraf.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Orinda». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 18 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Orinda». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 18 juliol 2010].
# Otó de Borgonya

«Otó de Borgonya» té aquests significats:
Nom de quatre comtes de Borgonya:
* Otó de Hohenstaufen, I de Borgonya (1171-1200) (Otó de Hohenstaufen), fill de l'emperador Frederic Barba-roja, comte de Borgonya 1190-1200
* Otó II de Borgonya (+ 1234) (Otó I d'Andechs i Merània, duc d'Andechs-Merània 1204-1231), comte de Borgonya per matrimoni amb Beatriu II de Borgonya 1208-1231
* Otó III de Borgonya (+ 1248) (Otó II d'Andechs), comte de Borgonya (1231-1248), duc de Merània o Andechs-Merània (1234-1248)
* Otó IV de Borgonya, comte de Borgonya (1279-1295), comte titular de Borgonya (1295-1303)
I d'un duc de Borgonya:
# Parc Nacional de Forlandet

El Parc Nacional de Forlandet es troba a l'arxipèlag noruec de Svalbard. El parc va ser creat per una resolució reial l'1 de juny de 1973, i cobreix la totalitat de l'illa de Prins Karls Forland i el mar que l'envolta. El parc nacional té una superfície de 616 km² i una àrea marina de 4031 km².
Aquesta zona és reconeguda per ser el lloc més septentrional en el qual es troben espècies com pinnípedes i somorgollaires. A la regió hi ha nombroses restes arqueològiques de caçadors i baleners noruecs i russos.
El parc ha estat reconegut com una zona humida d'importància internacional per la designació en virtut del Conveni de Ramsar. També s'ha identificat com una Àrea Important per a la Conservació de les Aus (AICA) de BirdLife International, ja que dona suport a les poblacions reproductores d'oca de galta blanca, èider i somorgollaire alablanc.

## Referències

* ↑ «Forlandet National Park». Important Bird Areas factsheet. BirdLife International, 2013. [Consulta: 24 agost 2013].

## Enllaços externs

* Norwegian Directorate for Nature Management on Forlandet National Park Arxivat 2008-01-05 at Archive.is
# Parc Natural de les Dunes de Corrubedo i llacunes de Carregal i Vixán

El Parc Natural de les Dunes de Corrubedo i llacunes de Carregal i Vixán és un parc natural situat al vèrtex occidental de la península d'O Barbanza, a Galícia. Es troba entre les ries d'Arousa i Muros i Noia, al municipi corunyès de Ribeira.
Té una superfície de 996,25 ha i comprèn les dunes i la platja de Corrubedo, a més de les llacunes de Vixán i Carregal. A més de parc natural, les dunes són també zona Ramsar (zona humida d'importància internacional) i estan proposades per a la Xarxa Natura 2000 juntament amb l'illa de Sálvora i zones marítimes contigües, amb un total de 9.264,64 ha.
# Osmia ribifloris

Osmia ribifloris és una espècie d'himenòpter apòcrit de la família Megachilidae pròpia dels Estats Units, especialment de les regions costaneres de Califòrnia. És una de les diverses espècies anomenades abelles blaves. Aquesta abella solitària generalment recol·lecta pol·len de pomera, però també pol·linitza els nabius blaus, per això de vegades se la utilitza amb finalitats comercials.
# Partit de l'Hel·lenisme

Partit de l'Hel·lenisme (grec: Κόμμα Ελληνισμού) fou un partit polític grec amb una plataforma fortament nacionalista, fundat el 1981. El seu president des de la fundació fou Sotiris Sofianopoulos. Participà en eleccions, però mai no va passar del 0,3% Des del 2004, dona suport al Reagrupament Popular Ortodox.

## Resultats electorals

Resultats 1996-2000 :
| Any | Eleccions | Vots | % | Mandats |
| 1996 | Parlament | 12,205 | 0,18% | 0 |
| 1999 | Parlament europeu | 16,608 | 0,26% | 0 |
| 2000 | Parlament | 6,272 | 0,09% | 0 |

## Enllaços externs

* Web oficial Arxivat 2006-09-04 a Wayback Machine. inactiu des de 2006
# Partit de la Construcció de l’Estat de Taiwan

El Partit de la Construcció de l'Estat de Taiwan (en xinès: 台灣基進) és un partit polític progressista de la Taiwan.

## Resultats electorals
### Eleccions legislatives

| Any eleccions | Vots | % vots (posició) | Diputats | +/- | Candidat |
| 2020 | 447.286 | 3,16% (6) | 1 / 113 | 1 | Chen Yi-chi |

## Referències

* ↑ Rodríguez, Dolors. «Voices of the 2020 Taiwan legislative elections: Taiwan Statebuilding Party». Anglès: Taiwan News, 28-12-2019.
# Pere Masats i Vilata

Pere Masats i Vilata (Anglès, la Selva, 24 de març de 1894 - Barcelona, 27 d'abril de 1981), ocasionalment esmentat de forma incorrecta com a Vilalta, va ser un intèrpret de tenora, trombó i piano, compositor de sardanes, va fundar la cobla orquestra As d'Anglès. Empresari de la fusta, fou nomenat primer alcalde republicà d'Anglès l'any 1931. Va ser el fundador de la primera fàbrica de llapis del país, Indústries Masats (els primers llapis es varen dir STASAM), i després varen fer el llapis ALPINO.
Pel que fa a la composició la seva formació bàsicament autodidacte, tot i rebre alguna influència de Joaquim Serra i Corominas.
El 1915 va obtenir una gran popularitat amb la seva primera sardana Fadrinalla. Per qüestions laborals, no va tornar a escriure fins al 1942, any en què va renovar l'èxit amb Dolces carícies. A partir d'aquest moment i malgrat la dedicació que encara li demanava l'empresa, va continuar component amb regularitat per configurar un catàleg de característiques populars amb algunes obres originals que semblen d'origen popular.
Totes les seves sardanes eren dedicades a la família o a pobles i ciutats que ell estimava.
Pel que fa a la cobla As d'Anglès, en el seu vessant d'orquestra en va fer una formació pionera en incorporar-hi instruments del jazz. La primera de Catalunya en tocar aquesta música.
Des de molt jove mostrà inclinació cap a la música i els seus pares l'enviaren a Besiers (França) quan tenia 18 anys perquè seguís els estudis acadèmics i musicals.
També es va exiliar a Ribesaltes després de la guerra i allà va organitzar la Boston Jazz de Ribesaltes.

## Notes

* ↑ «Pere Masats i Vilalta». Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 2 febrer 2022]. «Anunci oficial de les empreses Masats al BOE, signada per Masats Vilata». [Consulta: 10 agost 2023]. Vilata també és la forma amb què signa a la pàgina de la Societat General d'Autors «SGAE».
* ↑ http://www.xtec.net/~jrebull/gce/fets01.htm Arxivat 2006-05-05 a Wayback Machine.

## Bibliografia

* Carles Riera, Josep Maria Serracant, Josep Ventura Diccionari d'autors de sardanes i de música per a cobla Girona: SOM, 2002

## Enllaços externs

* Llista de sardanes a Sardanista.cat
# PTT

PTT té els següents significats:
* PTT, correus de Turquia, (Posta, Telgraf, Telefon) i antigament de Bèlgica i dels Països Baixos
* Push to talk, nom anglès pel sistema prémer per parlar.
* Tereftalat de politrimetilè, un polièster.
* PTT, club esportiu turc
# Parthenocissus

Parthenocissus és un gènere de plantes amb flors enfiladisses dins la família de la vinya. Conté unes 12 espècies que es troben, amb una distribució disjunta a Àsia i Amèrica del Nord. Diverses espècies s'usen com a planta ornamental.
El nom del gènere prové del grec parthenos, 'verge', i kissos (llatinitzat com "cissus"), 'heura'. La raó és per la capacitat d'aquestes plantes per a formar llavors sense pol·linització; en anglès es coneix com a "Virginia creeper" ('enfiladissa de Virgínia').

## Taxonomia

Asiàtiques
* Amb tres fulles
** Parthenocissus chinensis
** Parthenocissus heterophylla, de la Xina continental a Taiwan
** Parthenocissus semicordata, de l'Himàlaia
** Parthenocissus feddei
* Amb cinc fulles
** Parthenocissus henryana, a la Xina
** Parthenocissus laetevirens
* Amb una o tres fulles
** Parthenocissus dalzielii, Àsia
** Parthenocissus suberosa
** Parthenocissus tricuspidata, heura del Japó, est d'Àsia i Amèrica del Nord
* Amb set o cinc fulles
** Parthenocissus heptaphylla, de Texas i Mèxic
** Parthenocissus vitacea, oest i nord d'Amèrica del Nord
** Parthenocissus quinquefolia, Heura de Virgínia, de l'est d'Amèrica del Nord

## Referències

* 1 2 Flora manual dels països catalans. [1a. ed.]. Barcelona: Pórtic, 1990. ISBN 84-7306-400-3.
* ↑ Ze-Long Nie a.o., "Molecular phylogeny and biogeographic diversification of Parthenocissus (Vitaceae) disjunct between Asia and North America", in:American Journal of Botany 97: p. 1342 (2010)
* ↑ Fralish, James S.; Franklin, Scott B.. Taxonomy and Ecology of Woody Plants in North American Forests. John Wiley and Sons, 2002, p. 167. ISBN 0-471-16158-6 [Consulta: 9 març 2008].
* ↑ «Parthenocissus quinquefolia». Noms de plantes. Corpus de fitonímia catalana. TERMCAT, Centre de Terminologia. [Consulta: 10 abril 2022].
* ↑ «Parthenocissus quinquefolia» (en anglès). Royal Botanic Gardens. Kew. [Consulta: 10 abril 2022].
# Pedologia

La pedologia (del grec: πέδον, pedon, 'sòl'; i λόγος, logos, 'estudi') és l'estudi dels sòls en el seu ambient natural. Es tracta d'una de les branques principals de la ciència del sòl; l'altra és l'edafologia. La pedologia tracta de la pedogènesi, la morfologia del sòl, i la classificació del sòl, mentre que l'edafologia estudia la manera com hi influeixen els éssers vius (plantes, fongs i d'altres).
El sòl no és només el suport per a la vegetació sinó que també és la zona (la pedosfera) on hi ha nombroses interaccions biològiques, la matèria mineral i la seva posició en el paisatge.
En agronomia, tradicionalment, s'ha prestat poca atenció a la dinàmica dels sòls. D'altra banda, els pedòlegs i geòlegs no s'han centrat en les aplicacions agronòmiques dels sòls. Actualment, es procura integrar-ne les dues aproximacions.

## Conceptes

* La complexitat en pedogènesi és més comuna que la simplicitat.
* Els sòls es troben en una interfase (atmosfera/biosfera/hidrosfera i litosfera) i cal un coneixement de la meteorologia, climatologia, ecologia, biologia, hidrologia, geomorfologia, geologia i moltes altres ciències de la Terra i de ciències naturals.
* Els sòls contemporanis porten les empremtes dels sòls dels temps passats i cal conèixer les ciències que estudien la geologia dels temps passats.
* Els cinc principals factors externs en la formació del sòl són: el clima, vida en el sòl, topografia, roca mare i l'escala geològica), a més d'altres de més petits difícilment identificables.
* Les característiques dels sòls i dels paisatges, com per exemple els que formen la base dels horitzons del sòl, grau d'homogeneïtat interna, pendent, aspecte, posició, edat i altres propietats i relacions.
* Règims bioclimàtics distintius.
* El procés de creació elabora i destrueix l'ordre (anisotropia) dins dels sòls.
* El principi geològic d'uniformisme s'aplica també als sòls.
* La successió dels sòls per erosió i/o degradació.
* Hi ha pocs sòls vells des del punt de vista geològic, la majoria són del Plistocè, però també hi ha pelaosòls.
* És important conèixer la gènesi dels sòls per poder classificar-los.
* Els sistemes de classificació dels sòls no es poden basar únicament en la seva gènesi.
* Els sòls són factories naturals d'argila.

## Referències

* ↑ Amundsen, Ronald. «Soil Preservation and the Future of Pedology» (PDF). Arxivat de l'original el 2018-06-12. [Consulta: 8 juny 2006].
* ↑ Saltini, Antonio. Storia delle scienze agrarie. 4, L'agricoltura al tornante della scoperta dei microbi. Bologna: Edagricole, 1989. ISBN 88-206-2415-X.
* ↑ Buol, Stanley W.; Hole, F,D.; McCracken, R.W.. Soil Genesis and Classification (en anglès). 4a. Ames: Iowa State Univ. Press, 1997. ISBN 0-8138-2873-2.
* ↑ Hole, Francis Doan. Soil landscape analysis. Totowa: Rowman & Allanheld, 1985, p. 214. ISBN 0-86598-140-X.

## Vegeu també

* Edafologia
Viccionari
# Patry Jordán

Patry Jordán (Girona, 2 de novembre de 1984) és una influenciadora experta en bellesa i entrenadora personal de fitnes. Té diversos canals a Youtube, els més reeixits són ''Secretos de chicas'' i ''Gym Virtual''. El seu públic són principalment dones de 20 a 30 anys d'Espanya i Amèrica de Sud.
El seu pare, Miguel Jordán, era entrenador de futbol i la seva mare corria maratons. La família tenia un gimnàs on Patry donava sis o set classes diàries. Era futbolista, jugava de davantera. El seu germà, Eloy, treballa com analista al FC Barcelona.
Va obrir el seu canal de Youtube el 2010, va fer el primer vídeo amb la webcam de l'ordinador i de manera autodidacta es va anar formant. Va decidir que faria vídeos de no més de dos minuts. Des del 2013 treballa per a L'Oréal com entrenadora de bellesa personal. El 2015 va publicar el seu primer llibre, Secretos de chicas: mil ideas de belleza para brillar cada día.
El 2018 va participar en el programa de televisió Bailando con las estrellas de TVE. També va participar en el videoclip de David Bisbal Fiebre i a la pel·lícula Proyecto tiempo d'Isabel Coixet. El 2019 va publicar el seu segon llibre, Yo puedo con todo, una guia amb rutines d'exercicis i consells per una alimentació saludable que promou l'autoconeixement.

## Referències

* ↑ «¿Quién es Patry Jordán?» (en castellà), 16-05-2018. [Consulta: 12 juliol 2019].
* ↑ «Patry Jordán, estrella de la belleza en YouTube desde Girona». [Consulta: 12 juliol 2019].
* ↑ Vargas, Roger. «Patry Jordán: "El autoconocimiento es el inicio de grandes cosas"» (en espanyol europeu). [Consulta: 12 juliol 2019].
* ↑ Sport. «Patry Jordán: “Llevo al Girona en el corazón”» (en castellà), 22-09-2018. [Consulta: 12 juliol 2019].
* ↑ «Patry Jordán: "Soy muy consciente de que el valor de todo esto no soy yo, es la gente que me sigue"» (en castellà), 05-05-2015. [Consulta: 12 juliol 2019].
* ↑ «Conoce a Patry Jordán, la estrella de YouTube que se une a HOLA!4u» (en castellà), 04-09-2016. Arxivat de l'original el 2019-07-12. [Consulta: 12 juliol 2019].
* ↑ «¿Quién es Patry Jordán, la octava concursante de 'Bailando con las estrellas'? | Bluper». Arxivat de l'original el 2019-07-12. [Consulta: 12 juliol 2019].
* ↑ «Patry Jordan: “Hay mucha gente perdida en el mundo”», 03-04-2019. [Consulta: 12 juliol 2019].
# Pere Esteve i Abad

Pere Esteve i Abad (Tiana, 26 de desembre de 1942 - 10 de juny de 2005) fou un polític català, diputat al Parlament de Catalunya i al Parlament Europeu.

## Biografia

Enginyer industrial de professió, la seva trajectòria política s'inicià a la seva vila natal, on va militar des dels anys 60 en grups juvenils cristians i en l'associació Amics de Tiana. L'any 1976 es va afiliar a Convergència Democràtica de Catalunya (CDC), essent elegit regidor en les primeres eleccions democràtiques posteriors a la dictadura. Des del 1984 fou, successivament, membre del Consell Nacional i del Secretariat de CDC, així com del Comité d'Enllaç de Convergència i Unió (CiU).
Diputat del Parlament de Catalunya (1992-1995), va presidir la Comissió d'Indústria, Energia, Comerç i Turisme. L'any 1996 va substituir Miquel Roca com a secretari general de CDC, i actuà des d'aquest càrrec com impulsor de la Declaració de Barcelona, signada el 1998 per CiU, PNB i BNG, per defensar la plurinacionalitat de l'Estat espanyol.
El 1999 fou elegit eurodiputat per la llista conjunta de CiU, BNV i PSM-EN, càrrec que va mantenir fins al 2002. Durant aquest període (XI Congrés de CDC de l'any 2000) va abandonar el càrrec de secretari general -així com el partit- pel seu desacord amb la política de pactes amb el Partit Popular, i va fundar l'Associació Catalunya 2003, que es va integrar a la candidatura d'Esquerra Republicana de Catalunya a les eleccions al Parlament de Catalunya de 2003.
El desembre d'aquell mateix any fou nomenat conseller de Comerç, Turisme i Consum pel President de la Generalitat de Catalunya, Pasqual Maragall, càrrec que va desenvolupar fins al mes d'octubre de 2004, quan va deixar la política activa per motius de salut.
Des de l'octubre de 2004, fins a la seva mort per càncer de pulmó el juny de 2005, fou comissionat del Govern per l'Euroregió Pirineus-Mediterrània.

## Referències

* ↑ Pere Esteve Abad, político nacionalista catalán, El País, 11 de juny de 2005
* ↑ «Pere Esteve i Abad». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Muere el ex secretario general de Convergència Democràtica de Catalunya Pere Esteve, El País, 10 de juny de 2005
* ↑ Fitxa del Parlament Europeu
* ↑ El ex conseller de Comerç Pere Esteve fallece a los 62 años a causa de un cáncer, La Vanguardia, 10 de juny de 2005

## Enllaços externs

* Pere Esteve a memòriaesquerra.cat
* Homenatge a Pere Esteve, Fundació Josep Irla
# Pere Estelrich i Fuster

Pere Estelrich i Fuster (Santa Margalida, Mallorca, 1845 - Palma, 1912). Enginyer Agrònom i catedràtic d'agricultura a l'Institut Balear.
Va ser pensionat per la Diputació Provincial de les Balears per estudiar a Holanda i França. Col·laborà a l'almanac de "El Isleño" i a "Museo Balear", a més de a "El Porvenir de Mallorca", "El Agricultor Balear" i "Anuario Agrícola Mallorquín". Escrigué "La higuera y su cultivo en Mallorca" (1888), "Guia práctica para la aplicación de les abonos químicos o minerales con las fórmula calculadas para los terrenos de las Islas Baleares" (1907), "El almendro y su cultivo en el mediodía de España e Islas Baleares" (1907), "El albaricoque, el cerezo y el cirueo" (1908).
És autor amb Ignasi Moragues i Josep Capdepont de "Catálogo metódico de los coleópteros observados en las Islas Baleares" (1885) i de "Las cuevas del Pirata del predio Son Forteza del término de Manacor" (1897). Traduí al castellà "Un hiver à Majorque" de George Sand (1902).

## Referències

* ↑ JURADO, Jesús R. Acostant-se a la fi del segle XIX: Rul·lan, Lilford i von Homeyer". "Es Busqueret" 13 (juliol, 2016)18-21
* ↑ ¨ «Estelric Fuster, Pere». A: Dolç i Dolç, Miquel (coord.). Gran Enciclopèdia de Mallorca. Volum 5. Palma: Promomallorca, p. 128. ISBN 84-8661702-2.
# Pervomàiskoie (Vorónej)

* Per a altres significats, vegeu «Pervomàiskoie».
Pervomàiskoie (en rus: Первомайское) és un poble (un possiólok) de l'óblast de Vorónej, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 59 habitants.

## Referències

* ↑ Село Бобяково на карте
* ↑ Всероссийская перепись населения 2010 года. Численность населения городских округов, муниципальных районов, городских и сельских поселений, городских и сельских населённых пунктов Воронежской области
* ↑ Расстояние от Анны до Бобякова
# Pervunova

Pervunova (en rus: Первунова) és un poble de l'óblast de Sverdlovsk, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 186 habitants.

## Referències

* ↑ Статья об открывшемся новом ФАПе в посёлке Белоречка
* ↑ «Поселок Басьяновский» (en rus). Информация о Свердловской области. Свердловская областная универсальная научная библиотека им. В. Г. Белинского. [Consulta: 18 agost 2019].
* ↑ «Об отнесении рабочего поселка Басьяновский, расположенного на территории Верхнесалдинского района, к категории сельских населенных пунктов к виду поселок, Закон Свердловской области от 21 июля 2004 года №54-ОЗ». docs.cntd.ru. Arxivat de l'original el 2018-04-23. [Consulta: 22 abril 2018].
# Parlament de Bermudes

El Parlament de les Bermudes és l'òrgan legislatiu bicameral del Territori Britànic d'ultramar de les Bermudes. Basant-se en el sistema de Westminster, una de les dues cambres (cambra baixa) és escollida, l'altra (cambra alta), es nomena.
Les dues cambres són la Cambra de l'Assemblea (36 membres; elegits per a un mandat de cinc anys en circumscripcions d'un sol escó) i el Senat (11 membres designats)
Originalment, la Cambra de l'Assemblea era l'única casa de la legislatura. Va celebrar la seva primera sessió el 1620, convertint el Parlament de les Bermudes entre les legislatures més antigues del món i la legislatura més antiga existent a les Amèriques. Un Consell Privat designat originalment va exercir funcions similars a les d'una cambra alta i d'un gabinet.
Un canvi constitucional important va tenir lloc el 1968. El Consell Legislatiu va ser substituït per un Senat nomenat. Es van legalitzar els partits polítics i es va adoptar el sufragi universal dels adults. També es va introduir el càrrec de primer ministre com a líder del partit governant i una oposició oficial.

## Referències

* ↑ «General Information – Government of Bermuda». parliament.bm. Government of Bermuda.
* ↑ «The Legislature – Government of Bermuda». gov.bm. Government of Bermuda, 03-03-2016.