OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Nou manament

El Nou manament o el Manament nou és un terme utilitzat en el cristianisme per descriure el manament de Jesús d'"estimar-se els uns als altres" que, segons el Nou Testament, es va donar com a part de les instruccions finals als seus deixebles després que l'Últim Sopar hagués acabat, i després que Judes Iscariot se n'hagués marxat, a Joan 13:30.
| « | $^{33}$ Fills meus, encara estic amb vosaltres per poc temps. Vosaltres em buscareu, però ara us dic allò que vaig dir als jueus: "Allà on jo vaig, vosaltres no hi podeu venir." $^{34}$ Us dono un manament nou: que us estimeu els uns als altres tal com jo us he estimat. Així, doncs, estimeu-vos els uns als altres. $^{35}$ Tothom coneixerà que sou deixebles meus per l'amor que us tindreu entre vosaltres. Joan 13:33-35 | » |
Aquest manament apareix tres vegades en dotze versicles del Nou Testament. Teològicament, aquest manament s'interpreta com el doble de l'amor de Crist per als seus deixebles. El manament també es pot veure en el Discurs de comiat als deixebles.

## Evangeli de Joan

La declaració del nou manament de Jesús a Joan 13:34-35 va ser després de l'Últim Sopar, i després de la marxa de Judes. El manament va ser prologat a Joan 13:34 per Jesús dient als seus deixebles restants, com nens petits, que ell estarà amb ells per poc temps i després els deixarà.
En el manament Jesús va dir als deixebles: "Estimeu-vos els uns als altres, com jo us he estimat".

## Referències

* ↑ Joan 13:2 "I el sopar acabat, ..."
* 1 2 3 The Gospel of John (1998) de Francis J. Moloney i Daniel J. Harrington. ISBN 0-8146-5806-7. Pàgina 425.
* ↑ Yarbrough, Robert W. 1, 2, and 3 John. Baker Academic, 2008, p. 100. ISBN 978-0801026874 [Consulta: 5 juliol 2012].
* 1 2 Wiersbe, Warren W. The Bible Exposition Commentary, 1992, p. 487. ISBN 1564760316 [Consulta: 5 juliol 2012].
* ↑ Joan 13:34; Joan 15:12; Joan 15:17 Romans 13:8 1 Tes 4:9 1 Pe 1:22 1 Joan 3:11; 1 Joan 3:23 1 Joan 4:7; 1 Joan 4:11-12 2 Joan 1:5
* ↑ Imitant Jesús de Richard A. Burridge 2007 ISBN 0802844588 pàgina 301
* 1 2 Trobat amb Joan: The Gospel in Historical, Literary, and Theological Perspective d'Andreas J. Kostenberger 2002 ISBN 0801026032 pàgines 149–151
* ↑ The Gospel of John (1994) de Frederick Bruce. ISBN 0-8028-0883-2. Pàgina 294.
# Nou flamenc

Nou Flamenco o Flamenco fusió és un gènere de música flamenca contemporània. Sovint la paraula refereix a una reacció dels joves renovadors a l'immobilisme dels puristes però respecte el significat de la paraula no hi ha una posició consensuada sinó situacions enfrontades i contradiccions. El seu sorgiment va ser a la dècada del 1990.
Tres grans figures que van obrir la música flamenca cap a un llenguatge nou. Van ser Camarón de la Isla, Paco de Lucía i Enrique Morente. Sota la influència oberturista d'aquests 3 mestres va sortir a Andalusia, cap als anys 80, una nova generació de músics flamencs amb gran curiositat i interès per a formes musicals més actuals. Entre els pioners del nou flamenc destaquen Pata Negra, que fusionaven el flamenc amb el blues, Ketama, d'inspiració més propera al pop i a les músiques del món, Ray Heredia, creador d'un univers musical propi amb epicentre en el flamenc, i Kiko Veneno.

## Referències

* 1 2 Gerhard Steingress. Sociología del cante flamenco. Signatura Ediciones, 2005, p. 27–. ISBN 978-84-96210-38-7. (Consulta)
* ↑ Luis López Ruiz. Guía del flamenco. Ediciones AKAL, març 2007, p. 173–. ISBN 978-84-460-2670-9. (Consultar)
* ↑ Pedro Calvo. Historia-guía del nuevo flamenco: el duende de ahora. Guía de Música Ediciones, 1994. ISBN 978-84-88857-07-1.
# Oelun

Oelun (Oelun-eke = Oelun la mare, turc Oëlün) fou la mare de Genguis Kan.
Estava casada amb Yesugei que va tenir almenys una altra esposa. Si Genguis Kan va néixer el 1155 l'enllaç hauria estat poc temps abans. Temudjin (Genguis) tenia 12 anys quan el seu pare va morir assassinat pels tàtars (1167, però potser vers 1175) i el seu clan li va refusar obediència per considerar-lo massa jove i dèbil, i tot i els esforços de la mare Oelun-eke, els darrers fidels el van abandonar i es van emportar els ramats. Temudjin, desposseït, va quedar amb la seva mare, i els seus germans Qassar, Qatchiun i Temugé i dos germanastres (fills d'un altre esposa) Bekter i Belgutai. Aquest grupet va quedar en la misèria, reduït a viure de la casera i de la pesca a la zona de la muntanya Kentei, llavors anomenada mont Burkan Qaldun, situat a les fonts de l'Onon.
Tedmujin, la seva mare i els seus germans van sobreviure uns anys de la cacera i pesca. Més tard Oelun es va tornar a casar amb Munglik. El fill d'aquest fou el xaman Koktchu o Tabatängri, que fou el que va proclamar kakhan a Genguis Kan el 1206.
Durant un temps Koktchu va conspirar per dirigir l'imperi. Primer va provar de desfer-se de Qassar, el germà biologic de Genguis Kan, del que va anunciar al kan que si no es desfeia d'ell, estava en perill; Genguis Kan el va empresonar i el va privar d'honors, però li foren restituïts per intercessió de la reina mare Oelun-eke.

## Referències

* ↑ M. Pelliot, Mots a H initialle dans le mongol J.A. 1925
# Nundines

Nundines (del plural llatí nundinae) era l'equivalent a novè dia a l'antiga Roma. Era el dia en què se celebrava el mercat segons l'antic calendari romà i es considerava una mena de cap de setmana que permetia un descans, sobretot per als patricis. Els pagesos, després d'haver treballat al camp, arribaven a la ciutat per celebrar el mercat cada vuit dies, segons Macrobi.
Els romans tenien un sistema de setmanes de vuit dies, que es repetien cada mes i cada any. Segons la seva manera de contar, el vuitè dia era considerat el novè, i tot el període (el que en podríem dir la setmana) s'anomenava inter nundinum. La paraula deriva de novem (nou) i dies (dia).
Els dies estaven marcats als calendaris romans amb les lletres A, B, C, D, E, F, G, H, i es suposaria que H seria sempre la lletra de les nundines. Però no era així, perquè l'1 de gener començava sempre amb la lletra A, mentre que les primeres nundines de l'any nou eren invariablement al vuitè dia després de les últimes nundines de desembre, i, llevat que les nundines haguessin caigut el 31 de desembre, el dia estava marcat per una lletra diferent, com totes les nundines d'aquell any. Aquesta designació dels díes amb lletres, va passar al cristianisme amb el sistema de la Lletra dominical.
El senat concedia un ius nundinorum a les poblacions, autoritzant-les a celebrar el mercat periòdicament, segons Suetoni. El trium nundinum eren els tres períodes de vuit dies, és a dir, vint-i quatre dies, que havien de passar entre la proposició i la votació d'una llei. La Flamínica, esposa del flamen, havia de sacrificar un moltó a Júpiter totes les nundines.

## Referències

* ↑ «Nundines». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* 1 2 3 Smith, William (ed.). «Nundinae». A Dictionary of Greek and Roman Antiquities (1890). [Consulta: 31 març 2022].
* ↑ The Encyclopaedia Britannica: vol. 4, "ecclesiastical calendar". Cambridge: Cambridge University Press, 1911, p. 991.
# Nyctibatrachus sanctipalustris

Nyctibatrachus sanctipalustris és una espècie de granota que viu a l'Índia.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Biju, S.D., Dutta, S. & Inger, R. 2004. Nyctibatrachus sanctipalustris. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 22 d'abril del 2008.
# Nyctibatrachus vasanthi

Nyctibatrachus vasanthi és una espècie de granota que viu a l'Índia.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Biju, S.D., Dutta, S., Inger, R. & Ravichandran, M.S. 2004. Nyctibatrachus vasanthi. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 22 d'abril del 2008.
# Mussolet de la Patagònia

El mussolet de la Patagònia (Glaucidium nana) és una espècie d'ocell de la família dels estrígids (Strigidae). Habita en boscos i matolls del sud de Xile i de l'Argentina fins Terra del Foc. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.

## Referències

* ↑ «Mussolet de la Patagònia». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 4 febrer 2023 (català)
* ↑ «Owls» (en anglès). IOC World Bird List Version 13.1. International Ornithologists' Union, 01-01-2023. [Consulta: 17 gener 2023].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 253. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Austral Pygmy-owl. Glaucidium nana» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2016. [Consulta: 29 gener 2023].
# Narcís Gelats i Durall

Narcís Gelats i Durall (Lloret de Mar, 1846 - l'Havana, 29 d'abril de 1929) fou un comerciant, banquer i benefactor català que s'instal·là a Cuba l'any 1860. Va començar a treballar en el comerç de sabates i articles de pell; i en la Guerra dels 10 anys va fer fortuna venent els seus productes a l'exèrcit espanyol.
El 1876 va fundar amb el seu germà Joan i el seu oncle Josep Durall i Maig, la Casa Bancaria de Narcís Gelats i Cia «Banco Gelats» dedicat al finançament del comerç importador encara que també acceptava dipòsits, feia prèstecs hipotecaris i finançava la indústria naviliera cubana. Va evitar el finançament de la indústria del sucre, fet que, juntament amb les seves connexions nord-americanes el van salvar del crack d'octubre de 1920. També fou el banc de la Santa Seu al país.
Va crear una empresa naviliera i fou president de la companyia de cervesa «La Tropical» i de «l'Havana Clearning House». Durant el període 1908-1913 fou vicepresident de l'Associació de Bancs i Banquers de Cuba, regidor de l'ajuntament de l'Havana i president de la Cambra de Comerç, Indústria i Navegació de Cuba. Va impulsar la reforma de la legislació ferroviària, la legislació bancària, amb la reestructuració dels aranzels de duanes, i la protecció del tabac, el sucre i altres productes de l'illa. Fou president de la Societat de Beneficència de Naturals de Catalunya en el període 1882-83, i, en una darrera etapa, el 1917, a títol honorífic. Aconseguí una gran fortuna i era una persona molt influent, era conegut per les seves donacions i ajudes, especialment a les congregacions d'ensenyament i beneficència, tant a Amèrica com a Catalunya, on envià molts diners a Lloret per restaurar l'església parroquial i altres ermites. El 1925 va rebre un homenatge a Cuba, on van participar polítics, religiosos i intel·lectuals rellevants del país. També fou guardonat pel govern espanyol amb la comanda d'Isabel la Catòlica i per la Santa Seu -creu de Sant Gregori el Gran.

## Referències

* ↑ Domènech, Joan «Narcís Gelats, el banquer». El Punt Avui, 13-06-2012 [Consulta: 19 novembre 2016].
* ↑ Juan Luis Garcia-Tuñon Gelats «El,comerciant, banquer i benefactor Narcís Gelats i Durall». Personatges Il·lustres del Gironès i La Selva [Consulta: 19 novembre 2016].
* ↑ «Narcís Gelats i Durall». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Onegai Teacher

Onegai Teacher (おねがい☆ティーチャー, Onegai Tīchā) és una sèrie d'anime japonesa, escrita per Yousuke Kuroda i produïda per l'estudi Bandai, la qual fou posteriorment adaptada a una versió manga. La història es basa en un grup d'amics i uns fets misteriosos i estranys que ocorren després de l'arribada d'una nova professora al seu col·legi.
La versió animada d'Onegai Teacher fou emesa pel senyal satel·litari WOWOW japonesa des del 10 de gener de 2002 fins al 28 de març del 2002, completant un total de 12 capítols. Un capítol addicional en format OVA eixí a la venda el 25 d'octubre del 2002. L'anime fou ràpidament adaptat al manga, serialitzat per l'editorial MediaWorks, en la revista Dengeki Daioh, el gener de 2002.
La sèrie Onegai Teacher consta d'una seqüela, que és més aviat una història paral·lela dita Onegai Twins la qual fou emesa en el mateix canal japonès WOWOW entre el 15 de juliol de 2003 i el 4 d'octubre del mateix any.

## Enllaços externs

* Please! pàgina oficial (japonès)
* Please Teacher! pàgina oficial Arxivat 2011-07-20 a Wayback Machine. (japonès)
* Onegai Teacher (anime) a l'Enciclopèdia d'Anime News Network (anglès) (anglès)
# One of the Missing

One of the Missing és un curtmetratge de 1968 escrit i dirigit per Tony Scott. La pel·lícula està ambientada durant la Guerra Civil Americana i es basa en la història homònima d'Ambrose Bierce.

## Sinopsi

Un soldat de l'Exèrcit Confederat, durant la Guerra Civil Americana, és enviat a reconèixer el territori enemic. Després d'un tret de canó acaba atrapat sota una pila de roques, immobilitzat amb la seva arma carregada apuntant-li a la cara.

## Repartiment

* Stephen Edwards - James Clavering
* Ridley Scott - Soldat de la Unió

## Premis

Va obtenir el premi al millor curtmetratge en la IV Setmana Internacional de Cinema Fantàstic i de Terror de Sitges.

## Referències

* ↑ «BFI Screenonline: One of the Missing (1968)». Screenonline.org.uk. [Consulta: 21 agost 2012].
* ↑ Gran premio y medalla de oro a las películas «Necrophagus», de España, y «Lokis», de Polònia, La Vanguardia, 16 d'octubre de 1971
# Nižné Repaše

Nižné Repaše és un poble i municipi d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Prešov, al nord del país.

## Història

La primera referència escrita de la vila data del 1270.
# Níjnieie Babalàrovo

Níjnieie Babalàrovo (en rus: Нижнее Бабаларово) és un poble de Baixkíria, a Rússia, que en el cens del 2010 tenia 230 habitants. Pertany al districte de Iermolàievo.

## Referències

* ↑ Закон Республики Башкортостан от 19.11.2008 № 49-з «Об изменениях в административно-территориальном устройстве Республики Башкортостан в связи с объединением отдельных сельсоветов и передачей населённых пунктов»
# Torrent de la Cua de la Guilla

El torrent de la Cua de la Guilla és un torrent del terme municipal de Granera, al Moianès.
Està situat a prop de l'extrem oriental del terme, just al nord de la carena que acull les masies del Calbó i el Carner. Es forma al nord-est de la masia del Calbó per la unió de diversos torrents de muntanya, el principal del qual és el torrent del Sot del Calbó. Des d'aquest lloc s'adreça cap al nord-oest, per anar traçant un arc convex cap al nord; passa a migdia de la carretera BV-1245 fins que al nord-est del Marcet s'aboca en la riera del Marcet just a migdia del Pont del Marcet.
# Torrent de la Font de Salvatges

El torrent de la Font de Salvatges és un torrent del terme municipal de Granera, al Moianès.
Està situat a la zona sud-oriental del terme, al nord de la masia de Salvatges. Es forma a ponent de l'extrem nord-oest del Serrat de les Pedres, al nord de la Cova del Penitent. Des d'aquell lloc davalla cap a ponent, travessa el Camí de Salvatges, passa al nord de la masia de Salvatges i a migdia de les Febres, i s'aboca en el torrent de Salvatges a llevant de la Baga de la Frau de la Riera.

## Enllaços externs

* El Torrent de la Font de Salvatges en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Túnica albugínia

La túnica albugínia és una capa de teixit conjuntiu dens que recobreix al testicle i de la qual parteixen septes de teixit conjuntiu dens que divideixen al testicle en uns 350 lòbulets amb forma de con, dins dels quals s'hi troben els túbuls seminífers. En l'Homo sapiens té 1 mil·límetre de gruix, aproximadament.

## Referències

* ↑ Martini, Frederic; Tallitsch, Robert B.; Nath, Judi. Human Anatomy (en anglès). Pearson, 2017, p. 711. ISBN 978-0-13-432076-2.
* ↑ Standring, Susan. Gray's Anatomy E-Book: Gray's Anatomy E-Book (en anglès). Elsevier Health Sciences, 2021-05-22, p. 1292. ISBN 978-0-7020-7707-4.
* ↑ Testes and Scrotum. Elsevier, 2017, p. 1000–1017. ISBN 978-0-323-47781-9.
Viccionari
# Turó Galliner

El Turó Galliner és una muntanya de 1.614 metres que es troba al municipi d'Alàs i Cerc, a la comarca de l'Alt Urgell.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Top Secret!

Top Secret! és una pel·lícula estatunidenca filmada el 1984, interpretada per Val Kilmer (en el seu primer llargmetratge), Lucy Gutteridge, Omar Sharif, Peter Cushing, Michael Gough i Jeremy Kemp, i dirigida per David Zucker, Jim Abrahams i Jerry Zucker.
La pel·lícula és una paròdia de la Segona Guerra Mundial i les pel·lícules d'Elvis.

## Argument

La pel·lícula explica la història de Nick Rivers (Kilmer), un cantant pop (les cançons de qui sonen sospitosament semblants a les d'Elvis Presley, The Beach Boys i Little Richard), que va a l'Alemanya Oriental per participar en un festival cultural (curiosament Alemanya Oriental encara sembla estar controlada pels nazis i sota atac de la resistència francesa). Mentrestant, Rivers es converteix en part de la resistència i ajuda la bella Hillary Flammond (Gutteridge) en el rescat del seu pare (Gough), un brillant científic que està en mans dels alemanys i a qui obliguen a construir la mortal mina Polaris.
La pel·lícula també compta amb breus actuacions d'Omar Sharif com a agent Cedric, i Peter Cushing com el suec amo d'una llibreria, en una escena filmada completament en sentit invers.

## Repartiment

* Val Kilmer... Nick Rivers
* Lucy Gutteridge... Hillary Flammond
* Peter Cushing... Propietari de la llibreria
* Jeremy Kemp ... General Streck
* Christopher Villiers ... Nigel «La Torxa», líder de la resistència
* Warren Clarke ... Coronel von Horst
* Harry Ditson ... Rococó, membre de la resistència
* Jim Carter ... Tour Eiffel, membre de la resistència
* Eddie Tagoe ... Chocolate Mousse, membre de la resistència
* Dimitri Andreas ... Canapé, membre de la resistència
* Omar Sharif... Agent Cedric
# Torre de la Mina Pública d'Aigües de Terrassa

La torre de la Mina Pública d'Aigües de Terrassa és una construcció del centre de Terrassa (Vallès Occidental), protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

Situada a la cantonada entre els carrers del Col·legi i de Vallhonrat, l'antiga torre de distribució d'aigua es troba adossada per dues de les seves cares a habitatges entre mitgeres, els quals supera en altura. La construcció, bastida amb maó, és de base quadrada, coberta amb teulada a quatre vessants, amb una esfera al vèrtex, i un ràfec sobresortint. Les obertures, escasses, són d'arc de mig punt; a la part superior n'hi ha una a cada cara, a la manera d'una torre campanar.

## Història

Aquesta torre d'aigües va ser bastida a final del segle xix. Segons la fitxa del Catàleg d'Elements d'Interès Històrico-Artístic de Terrassa, elaborada per l'Ajuntament d'aquest municipi, l'obra és atribuïble a l'arquitecte Joan Baptista Feu i Puig.

## Referències

* 1 2 «Torre de la Mina Pública d'Aigües de Terrassa». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 22 setembre 2014].

## Vegeu també

* Torre de les Aigües (Terrassa)
* Torre de la Mina Pública i font de les Quatre Cantonades
* Llista de monuments de Terrassa
# Turó del Fumet

El Turó del Fumet és el punt més alt del districte de la Floresta del municipi de Sant Cugat del Vallès, a la comarca del Vallès Occidental. A 49 metres, direcció Sur, del seu cim es troba la torre de vigilància l'Índia de prevenció d'incendis forestals a la Serra de Collserola
# Trikalsilita

La trikalsilita és un mineral de la classe dels silicats que pertany al grup dels feldspatoides. El seu nom prové del gec "tria" (tres), per mor de que la longitud del seu eix a, 15,339 Å, és el triple que la del mateix eix del seu dimorf, la kalsilita, 5,1589 Å.

## Característiques

La trikalsilita és un tectosilicat de fórmula química K₂NaAl₃(SiO₄)₃. Cristal·litza en el sistema hexagonal. La seva duresa a l'escala de Mohs és 6.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la trikalsilita pertany a «09.FA - Tectosilicats sense H₂O zeolítica, sense anions addicionals no tetraèdrics» juntament amb els següents minerals: kaliofil·lita, microclina, kalsilita, nefelina, panunzita, yoshiokaïta, megakalsilita, malinkoïta, virgilita, lisitsynita, adularia, anortoclasa, buddingtonita, celsiana, hialofana, ortosa, sanidina, rubiclina, monalbita, albita, andesina, anorthita, bytownita, labradorita, oligoclasa, reedmergnerita, paracelsiana, svyatoslavita, kumdykolita, slawsonita, lisetita, banalsita, stronalsita, danburita, maleevita, pekovita, lingunita i kokchetavita.

## Jaciments

La trikalsilita va ser descoberta a Kabfumu, al volcà Nyiragongo (Kivu Nord, República Democràtica del Congo). També ha estat descrita al riu Orosmayo, al Departament de Rinconada (Jujuy, Argentina).

## Referències

* 1 2 «Trikalsilite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 29 desembre 2019].
# Trikke

El trikke és un vehicle de tres rodes operat amb força humana muscular. El Trikke es fa desplaçar mitjançant un moviment d'eslàlom sobre camí a recórrer i el punt de destinació (amb una ziga-zaga semblant a la que es fa en l'esquí).
Pot ser utilitzat en baixada o una superfície plana. Sobre una superfície plana un Trikke pot arribar a agafar els 30 km/h. Costa amunt requereix un esforç considerable. El domini de la forma correcta és necessari per a una propulsió eficient i requereix una bona pràctica.
A causa de la seva estructura de "tres potes", és estable, però els corredors poden agafar un excés de confiança amb la possibilitat de caure, si no estan ben entrenats.

## Enllaços externs

* Lloc web oficial
# Tossal de Puigferrers

El Tossal de Puigferrers és una muntanya de 678 metres que es troba al municipi de Pinós, a la comarca del Solsonès.

## Referències

* ↑ Aquest topònim no figura al Nomenclàtor oficial de toponímia major de Catalunya, però sí a l'edició digital del mapa de Catalunya de l'ICC (escales 1:10.000 i 1:5.000).
# Twilight Princess

«Twilight Princess» té aquests significats:
* Twilight Princess (Midna), personatge de ficció introduït al videojoc The Legend of Zelda.
* Twilight Princess (Videojoc), videojoc d'acció-aventura del 2006.
# Transversalisme

El transversalisme és un corrent ideològic que defensa la no vinculació amb cap tipus d'idea política preconcebuda. Defensa la superació de l'espectre polític clàssic dividit entre esquerra-dreta, bé situant-se més enllà d'ell, bé fagocitant-lo en acollir-lo en el seu si. Els partits transversals defensen que així prenen les propostes més beneficioses per a la societat i per als ciutadans d'un i d'altre costat de l'espectre clàssic.
A Catalunya, l'exemple més conegut i rellevant d'aquest corrent ideològic és el de la candidatura unitària Junts pel Sí, que es presentà a les eleccions al Parlament de Catalunya el 27 de setembre del 2015, promovent el vot per la independència. Aquesta fou una candidatura transversal perquè integrà partits de centre-dreta (Convergència Democràtica de Catalunya, Demòcrates de Catalunya) i d'esquerres (Esquerra Republicana de Catalunya, Moviment d'Esquerres), a part d'independents provinents d'entitats de la societat civil (Assemblea Nacional Catalana, Òmnium Cultural, Associació de municipis per la independència, Súmate).
# Transunión Mallorca S.L.

Transunión Mallorca és una empresa de transport de passatgers de Mallorca.

## Referències

* ↑ «Huelga de trabajadores de Transunión» (en castellà). Mallorca Diario, 02-07-2013. [Consulta: 14 novembre 2014].

## Enllaços externs

* Web Oficial Arxivat 2010-04-18 a Wayback Machine.
* Diario de Mallorca, 22/11/02
* Foro de El Portal del Autobús Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (castellà)
* Anunci d'escissió entre Nacional Bus, Sociedad Anónima i Tranunión al BORNE (BOE) (castellà)
* Iberoservice se suma a la nova macro empresa de transport discrecional Transunión Mallorca (castellà)