OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Theodor Bergk

Theodor Bergk (12 de maig del 1812 – 20 de juliol del 1881) va ser un filòleg, i una autoritat en poesia grega clàssica.
Va néixer a Leipzig. Després d'estudiar a la Universitat de Leipzig, on es va beneficiar de la instrucció de G. Hermann, va ser nomenat el 1835 al lectorat de llatí a l'escola d'orfes a Halle. Després de posseir càrrecs a Neustrelitz, Berlin i Cassel, va succeir a KF Hermann (1842) com a professor de literatura clàssica a Marburg. En 1852 es va traslladar a Friburg, i el 1857 va tornar a Halle.
El 1868 va renunciar a la seva càtedra, i es va establir per a l'estudi i el treball literari a Bonn. Va morir el 20 de juliol de 1881, a Ragatz (Suïssa), on havia anat per millorar la seva salut.
L'activitat literària de Bergk va ser molt bona, però la seva reputació es basa principalment en el seu treball en relació amb la literatura grega i els poetes lírics grecs. El seu Poetae Lyrici Graeci (1843), i Griechische Litteraturgeschichte (1872–1887) (completat per G. Hinrichs i R. Peppmüller amb l'ajut de papers pòstums de Bergk) són llibres canònics.
També va editar Anacreont (1834), els fragments d'Aristòfanes (1840), Aristòfanes (3a ed., 1872), Sòfocles (2a ed., 1868), una antologia lírica (4a ed., 1890). Entre les seves altres obres es poden esmentar: Augusti Rerum a se gestarum Index (1873); Inschriften römischer Schleudergeschosse (1876); Zur Geschichte und Topographie der Rheinlande in römischer Zeit (1882); Beiträge zur römischen Chronologie (1884).
El seu Kleine philologische Schriften ha estat editat per Peppmüller (1884–1886), i conté, a més d'una llista completa dels seus escrits, un esbós de la seva vida.

## Referències

* Aquest article incorpora text d'una publicació que es troba en domini públic: Chisholm, Hugh. Encyclopædia Britannica (edició de 1911) (en anglès). 11a ed. Cambridge University Press, 1911.
# Tour de Flandes 1981

El Tour de Flandes 1981 va ser la 65a edició del Tour de Flandes. La cursa es disputà el 5 d'abril de 1981, amb inici a Sint-Niklaas i final a Meerbeke després d'un recorregut de 267 quilòmetres. El neerlandès Hennie Kuiper s'imposà per davant dels seus compatriotes Frits Pirard i Jan Raas.

## Classificació final

| | Ciclista | Equip | Temps |
| 1 | Hennie Kuiper (NED) | Daf Trucks-Cote d'Or-Gazelle | 6h 32' 37" |
| 2 | Frits Pirard (NED) | Boule d'Or-Sunair-Colnago | +1' 03" |
| 3 | Jan Raas (NED) | TI-Raleigh-Creda | +1' 06" |
| 4 | Jacques Bossis (FRA) | Peugeot-Esso-Michelin | m. t. |
| 5 | Jean-Luc Vandenbroucke (BEL) | La Redoute-Motobecane | m. t. |
| 6 | Roger De Vlaeminck (BEL) | Daf Trucks-Cote d'Or-Gazelle | +1' 13" |
| 7 | Fons De Wolf (BEL) | Vermeer Thijs-Mimo Salons-Gios | m. t. |
| 8 | Sean Kelly (IRL) | Splendor-Wickes | m. t. |
| 9 | Stefan Mutter (SUI) | Cilo-Aufina | m. t. |
| 10 | Daniel Willems (BEL) | Capri Sonne-Koga Miyata | m. t. |

## Referències

* ↑ «Kuiper, ganó la Vuelta a Flandes» (pdf). El Mundo Deportivo, 06-04-1981, p. 53 [Consulta: 6 març 2015].

## Enllaços externs

* Web oficial
* Resultats a Sitio de ciclismo
* Resultats a les-sports.info
# Transgènesi

Transgènesi és el procés d'introduir un gen exogen anomenat un transgen – dins un organisme viu així l'organisme mostrarà una nova propietat i la transmetrà a la seva descendència (en anglès: offspring) La transgènesi pot ser facilitada pels liposomes, vector plàsmids, vector virals, injecció pronuclear, fusió de protoplast, i canó genètic que injecta ADN.
Un Organisme transgènic és capaç d'expressar gens forans, ja que el seu codi genètic és similar per a tots els organismes. Això significa que una seqüència d'ADN específica es codificarà per a la mateixa proteïna en tots els organismes.

## Ús de plàsmids de bacteris

L'ADN del plàsmid es talla fent servir enzims de restricció, mentre que l'ADN a ser copiat també es talla amb el mateix enzim de restricció produint acabaments enganxosos (sticky-ends). Això permet que l'ADN forà s'hibriditzi amb l'ADN del plàsmid i se segelli amb l'enzim ligasa de l'ADN.
# Tierra de Astorga

Tierra de Astorga és una comarca situada al centre i oest de la Província de Lleó, té 1325,4 km² que són el 8,5% del total provincial, aquesta dividida en 14 termes municipals.

## Geografia

Terra de substrat de roques molt antigues, pissarra i quarsites en la major part, que han evolucionat cap a les formes velles i allomades amb culminacions planes. En les zones baixes hi ha dipòsits de ranya. En general, la Terra de Astorga és de relleu suau que va baixant des de les muntanyes fins a les ribes de l'Órbigo.

## Demografia

La Tierra de Astorga té un poblament concentrat, amb un fort descens poblacional, que és superior fins i tot a la mitjana provincial, exceptuant la ciutat d'Astorga, que no ha estat capaç d'absorbir a una població forçada a emigrar. En 1991, la comarca comptava amb 24.768, que eren un 4,76% del total provincial.

## Comarques Tradicionals

* La Cepeda
* La Valduerna
* Maragatería
* Sequeda

## Municipis

| Nombre | Pob. (2007) |
| Astorga | 12.139 |
| Brazuelo | 346 |
| Lucillo | 450 |
| Luyego | 810 |
| Magaz de Cepeda | 446 |
| Quintana del Castillo | 953 |
| San Justo de la Vega | 2.958 |
| Santa Colomba de Somoza | 503 |
| Santiago Millas | 358 |
| Valderrey | 574 |
| Val de San Lorenzo | 638 |
| Villagatón | 672 |
| Villamejil | 846 |
| Villaobispo de Otero | 655 |
| Total | 22.348 |
# Topoclima

El topoclima o clima local és el clima que afecta sectors molt reduïts de la Terra a causa d'un factor geogràfic diferencial del conjunt de condicions ambientals en què es desenvolupen les comunitats vegetals.
És a dir que el topoclima és l'estudi climàtic referit a una vegetació que es troba en un lloc determinat i subjecte a un clima especial per les característiques geogràfiques que es presenten. Es diferencia del microclima en el fet que l'objecte d'estudi és com afecta el clima a la vegetació.
Per analitzar un topoclima es tenen en compte variables geogràfiques i climàtiques com són: alçada màxima i mínima, percentatge de pendent i direcció del pendent, sòls, temperatura mitjana mensual, precipitació anual, radiació global, evapotranspiració, etc. Existeixen programes informàtics especials per a l'estudi dels topoclimes.

## Referències

* ↑ Topoclima
# Topobibliografia

Una topobibliografia és una bibliografia que recull totes aquelles publicacions que, tot i ser publicades a qualsevol lloc, s'ocupen d'un territori determinat (una localitat, una comarca o un país).

## Vegeu també

* Tipobibliografia

## Referències

* ↑ «Topobibliografia». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Palomares Perraut, Rocío. «Breves consideraciones en torno a la documentación y a las fuentes de información». A: Análisis de fuentes de información de estudios de traducción: creación de una base de datos (Tesis doctoral. Vol. I), 1997 [Consulta: 3 maig 2016].
# Topoli

«Topoli» té aquests significats:

## Crimea

* Topoli (Crimea), població de la República Autònoma de Crimea

## Rússia

* Topoli (Krasnodar), població del krai de Krasnodar, a Rússia
# Toulgoetodes

Toulgoetodes és un gènere d'arnes de la família Crambidae.

## Taxonomia

* Toulgoetodes boudinoti Leraut, 1988
* Toulgoetodes pallida Leraut, 1988
* Toulgoetodes tersella (Zeller, 1872)
* Toulgoetodes toulgoeti Leraut, 1988

## Referències

* ↑ «GlobIZ search». [Consulta: 24 desembre 2018].
# Toulo de Graffenried

Emmanuel 'Toulo' de Graffenried va ser un pilot de curses automobilístiques suís que va arribar a disputar curses de Fórmula 1.
Va néixer el 18 de maig del 1914 a París, França. Va morir el 22 de gener del 2007 a Lonay, Suïssa.

## A la F1

Toulo de Graffenried va participar en la primera cursa de la història de la Fórmula 1, el GP de la Gran Bretanya, disputat el 13 de maig del 1950, que formava part del campionat del món de la temporada 1950 de F1, que va disputar gairebé completa.
Va participar en un total de vint-i-tres curses puntuables pel campionat de la F1, repartides al llarg de sis temporades no consecutives a la F1, les que corresponen als anys 1950, 1951, 1952, 1953, 1954, i 1956.
També va disputar nombroses curses no puntuables pel mundial de la F1.

## Resultats a la F1

| Any | Equip | Xassís | Motor | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | Posició | Punts |
| 1950 | Maserati | Maserati | Straight-4 | GBR Ret | MON Ret | 500 | SUI | FRA 6 | BEL | ITA 6 | | | - | 0 |
| 1951 | Alfa Romeo | Alfa Romeo | Straight-8 | SUI 5 | 500 | BEL | | | | ITA Ret | ESP 6 | | 16è | 2 |
| 1951 | Maserati | Maserati | Straight-4 | | | | FRA Ret | GBR | ALE Ret | | | | 16è | 2 |
| 1952 | Maserati | Maserati | Straight-4 | SUI 6 | 500 | BEL | FRA Ret | GBR 19 | ALE | HOL | ITA DNQ | | - | 0 |
| 1953 | Maserati | Maserati | Straight-6 | ARG | 500 | HOL 5 | BEL 4 | FRA 7 | GBR Ret | ALE 5 | SUI Ret | ITA Ret | 8è | 7 |
| 1954 | Maserati | Maserati | Straight-6 | ARG 8 | 500 | BEL | FRA | GBR | GER | SUI | ITA | ESP Ret | - | 0 |
| 1956 | Maserati | Maserati | Straight-6 | ARG | MON | 500 | BEL | FRA | GBR | ALE | ITA 7 | | - | 0 |

### Resum

| Curses: | Victòries: | Pòdiums: | Poles: | Voltes ràpides: | Punts: |
| 23 | 0 | 0 | 0 | 0 | 9 |
# Toujane

Toujane (àrab: توجان, Tūjān) és una vila de muntanya a uns 22 km al sud-est de Matmata, a la governació de Gabès, situada entre dos cims. A la zona hi ha una àrea natural sensible per l'existència del ginebre vermell.
S'hi han filmat escenes de la pel·lícula La folle de Toujane, de 1974, dirigida per René Vautier.

## Administració

El poble formava part de la delegació o mutamadiyya de Mareth, amb codi geogràfic 51 60 (ISO 3166-2:TN-12), dividit entre quatre sectors o imades:
* Toujane (51 60 61)
* Zemarten (51 60 62)
* Aïn Tounine (51 60 64)
* Dekhilet Toujane (51 60 65)
Però el 2015 es va constituir en delegació independent amb el nom de delegació de Dkhilet Toujane.
Al mateix temps, forma una municipalitat o baladiyya (codi geogràfic 51 26).

## Referències

* ↑ «La folle de Toujane». IMDb. [Consulta: 31 juliol 2009].
* ↑ المعهد الوطني للإحصاء [Institut Nacional d'Estadística] «المصنف الوطني لترميز الوحدات الإدارية» (en àrab i francès). [Publicacions de l'Institut Nacional d'Estadística]. المعهد الوطني للإحصاء [Institut Nacional d'Estadística] [Tunis], 01-12-2012, pàg. 112-115. ISSN: 1737-7838 [Consulta: 18 agost 2021].
* ↑ «قابس : انطلاق العمل في المعتمدية الجديدة دخيلة توجان» (en àrab). nessma.tv, 26-05-2016. Arxivat de l'original el 9 octubre 2019. [Consulta: 4 febrer 2022].
* ↑ «Sites web des municipalités» (en francès). Portail des Collectivités Locales. République Tunisienne. Ministère de l'Intérieur. [Consulta: 31 gener 2023].
# Toulal

Toulal (en àrab تولال, Tūlāl; en amazic ⵜⵓⵍⴰⵍ) és un municipi de la prefectura de Meknès, a la regió de Fes-Meknès, al Marroc. Segons el cens de 2014 tenia una població total de 19.077 persones.

## Persones il·lustres

* Haj Houcine Toulali, músic.

## Referències

* ↑ «Population légale d'après les résultats du RGPH 2014 sur le Bulletin officiel N° 6354». Arxivat de l'original el 26 de desembre 2018. [Consulta: 19 novembre 2015].
# Torrent de la Font de l'Arrel

El torrent de la Font de l'Arrel és un torrent dels termes municipals de Moià i de Castellcir, a la comarca del Moianès.
Es forma en el vessant sud-oest del Pla de la Rovira, des d'on davalla cap al sud-oest, fa durant un breu tram de termenal entre Moià i Castellcir, passa pel nord i nord-oest de la masia de les Berengueres, i s'ajunta amb el Sot del Sastre a llevant dels Plans de la Tuta i a ponent de les Berengueres per formar el torrent de les Berengueres.

## Referències

* El Torrent de la Font de l'Arrel en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Townend Glover

    Aquest autor és citat en taxonomia animal amb el nom «Glover».
Townend Glover (1813*1883-1806) va ser un entomòleg dels Estats Units d'Amèrica.
Va néixer a Rio de Janeiro. La seva mare, Mary Townend va morir quan només tenia sis semanes, i el seu pare, Henry Glover, un comerçant britànic establert a Brasil va morir quan només tenia sis anys. Va ser educat pel seu avi i una tia a Leeds a Anglaterra. Quan tenia dotze anys, el van enviar com aprenent en l'empresa d'un negociant de llana, però va abandonar aquesta carrera quan a l'edat de 21 anys va rebre l'herència del seu pare. Aleshores se'n va anar cap a Múnic (Alemanya) per estudiar l'art.
El 1836 va establir-se als Estats Units i dedicar-se a l'estudi dels paràsits de les pomes. El 1859 va ser el primer a ocupar la catèdra d'història natural a la Universitat de Maryland. Quatre anys després, el 1863, va ser el primer que va obtenir un encàrrec oficial d'entomòleg del govern federal dels Estats Units al Departament d'Agricultura dels Estats Units. Està conegut per la qualitat de les seves il·lustracions.

## Obres

* Journal or Field Book, publicat el 1874com Manuscript Notes from My Journal
* Illustrations of North American Entomology in the Orders of Coleoptera, Orthoptera, Neuroptera, Hymenoptera, Lepidoptera, and Diptera. (1878)

## Taxons

* Aphis gossypii

## Referències

* ↑ Mallis, A. American entomologists. New Brunswick, New Jersey: Rutgers University Press, 1971.
* ↑ Bissell, Theo. L «History of entomology at the university of Maryland». Bulletin of the Entomological Society of America, 66 (3), 1960, pàg. 80-85.
# Tirà reial gros

El tirà reial gros (Pitangus sulphuratus) és una espècie d'ocell de la família dels tirànids (Tyrannidae) i única espècie del gènere Pitangus, si bé molts autors hi inclouen també el tirà reial lictor. Habita zones amb arbres, normalment a prop de l'aigua, des del sud de Texas i gran part de Mèxic, cap al sud, a la llarga d'Amèrica Central fins a Panamà i a Sud-amèrica, des del nord, centre i est de Colòmbia, Veneçuela, Trinitat i Guaiana, cap al sud, per gairebé tot el continent a l'est dels Andes fins al nord de l'Argentina.

## Referències

* ↑ «Tirà reial gros». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 15-1-2021 (català)
# Transaminació

Com transaminació o aminotransferència hi ha dues reaccions químiques. La primera és la reacció entre un aminoàcid i un alfa-ceto àcid. Els grups amino es transfereixen del primer al segon això fa que l'aminoàcid passi a convertir-se en el corresponent cetoàcid. En bioquímica la transaminació es fa amb enzims anomenats transaminases o aminotransferases. Aquest procés és un important pas en la síntesi d'alguns aminoàcids no essencials que no es subministren en la dieta. La quiralitat d'un aminoàcid es determina durant la transaminació. Aquesta reacció utilitza el coenzim PLP, i s'ha demostrat que és una reacció perfecta quinèticament. El producte de les reaccions de transaminació depèn de la disponibilitat de les molècules d'alfa-cetoàcid. Els productes o bé són alanina, aspartat o glutamat. La lisina i la treonina són els dos únics aminoàcids que no sempre experimenten la transaminació. El segon tipus de reacció de transaminació es pot descriure com substitució nucleofílica d'un anió amino a amida a una sal d'amina o d'amoni. Per exemple, l'atac d'una amina primària per l'anió d'una amida primària pot ser emprat per fabricar amines secundàries:
    RNH₂ + R'NH$^−$ → RR'NH + NH₂$^−$
Es poden preparar amines secundàries fent servir Raney nickel (2RNH₂ → R₂NH + NH₃). I finalment les sals d'amoni quaternari poden ser desalquilades usant etanolamina:
    R₄N$^+$ + NH₂CH₂CH₂OH → R₃N + RN$^+$H₂CH₂CH₂OH

## Tipus d'aminotransferases

    La transaminació està mediada per diversos enzims d'aminotransferasa diferents. Aquests poden ser específics per a aminoàcids individuals, o poden ser capaços de processar un grup de similars químicament. Aquest últim s'aplica al grup dels aminoàcids de cadena ramificada, que comprèn leucina, isoleucina i valina. Els dos tipus comuns d'aminotransferases són Alanina aminotransferasa (ALT) i Aspartat aminotransferasa (AST).

## Referències

* ↑ Smith, M. B. and March, J. Advanced Organic Chemistry: Reactions, Mechanisms, and Structure, 5th ed. Wiley, 2001, p. 503. ISBN 0471585890

## Enllaços externs

* http://www.rpi.edu/dept/bcbp/molbiochem/BiochSci/sbello/new_page_2.htm Arxivat 2010-08-18 a Wayback Machine.
* http://www2.ufp.pt/~pedros/bq/urea.htm Arxivat 2006-05-02 a Wayback Machine.
# Tractat de Stettin (1570)

El Tractat de Stettin (Szczecin) va significar l'acabament de la Guerra Nòrdica dels Set Anys i fou signat el 13 de desembre del 1570. El juliol de 1570, Maximilià II d'Habsburg, emperador del Sacre Imperi Romanogermànic va iniciar un congrés a Stettin, amb l'ànim d'acabar amb l'estat de guerra entre Lübeck, Suècia i Dinamarca.
Suècia va ser forçada a pagar 150.000 riksdaler pel rescat de la fortalesa d'Älvsborg. La Unió de Kalmar va ser formalment dissolta i el rei danès va renunciar a tots els seus drets sobre el tron suec. Per la seva banda, Suècia va reconèixer per primera vegada Escània, Blekinge i Halland com a províncies daneses. De la mateixa manera, es va signar un tractat amb Lübeck. Polònia va mantenir Curlàndia i el Principat de Moscou es va apoderar de Tartu. Les disputes quant als emblemes de les tres corones quedaren sense resoldre i va esdevenir font de posteriors conflictes.

## Referències

* ↑ Smith Williams, Henry. The Historians' History of the World: A Comprehensive Narrative of the Rise and Development of Nations as Recorded by Over Two Thousand of the Great Writers of All Ages (en anglès). 17. Hooper & Jackson, Ltd, 1907, p. 29-37. OCLC 22998871.
* ↑ Nordstrom, Byron J. Scandinavia Since 1500 (en anglès), 2000, p. 36. ISBN 0-8166-2098-9.
# Tractat de Surat

El tractat de Surat (7 de març de 1775) fou un acord pel qual Raghunathrao, un dels pretendents al tron maratha va cedir Salsette i Vasai als britànics a canvi de ser restaurat com a peshwa a Poona. Les operacions militars que van seguir són conegudes com a primera Guerra Maratha.

## Vegeu també

* Khanderi
* Tractat de Purandhar

## Referències

* ↑ The Indian Empire By William Wilson Hunter, p. 391
# Torre del Llor

La Torre del Llor és una antiga torre defensiva del municipi de Sant Boi de Llobregat (Baix Llobregat) declarada bé cultural d'interès nacional.

## Descripció

La torre de planta rectangular, construïda amb paredat d'opus spicatum. Avui resta englobada dins la masia del Llor, que conserva altres parets velles, alguna de les quals podria ser contemporània de la torre.
L'eremitori és tallat artificialment a l'argila compacta, amb instruments de ferro. Actualment resta estranyament aïllat, ja que els camps del seu entorn han estat arrasats per construir-hi un parc de tir. El camí, tallat artificialment a la llicorella, arribava fins fa poc a la masia. S'enfila per la carena en direcció a la vall de Torelles.

## Història

Es tracta d'una fortalesa. Fou documentada el 990. És documentada als dos testaments conservats del bisbe Vives de Barcelona. El bisbe, al seu testament definitiu del 995, deixa l'alou del Llor, amb la seva torre, a la Seu de Barcelona.

## Referències

* 1 2 3 4 «Torre de Llor». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 15 febrer 2016].

## Enllaços externs

* «Torre de Llor». Inventari del Patrimoni Arqueològic i Paleontològic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya.
# Trijueque

Trijueque és un municipi de la província de Guadalajara, a la comunitat autònoma de Castella-La Manxa.

## Referències

* ↑ «Provincia de Guadalajara (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 2 maig 2021].
# Unity (Maine)

Unity és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Maine (EUA). Segons el cens del 2000 tenia 486 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Unity tenia 486 habitants, 244 habitatges, i 112 famílies. La densitat de població era de 103,1 habitants/km².
Dels 244 habitatges en un 23,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 29,9% hi vivien parelles casades, en un 13,1% dones solteres, i en un 53,7% no eren unitats familiars. En el 42,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 23,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era d'1,99 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,74.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 21,6% tenia menys de 18 anys, un 15% entre 18 i 24, un 21,8% entre 25 i 44, un 18,9% de 45 a 60 i un 22,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 78 homes.
La renda mediana per habitatge era de 18.333 $ i la renda mediana per família de 30.417 $. Els homes tenien una renda mediana de 29.250 $ mentre que les dones 23.182 $. La renda per capita de la població era de 15.043 $. Entorn del 29,3% de les famílies i el 33,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Unity». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 14 de febrer 2020. [Consulta: 7 d’agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Unity». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Unity (group de música)

Unity és un grup musical de noies neerlandès que està format per Demi van den Bos, Jayda Monteiro da Silva, Naomi Traa i Maud Noordam. Va néixer amb l'objectiu de participar al Junior Songfestival, selecció nacional del seu país, on elles van guanyar. Després a l'Eurovisió Júnior 2020 va aconseguir una quarta posició.

## Premis i candidatures

* Junior Songfestival (2020): Guanyadores del festival.
* Festival de la Cançó d'Eurovisió Júnior (2020): Quarta posició.

## Cançons

* Best Friends (2020)
* Best Friends (Versió acústica; 2020)
* Most Girls (Cover; 2020)
* Have my Heart (2021)
* Ding-A-Dong (Cover; 2021)
* We staan aan (2021)
* Christmas (2021)
* Light it up (2022)
* Let's go on a vacay (2022)

## Referències

* ↑ «Even kennismaken met... UNITY», 21-09-2020. Arxivat de l'original el 2020-09-22.
* ↑ ««UNITY wint nationale finale Junior Eurovisie Songfestival, zonder positief geteste Demi»».
* ↑ «Unity - "Best Friends"».

## Vegeu també

* Països Baixos al Festival de la Cançó d'Eurovisió Júnior

## Enllaços externs

* Perfil oficial a Eurovisió Júnior
# Trédrez-Locquémeau

Trédrez-Locquémeau (en bretó Tredraezh-Lokemo) és un municipi francès, situat a la regió de Bretanya, al departament de Costes del Nord. L'any 2006 tenia 1.392 habitants. El 25 de juliol de 2006 el consell municipal va aprovar la carta Ya d'ar brezhoneg.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 876 | 916 | 932 | 1.069 | 1.155 | 1.250 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes ||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1939-1966 | Joseph Le Calvez | SFIO |
| 1966-1971 | Louis Corson | PCF |
| 1971-1989 | Louis Cado | PS |
| 1989- | Joël Le Jeune | PS |

## Personatges il·lustres

* Jean Conan (1765–1834), escriptor
* Jules Gros, lingüista i celtista
# Trofeu Mancomunitat de municipis de la Safor

El Trofeu Mancomunitat de municipis de la Safor és una torneig de raspall per a jugadors professionals organitzada per la Mancomunitat de Municipis de La Safor.

## Historial

| Any | Campió | Subcampió | Resultat | Trinquet |
| 2013 | Ricard i Moro | Punxa i Canari | 25-20 | Oliva |
| 2012 | Ricard, Miravalles i Sanchis | Moltó i Alberto | 25-10 | Xeraco |
| 2011 | Waldo i Xoto | Blasco i Coeter II | 25-05 | Piles |
| 2010 | Loripet i Dorín | Josep i Coeter II | 25-10 | Bellreguard |
| 2009 | Juan Carlos, Coeter II i Javi | Juan, Galán i Dorín | 25-00 | Bellreguard |
| 2008 | Gorxa, Coeter II i Leandro III | Loripet, Agustí i Vilare | 25-05 | Bellreguard |
| 2007 | Loripet, Agustí i Salva | Armando, Alberto i Dorín | 25-00 | Bellreguard |
| 2006 | Tur i Coeter II | Armando i Alberto | 25-15 | El Zurdo (Gandia) |
| 2005 | Juan i Alberto | Batiste, Javi i Vilare | 25-10 | El Zurdo (Gandia) |
| 2004 | Moro | | | |
| 2003 | Moro | | | |
| 2002 | | | | |
| 2001 | | | | |
| 2000 | Moro | | | |
| 1999 | Moro | Waldo | | |
| 1998 | Moro | | | |

## Enllaços externs

* 2008: Pàgina oficial Arxivat 2009-01-06 a Wayback Machine.