OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Ringgit

El ringgit (en malai ringgit Malaysia o, simplement, ringgit; en l'escriptura tradicional aràbiga ريڠݢيت مليسيا o ريڠݢيت) és la moneda oficial de Malàisia. Normalment s'abreuja RM i el codi ISO 4217 és MYR. Se subdivideix en 100 sen (سين).
La paraula malaia ringgit vol dir "dentat", i originàriament es feia servir per referir-se a les vores serrades dels dòlars espanyols de plata, que circulaven amb freqüència a la regió. Així, el mot es fa servir en malai per designar els dòlars de Malàisia, Brunei i Singapur, però en canvi no la resta de dòlars (com per exemple el dels Estats Units o Austràlia), que els malais anomenen dolar. Així, anteriorment, el rinngit era conegut com el dòlar malaisi, però des del 1975 l'única denominació oficial és la malaia, igual com la fracció, el sen (abans, en anglès, cent). El símbol "$" (o "M$") fou substituït per "RM" a la dècada del 1990.
Va substituir el dòlar malai i del Borneo Septentrional Britànic el 12 de juny del 1967, moneda que va donar lloc als dòlars de Malàisia, Singapur i Brunei. Fins al 1973 totes tres monedes eren intercanviables, però en aquella data el ringgit malaisi va abandonar aquesta unió monetària. Actualment el dòlar de Brunei (BND) continua tenint un canvi fix amb el dòlar de Singapur (SGD) en termes de paritat (1 BND = 1 SGD) i ambdues monedes són intercanviables a efectes comercials en cadascun dels dos estats.
Emès pel Banc Central de Malàisia (Bank Negara Malaysia), en circulen monedes de 5, 10, 20 i 50 sen; també hi havia monedes d'1 ringgit, que foren retirades de la circulació el 7 de desembre del 2005. Els valors dels bitllets són els d'1, 5, 10, 50 i 100 ringgits. Des del 1998 hi ha emissions especials d'alguns bitllets (com els de 5 i 50 RM) que són fetes de polímer (un plàstic especial que en dificulta la falsificació), mentre que la resta són de paper.

## Taxes de canvi

* 1 EUR = 4,7437 MYR (12 d'octubre del 2015)
* 1 USD = 4,1711 MYR (12 d'octubre del 2015)

## Enllaços externs

* Banc Central de Malàisia (anglès) (malai)
# Udaipur (Shekhawati)

Udaipur és una població del Rajasthan, al Shekhawati a 27° 44′ N, 75° 29′ E﻿ / ﻿27.733°N,75.483°E﻿ / 27.733; 75.483 on va ser, sota domini britànic, capital d'una subdivisió. Està situada a uns 100 km al nord-oest de Jaipur (ciutat). Està en una posició fortificada però té pocs restes de fortificacions (només algunes torres). La població el 1901 era de 8.638 habitants i era quarter de la milícia de l'estat de Jaipur. En aquesta ciutats els thakurs de la confederació del Shekhawati es reunien per decidir les accions a emprendre. Antigament el nom de la ciutat fou Kais o Kasumbi.

## Referències

* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Choix des plus belles fleurs

Choix des plus belles fleurs o Selecció de les flors més boniques o Selecció de les més belles flors i algunes branques dels més bells fruits és un llibre de dibuixos d'aquarel·la per l'artista francès Pierre-Joseph Redouté. Té 144 dibuixos en plaques de coure en la reproducció del color.
El títol complet en francès és Choix des plus belles fleurs et de quelques branches de plus beaux fruits. "Dedie à LL. AA. RR. Els princesses Louise et Marie d'Orléans (1827)". Una edició en foli es va imprimir amb pàgines a color a París el 1827.
A partir de maig 1827 fins a juny 1833 144 pàgines especials es van imprimir amb imatges. El treball consistia en 36 parts, cadascuna de les quatre contenien imatges de flors, arbres de flors o fruites.
Redouté era la meitat d'un segle de treball com a professor d'art per a les reines i princeses franceses. Es va dedicar el llibre de belles flors i fruits als seus alumnes les princeses Louise i Marie Christine d'Orléans.

## Referéncies

* ↑ «Gaudi. Redouté. Selección de las flores más bonitas. Selection of the most beautiful flowers».
* ↑ http://www.tematika.com/libros/arte__arquitectura_y_diseno--9/estetica--10/redoute--610658.htm%5BEnllaç+no+actiu%5D
* ↑ «George Glazer Gallery - Antique Botanical Prints - Flower Prints from Redoute's Choix des Plus Belle Fleurs».
* ↑ TASCHEN. «Redouté. Selección de las flores más bonitas». Arxivat de l'original el 2016-06-11. [Consulta: 30 maig 2016].
* ↑ «Rare Book Room».

## Enllaços externs

* Text complet a Internet Archive
* Text a Biodiversity Heritage Library
* Rare Book Room (fotografiat en alta resolució)
# Veľká Lúka

Veľká Lúka és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Banská Bystrica.

## Història

La primera menció escrita de la vila es remunta al 1281.
# Jean-Baptiste Fresez

Jean-Baptiste Fresez (Longwy, 10 de juliol de 1800- Ciutat de Luxemburg, 31 de març de 1867) va ser un pintor luxemburguès d'origen francès. Es va dedicar principalment a les pintures de retrats i paisatges.

## Biografia

A l'edat de dos anys, el 1802, es va traslladar tota la familia a Luxemburg, on el seu pare va treballar en la fàbrica de ceràmica Villeroy & Boch a Rollingergrund-Luxemburg.
JB Fresez va rebre la seva formació a Luxemburg i a l'Acadèmia Reial de Belles Arts de Brussel·les. Més tard, va fer viatges d'estudi a diverses ciutats europees, entre d'altres a París.
Va ser professor d'Art a Luxemburg des de 1824, Jean-Baptiste Fresez va adquirir la nacionalitat luxemburguesa a través d'una opció de 1848. Innovador en els seus mètodes, entre d'altres Fresez va tenir com a alumnes a Pierre Brandebourg i Jacques Sturm.

## Obres

El Museu Nacional d'Història i Art de Luxemburg té una gran col·lecció d'obres de Fresez (retrats, paisatges).
* 1828 Vistes de la ciutat de Luxemburg.
* 1857 Album pittoresque du Grand-Duché de Luxembourg'. Edicions Vic Hoffmann, 1932. Reeditat el 1968 ([Linden i Hansen) l'any 19xx (Éditions Galerie Kutter) el 1990 (Messageries du Livre).
* Villeroy & Boch ha produït una sèrie de plats de porcellana amb representacions de castells de Luxemburg pintats per Fresez.

## Galeria

* Pintura (circa 1828)
* Ceràmica (1857)
* Retrat de Martin Baudouin (1829)

## Bibliografia

* Blanc, P., 1928. J.-B Fresez, portraitiste. Annuaire de la Société des amis des musées.
* Noppeney, M., 1932. Fresez, paysagiste et son époque. Linden & Hansen.
* Mersch, J., 1977. Vues anciennes 1598-1825. Éditions P. Bruck, Luxembourg.
* Namur, A., 1867. Notices sur feu J.-B. Fresez. Imprimerie V. Buck, Luxembourg.
# Beatriz Enríquez de Arana

Beatriz Enríquez de Arana (Santa María de Transierra, Còrdova, 1467 - 1521), amant de Cristòfor Colom.
Beatriz va conèixer Cristòfor Colom a casa d'uns parents el 1487, quan ella tenia vint anys i ell ja era vidu; encara que mai no es van casar, des d'aquell moment van estar ja sempre junts, i el 15 d'agost de 1488 va néixer Hernando Colón. Quan Colom se'n va anar el 1492 cap a Amèrica, va deixar tots els seus fills a cura de Beatriz.
En morir Colom, va deixar la seva fortuna a aquesta dona. Cristòfor Colom va ser governador de les Américas. Va rebre un 10% dels beneficis dels viatges a causa de les Capitulacions de Santa Fe, i va fer que el seu primer fill Diego la tractés com a la seva mare veritable.

## Referències

* 1 2 Díaz-Trechuelo, María Lourdes. Cristóbal Colón (en castellà). Ediciones Palabra, 2006, p.63. ISBN 8498400201.
* ↑ (castellà) Testamento y Codicilo de Cristóbal Colón Arxivat 2012-01-07 a Wayback Machine.
* ↑ (castellà) Luis Arranz Márquez, Cristóbal Colón: misterio y grandeza, p.189

## Bibliografia

* MANZANO MANZANO, Juan. Cristóbal Colón. Siete años decisivos de su vida, 1485-1492. Ediciones de Cultura Hispánica. (ISBN 978-84-7232-482-4). Madrid, 1989.
* DE LA TORRE Y EL CERRO, José. Beatriz Enríquez de Harana y Cristobal Colón. Instituto Hispano-Cubano de Historia de América. (ISBN 978-84-404-9577-8). 1991.
* DÍAZ-TRECHUELO, María Lourdes. Cristóbal Colón. Ediciones Palabra, S.A. (ISBN 978-84-9840-020-5). Madrid, 2006.

## Enllaços externs

* «Beatriz Enríquez de Arana». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Amstel Gold Race 2009

La 44a edició de l'Amstel Gold Race es va disputar el 19 d'abril de 2009, sobre un recorregut de 257,4 km, entre Maastricht i el Cauberg a Valkenburg. Aquesta era la cinquena prova de l'UCI ProTour 2009. El rus Serguei Ivanov en fou el vencedor, després d'imposar-se als seus companys d'escapada, els neerlandesos Robert Gesink i Karsten Kroon.
Els tres primers classificats de l'edició anterior, Damiano Cunego, Fränk Schleck i Alejandro Valverde, prenen part a la cursa, però sols Cunego finalitza entre els 10 primers.
Cal destacar la greu caiguda patida per Fränk Schleck i Matthew Lloyd. Schleck va patir una commoció cerebral i després de ser atès a l'hospital fou donat d'alta. Per la seva banda Lloyd en va sortir més mal parat, en fracturar-se tres vèrtebres.

## Classificació final

| | Ciclista | Equip | Temps |
| 1 | Serguei Ivanov | Team Katusha | 6h 38' 31" |
| 2 | Karsten Kroon | Saxo Bank | m. t. |
| 3 | Robert Gesink | Rabobank ProTeam | + 8" |
| 4 | Philippe Gilbert | Silence-Lotto | m. t. |
| 5 | Damiano Cunego | Lampre-N.G.C. | m. t. |
| 6 | Aleksandr Kólobnev | Team Saxo Bank | m. t. |
| 7 | Simon Gerrans | Cervélo TestTeam | m. t. |
| 8 | Nick Nuyens | Rabobank ProTeam | m. t. |
| 9 | Christian Pfannberger | Team Katusha | m. t. |
| 10 | Andy Schleck | Saxo Bank | m. t. |

## Referències

* ↑ Ivanov se lleva la Amstel Gold Race
* ↑ Resultats a la pàgina oficila de l'UCI
* ↑ Frank Schleck sufre una dura caída en la Amstel Gold Race

## Enllaços externs

* Web oficial de la cursa
# Ringkøbing-Skjern

El municipi de Ringkøbing-Skjern és un municipi danès que va ser creat l'1 de gener del 2007 com a part de la Reforma Municipal Danesa, integrant els antics municipis d'Egvad, Holmsland, Ringkøbing, Skjern i Videbæk. El municipi és situat a l'oest de la península de Jutlàndia, a la Regió de Midtjylland, abasta una superfície de 1488 km² al voltant del Ringkøbing Fjord, que és com un gran llac separat del Mar del Nord per una estreta llengua de terra amb una única sortida a Hvide Sande, en aquest gran llac desemboca el riu Skjern (Skjern Å), el més cabalós de Dinamarca. També formen part del municipi els llacs Stadil Fjord i Vest Stadil Fjord, que malgrat el seu nom no són fiords.
La seu administrativa del municipi està compartida per les ciutats de Ringkøbing (9.775 habitants el 2009) i Skjern (7.622 habitants el 2009). Altres poblacions del municipi:
* Astrup
* Barde
* Borris
* Bølling
* Fjelstervang
* Grønbjerg
* Hemmet
* Herborg
* Hoven
* Hvide Sande
* Højmark
* Kloster
* Lem
* Lyne
* Lønborg
* No
* Nørre Bork
* Rækker Mølle
* Sønder Vium
* Spjald
* Stauning
* Tarm
* Tim
* Troldhede
* Velling
* Videbæk
* Vorgod
* Hee
* Ådum
* Ølstrup

## Consell municipal

Resultats de les eleccions del 18 de novembre del 2009:
| Partit | vots | % vots |
| Socialdemokratiet | 5709 | 18.6 |
| Det Konservative Folkeparti | 1303 | 4.3 |
| Socialistisk Folkeparti | 3049 | 10.0 |
| Kristendemokraterne | 2164 | 7.1 |
| Dansk Folkeparti | 2209 | 7.2 |
| Venstre | 16072 | 52.5 |

### Alcaldes

| Alcalde | Període | Partit |
| Torben Nørregaard | 1-1-2007 a 31-12-2009 | Venstre |
| | 1-1-2010 a ---- | |

## Referències

* ↑ (danès) Resultats de les eleccions municipals al municipi de Ringkøbing-Skjern
# Clairette du Languedoc

El clairette du Llenguadoc és un vi blanc francès amb appellation d'origine contrôlée reconegut el 1948, produït en els pujols situats al nord de Pesenàs, a l'Erau, i el vinyer s'estén sobre les comunes d'Adissan, Aspiran, Le Bosc, Cabrières, Ceyras, Fontès, Lieuran-Cabrières, Nizas, Paulhan, Péret i Saint-André-de-Sangonis. La seva història és tan antiga com la dels vinyers del Llenguadoc. El clairette podria ser un cep introduït pels grecs durant les seves incursions a les vinyes de la Gàl·lia meridional, ja que a la zona, expedicions arqueològiques han trobat àmfores amb el segell GEN F (Genelis Fecit).

## Història

Durant les invasions bàrbares, els vinyers, van ser pràcticament abandonats i la producció de vi depenia de vinyes plantades a jardins o patis. A partir de l'any 900, els cartularis dels capítols catedralicis i de les abadies van marcar la diferència entre vinyes baixes i vinyes elevades. El vinyer de plana va perdurar fins al començament del segle xiv quan, la necessitat de sembrar terres propícies a l'augment de producció, el va desplaçar cap a vessants més infravalorades però més qualitatives. El 1471-1472, el sommelier de Lluis XI va comprar el clairette «picquardentz», un vi blanc sec, i el «claretz», vi blanc dolç. La clairette es vinificava dolça, sota la denominació de «Clairette» o seca sota el nom de «Pîcardan». Al segle xviii, la clairette va esdevenir un raïm «de moda», molt valorizada als mercats.

## Característiques

El vinyer està situat sobre el vessant oest de la vall de l'Erau, a cavall entre dos afluents, el Boyne i el Lergue. Es conrea a terrasses construïdes a terrenys sedimentaris del període Quaternari. El clima d'aquesta zona vinícola és típicament mediterrani. Es caracteritza per hiverns suaus, estius calorosos i secs i fins i tot àrids, i amb escasses precipitacions que es donen sobretot a la tardor. El vent predominant a la zona és la tramontana. La temperatura anual mitjana és de 14,2 °C, superior a la mitjana nacional francesa de 12,2 °C.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 «L'histoire Une tradition depuis 2000 ans» (en francès). AOC Clairette du Languedoc. Arxivat de l'original el 2015-10-05. [Consulta: 21 octubre 2015].
* ↑ «Fichier Clairette-du-languedoc». Arxivat de l'original el 2009-10-24. [Consulta: 21 octubre 2015].
* ↑ Laborieux, p. 58.
* ↑ Laborieux, p. 60.
* ↑ Laborieux, p. 78.
* ↑ Biblioteca nacional de França, manuscrit F.20 486
* ↑ «Le terroir» (en francès). AOC Clairette du Languedoc. Arxivat de l'original el 2015-11-04. [Consulta: 21 octubre 2015].
* ↑ La population et la géographie de Montpellier - Portail Ville de Montpellier

## Bibliografia

* Laborieux, Alain. Muscats, des vins, des terroirs, une histoire. Montpellier: Sud Espace, 1997. ISBN 2-906334-55-3.

## Enllaços externs

* Lloc web oficial del Clairette du Languedoc Arxivat 2015-11-04 a Wayback Machine.
# U-Boot tipus XXIII

Els U-boot tipus XXIII va ser un submarí costaner avançat produït per Alemanya durant la Segona Guerra Mundial. Va ser el primer dels dissenys d'elektroboot, submarins dissenyats per operar i atacar fonamentalment en immersió, en entrar en servei, abans que el conegut tipus XXI. Eren submarins petits pensats per operar en les aigües poc profundes del Mar del Nord, Mar Negre i Mar Mediterrani. Aquest disseny es va realitzar per substituir als desfasats U-Boot tipus II, tot incorporant grans innovacions com un sistema de propulsió i buc optimitzats per la velocitat en immersió, o comptar amb snorkel. Tot i això el seu disseny compacte només permetia transportar 2 torpedes, que a més s'havien de recarregar des de l'exterior de la nau.

## Especificacions tècniques
### Tipus XXIII

Dades d'uboat.netː
* Desplaçament: 234 tones en superfície, 258 t en immersió, màxim de 275 tones
* Eslora: 34,68 m
* Mànega: 3,02 m
* Calat: 3,66 m
* Alçada total: 7,70 m
* Propulsors: motor dièsel en superfície amb 630 CV, motor elèctric amb 580 cavalls en immersió
* Velocitat màxima: 9,7 nusos a superfície; 12,5 en immersió
* Autonomia: 2.600 milles marines a superfície a una velocitat de 8 nusos, 194 milles a 4 nusos en immersió
* Tubs llançatorpedes: 2 a proa (Ø 53,3 cm)
* Canó de coberta: cap canó a coberta
* Profunditat d'immersió: 180 m (màxima)
* Tripulació: de 14 a 18

## Referències

* ↑ Emmerich, Michael. «Typ XXIII». [Consulta: 16 gener 2014].
* ↑ Helgason, Guðmundur. «Technical information for type XXIII». uboat.net. [Consulta: 16 gener 2014].

## Vegeu també

* U-Boots
* Karl Dönitz
# Jean-Baptiste Greuze

Jean-Baptiste Greuze (1725, Tournus – 1805, París) va ser un pintor francès.

## Biografia

Després de realitzar els seus primers estudis de pintura amb Charles Grandon a Lió, Greuze se'n va anar a París el 1750 i va entrar, com a alumne de Charles Joseph Natoire, a l'Acadèmia Reial de Pintura i Escultura.
El 1755, el seu quadre Pare de família explicant la Bíblia als seus fills va obtenir un gran èxit. La seva popularitat es va confirmar amb altres quadres melodramàtics com l'Escena de pecat (Broken Eggs), (1756), i Diderot el va elogiar per la moralitat de les seves imatges. La seva obra Septimi Sever retraient a Caracal·la haver atemptat contra la seva vida (1769) li va permetre ingressar a l'Acadèmia el mateix any.
Va pintar nombrosos retrats i va rebre algunes crítiques per les seves pintures de dones carregades d'erotisme. Va pintar, a més, diferents temes al·legòrics, com L'ofrena d'amor (1769); mitològics com Dana; o religiosos com Santa Maria l'Egípcia; però no van tenir cap repercussió.
La Revolució Francesa de 1789 posà de moda l'antic i les pintures de Greuze caigueren en l'oblit, obligant-lo a viure de les seves classes. El retrat de Napoleó Bonaparte, que li va encarregar en els seus últims anys, no va evitar que morís en la misèria.

## Referències

* ↑ Revista sapiens n.º 206, pàg. 98. (ISNN|1695-2014)
# Beida (Líbia)

Al Bayda' (àrab: البيضاء, al-Bayḍāʾ, pronunciació (?·pàg.)) és la capital de la baladiyya Al-Jabar al-Akhdar, a Líbia, la segona ciutat més important.
És el centre agrícola i comercial de la regió amb una economia essencialment agrícola (blat, vinya, fruita). Desenvolupada a l'entorn del santuari de la tomba de Sīdī Rafas (675), la ciutat fou reconstruïda de nou a partir del 1963 per ser la nova capital de Líbia amb tots edificis governamentals necessaris. Però aquesta idea no es portà a terme i ha passat a ser la capital d'estiu de Líbia.
# Repussar al torn

El repussat al torn és un sistema de conformació de les xapes metàl·liques en un torn, deformant-les manualment mitjançant eines adequades contra un model o matriu. Les formes que es poden obtenir a partir d'una xapa plana són molt variades mantenint una simetria circular.

## Referències

* ↑ Repussat.
* ↑ Repussat. Definició. Pàg. 42.

## Vídeos

El procés de repussat es pot entendre millor observant-lo en directe com es practica.
* Vídeo. Repussat d'una xapa.(anglès)
* Vídeo. Repussat.(anglès)
* Vídeo. Repussat d'una xapa de coure circular a una peça cilíndrica.(francès)
# U-boot tipus V

L' U-Boot tipus V va ser un submarí de butxaca experimental dissenyat per Hellmuth Walter fent servir la seva turbina alimentada per peròxid d'hidrògen. Només es va construir un vaixell, el V-80.

## V-80

Es va construir a les drassanes Germaniawerft de Kiel durant els anys 1939-1940 i estava propulsat per una turbina Walter. Tenia una tripulació de 4 membres i estava desarmat. Es va construir purament per a fer recerca tècnica de les turbines walter. En les seves proves va batre tots els records de velocitat submergida quan va arribar als 28 nusos. Es va retirar del servei a finals de 1942 i es va desballestar a Hela el març de 1945.

## Referències

* ↑ «Type V 80» (en anglès). Uboat.net. [Consulta: 3 març 2020].
# Schaan

Schaan és la ciutat més poblada del principat de Liechtenstein, amb 5.998 habitants el 2019. Es troba al nord de la capital del principat, Vaduz.
# Benoni

«Benoni» té aquests significats:
# Andana lateral

Una andana lateral és una andana situada al costat d'una o més vies ferroviàries o guies en una estació de ferrocarril, una parada de tramvia o una parada d'autobús. Les estacions de plataforma lateral doble, una per a cada sentit del recorregut, és el disseny bàsic de l'estació utilitzat per a les línies ferroviàries de doble via (a diferència de, per exemple, l'andana central, on hi ha una plataforma única entre les vies). Les andanes laterals poden donar lloc a una petjada general més àmplia per a l'estació en comparació amb una andana central on els usuaris poden compartir una sola amplada de plataforma per a qualsevol via.
En algunes estacions, les dues andanes laterals estan connectades per una passarel·la que corre per sobre i per sobre de les vies. Tot i que sovint es proporciona un parell d'andanes laterals en una línia de doble via, una andana lateral sol ser suficient per a una línia de via única.

## Referències

* ↑ Parkinson, Tom.. Rail transit capacity. Washington, D.C.: Transportation Research Board, National Research Council, 1996. ISBN 0-309-05718-3.
# Roberto Urroz Gaztelu

Roberto Urroz Gaztelu és un exfutbolista navarrès, nascut a Pamplona el 16 d'abril de 1976. Ocupava la posició de porter.

## Trajectòria

Es va iniciar a modestos equips navarresos, com el Pamplona i l'Izarra. A la temporada 97/98 fitxa pel CD Numancia en qualitat de tercer porter, per la qual cosa amb prou feines juga. Dos anys després, a la campanya 99/00, el Numancia ha pujat a primera divisió. Urroz hi debutaria a la màxima categoria en un partit. Seria contra el Deportivo de La Corunya, i l'encontre va passar a la posteritat perquè Jacques Songo'o, el porter dels gallecs, va marcar a l'eixida d'un córner al darrer minut, que l'arbitre no va donar com a bo. D'aquesta manera, el resultat va quedar en 1 a 0 per als castellans.
Posteriorment, la carrera d'Urroz va continuar per conjunts més modestos, fins que la temporada 03/04, militant al CD Calahorra, es va haver de retirar a causa d'una lesió. Va esdevindre entrenador, i va portar al River Ebro a Tercera Divisió. El 2006 va retornar com a jugador temporalment, per suplir les baixes a la porteria del Burladés.

## Enllaços externs

* Fitxa del jugador
* Urroz: "Als companys el sono pels cromos"
# Colstrip

Colstrip és una població dels Estats Units a l'estat de Montana. Segons el cens del 2000 tenia 2.346 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Colstrip tenia 2.346 habitants, 825 habitatges, i 674 famílies. La densitat de població era de 201,7 habitants per km².
Dels 825 habitatges en un 48,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 66,8% hi vivien parelles casades, en un 9,6% dones solteres, i en un 18,3% no eren unitats familiars. En el 16,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 2,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,84 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,18.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 34,4% tenia menys de 18 anys, un 6,1% entre 18 i 24, un 28,7% entre 25 i 44, un 27,7% de 45 a 60 i un 3,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 35 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 100,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 55.650 $ i la renda mediana per família de 60.352 $. Els homes tenien una renda mediana de 54.241 $ mentre que les dones 25.234 $. La renda per capita de la població era de 20.336 $. Aproximadament el 5,9% de les famílies i el 7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Colstrip». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Colstrip». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.