OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Gorgònies

Les gorgònies, també conegudes com a ventalls de mar, són antozous octocoral·lis que formen colònies arborescents toves i sèssils presents en tots els oceans del món, especialment en els tròpics i subtròpics.
Abans, les gorgònies formaven un ordre (Gorgonacea), però avui aquest nom es considera sinònim d'Alcyonacea; de fet, les gorgònies estan repartides en tres dels sis subordres de l'ordre Alcyonacea, concretament Calcaxonia, Holaxonia i Scleraxonia.

## Característiques

Les colònies de gorgònies sovint es confonen amb organismes vegetals, a causa del seu aspecte d'arbust, quan en realitat són colònies sèssils formades per milers de pòlips de vuit tentacles.
Aquestes colònies estan formades per una estructura esquelètica, més o menys ramificada segons els gèneres, amb formes arborescents, arbustives o filiformes. La disposició dels pòlips acostuma a ser en un sol pla (d'aquí una altra de les seves denominacions comunes, ventall de mar), enfrontada al corrent d'aigua. Aquesta estructura pot arribar a tenir dos metres d'alt per dos d'ample en algunes espècies.
Els seus esquelets es caracteritzen per posseir una substància proteica, que ells mateixos segreguen, anomenada gorgonina, de naturalesa còrnia, més o menys flexible, segons l'espècie, l'edat de la colònia i la part de la mateixa que s'analitzi. Tant els esquelets, com el cenènquima (teixit colonial que revesteix l'esquelet) i els pòlips, contenen espícules de calcita de diverses mides i formes, que en moltes ocasions són les úniques característiques per a la correcta identificació de les espècies.
Una colònia pot fer alguns decímetres d'alt i ample, però amb només pocs centímetres de gruix. Poden tenir diversos colors, sovint porpra, vermell o groc. Hi ha gorgònies que fan la fotosíntesi, que es poden mantenir en aquaris.

## Ecologia

Cada pòlip de gorgònia té vuit tentacles amb els quals captura plàncton i altres partícules comestibles. Algunes gorgònies tenen algues simbiòtiques o Zooxanthellae, que fan la fotosíntesi. Les gorgònies normalment es troben en aigües superficials, però també se’n troben a alguns milers de metres de fondària.
Altres animals com hidrozous, briozous i estrelles de mar prosperen entre les gorgònies.

## Galeria

* Gorgònia en mars profunds
* Gorgònia fòssil del Miocè a Txèquia

## Notes

* ↑ «WoRMS - World Register of Marine Species - Gorgonacea». [Consulta: 21 febrer 2020].
* ↑ Borneman, Eric H. Aquarium Corals: Selection, Husbandry, and Natural History. Neptune City, NJ 07753: T.F.H. Publications, 2001, p. 464. ISBN 1-890087-47-5.
* ↑ «Photosynthetic gorgonian FAQs». AquaDaily. Arxivat de l'original el 2011-08-11. [Consulta: 31 gener 2009].
* ↑ Haywood, Martyn; Sue Wells. The Manual of Marine Invertebrates. Morris Plains, NJ: Tetra Press:Salamander Books Ltd., 1989, p. 208. ISBN 3-89356-033-5.

## Referències

* Sprung & Delbeek (1997), The Reef Aquarium, p. 31-32
# Goodland (Florida)

Goodland és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Florida. Segons el cens del 2000 tenia 320 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Goodland tenia 320 habitants, 186 habitatges, i 88 famílies. La densitat de població era de 588,3 habitants/km².
Dels 186 habitatges en un 8,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 43% hi vivien parelles casades, en un 2,2% dones solteres, i en un 52,2% no eren unitats familiars. En el 41,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 19,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era d'1,72 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,25.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 7,2% tenia menys de 18 anys, un 2,2% entre 18 i 24, un 25% entre 25 i 44, un 33,1% de 45 a 60 i un 32,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 53 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 110,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 26.739 $ i la renda mediana per família de 27.279 $. Els homes tenien una renda mediana de 22.083 $ mentre que les dones 27.059 $. La renda per capita de la població era de 22.893 $. Entorn del 13% de les famílies i el 14% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Goodland». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 2 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Goodland». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Goodison Park

El Goodison Park és un estadi de futbol de la ciutat de Liverpool, Anglaterra. Inaugurat el 1892 té capacitat per 40.103 espectadors i és la seu de l'Everton Football Club, club històric de la Premier League.

## Història

Va ser el segon estadi de l'Everton Football Club després de la seva modança de l'altre gran estadi de la ciutat de Liverpool, Anfield.
A Goodison Park s'hi van jugar les finals de la Copa d'Anglaterra del 1894 i del 1910. Però el millor partit jugat en aquest estadi és la semifinal de la Recopa d'Europa entre l'Everton i el Bayern de Múnic del 1985. En aquest mític estadi també s'hi van jugar cinc partits del Mundial de futbol del 1966.
Des de l'any 2013, el video-joc Fifa 14 recull l'estadi dins el seu joc amb la màxima definició i detall.

## Enllaços externs

* Goodison Park a The Everton Collection
* Goodison Park a TripAdvisor
# Gramàtics alexandrins

Els gramàtics alexandrins van ser un conjunt de filòlegs i acadèmics literaris que van desenvolupar-se al voltant de l'Alexandria hel·lenística entre els segles iii i II aC, quan la ciutat era el centre de la cultura hel·lenística. Tot i el nom, l'obra dels gramàtics alexandrins mai es va centrar en la gramàtica, ja que la pròpia gramàtica moderna no va existir fins al segle I aC. Durant el període hel·lenístic i en èpoques posteriors, els "gramàtics" eren bàsicament acadèmics preocupats amb la restauració, la correcta lectura, explicació i interpretació dels textos clàssics, incloent també la crítica literària. No obstant, i a diferència de l'aticisme, el seu objectiu no era reformar el grec de la seva època. Els gramàtics alexandrins van iniciar la revisió crítica dels clàssics de la literatura grega, principalment Homer. Els seus estudis van acabar essent molt influents, marcant el principi de la tradició gramatical occidental. Des dels seus inicis, un costum típic i de biax metodològic va ser el centrar el comentari i l'anàlisi en frases descontextualitzades.

## Membres destacats

Alguns dels membres més destacats dels gramàtics alexandrins van ser els següents:
* Zenòdot d'Efes (m. c. 280 aC): Primer superintendent de la biblioteca d'Alexandria i editor d'Homer.
* Cal·límac de Cirene (m. c. 260 aC): Poeta, crític i acadèmic que va catalogar la biblioteca.
* Aristòfanes de Bizanci (c. 257 aC - c. 185 aC): Editor d'Homer i inventor de la ortografia politònica del grec clàssic.
* Aristarc de Samotràcia (c. 220 - 143 BCE): Responsable de l'edició crítica més important dels poemes homèrics.
* Dionís Trax (170 aC - 90 aC): Acadèmic especialista en Homer i estudiant d'Aristarc, el qual va publicar una gramàtica del grec, tot i que no va tractar la sintaxis.
* Dídim d'Alexandria el vell: (c. 63 aC - 10 aC): Especialista en poetes lírics i còmics, el qual va compilar i transmetre les obres dels seus predecessors.

## Referències

* ↑ Forbes, 1933, p. 105.
* ↑ Frede, 1987.
* ↑ Cruttwell, 1877.
* ↑ Forbes, 1933, p. 112.
* 1 2 Thogmartin, 1984, p. 344.
* ↑ Harris, 1981.

## Bibliografia

* Cruttwell, Charles Thomas. «A History of Roman Literature: From the Earliest Period to the Death of Marcus Aurelius», 1877. Arxivat de l'original el 2008-12-02. [Consulta: 31 agost 2017].
* Forbes, P. B. R. «Greek Pioneers in Philology and Grammar». The Classical Review. Cambridge University Press, 47, 3, 01-07-1933, pàg. 105. DOI: 10.1017/s0009840x00062028. JSTOR: 699069.
* Frede, Michael. «The Origins of Traditional Grammar». A: Essays in Ancient Philosophy. U. of Minnesota Press, 1987, p. 338–359. ISBN 978-0-8166-1275-8.
* Harris, Roy. The Language Myth. Londres: Duckworth, 1981.
* Thogmartin, Clyde «Tense, Aspect, and Context in French Narrative». The French Review, 57, 3, 01-02-1984, pàg. 344–349. JSTOR: 392746.
# Gran Aliança de Tots els Progressistes

La Gran Aliança de Tots els Progressistes (All Progressives Grand Alliance APGA) és un partit polític de Nigèria. Va ser fundar per personalitats polítiques, moltes d'elles igbos, destacant el general Chukwuemeka Odumegwu Ojukwu, l'antic president de Biafra.
A les eleccions legislatives del 12 d'abril del 2003, el partit va guanyar 1.4% de vots populars i 2 de 360 escons en la Cambra de Representants de Nigèria i cap seient al Senat. El seu candidat a les eleccions presidencials del 19 d'abril de 2003 fou el general (retirat) Chukwuemeka Odumegwu Ojukwu que va obtenir el 3.3% del vot. Ojukwu va competir altre cop per la presidència a les eleccions del 2007 però fou derrotat per Umaru Yar’Adua, del governant Partit Democràtic dels Pobles de Nigèria (PDP)
A les eleccions per governadors d'abril del 2011, Rochas Okorocha (APGA), va ser elegit governador de l'estat d'Imo amb un 15% més de vots que el governador sortint Ikedi Ohakim (PDP) fent el present a dos estats, sent l'altra l'estat d'Anambra on el partit tenia major força.
Dins febrer 2013, una facció dissident del partit dirigida pel Governador Okorocha de l'estat d'Imo, se'n va separar i es va fusionar amb el Congrés d'Acció de Nigèria (NAC), amb el Partit dels Pobles de Tota Nigèria (ANPP) i amb el Congrés pel Canvi Progressista (CPC) per formar el Congrés de Tots els Progressistes (APC). El president Nacional de l'APGA, Victor Umeh, va distanciar al partit de la iniciativa personal d'Okorocha, el qual fou expulsat del partit i s'està considerant d'iniciar un procés judicial per retirar-li el càrrec en haver-lo aconseguit en les llistes de l'APGA. El governador Peter Obi de l'estat d'Anambra i molts altres van romandre lleials i van matneir la fortalesa del partit.

## Bandera

La bandera oficial, o almenys hissada a la seva seu central, és horitzontal groga sobre blanc, amb un triangle verd al pal ocupant un terç de la bandera. No obstant hi ha fotos de una bandera horitzontal verda, groga i blanca, i una altra de vertical amb els mateixos colors i el seu símbol, el gall vermell i negre, al centre, sota el qual les lletres APGA en verd, i el nom complet en negre a la línia superior de la bandera ocupant els tres colors (ALL PROGR al verd; ESSIVE GRA al groc i N ALLIANCE al blanc); una variant no porta les lletres però el gall està dins d'un segell rodó, format per dos anells negres entre els quals hi ha el nom del partit complet en lletres negres.

## Referències

* ↑ Maram, Mazen «Nigerian Biggest Opposition Parties Agree to Merge». Bloomberg, 07-02-2013 [Consulta: 11 febrer 2013].
# Gramós

Gramós és un nucli del municipi de la Ribera d'Urgellet, a l'Alt Urgell. Actualment només hi viu una persona, situat a la vall d'Elins a l'esquerra del riu de Pallerols. Hi ha l'església de Sant Lliser, amb copatró de Sant Martí, documentada al segle x. Fou de la senyoria de Francesc de Vilanova i al segle xii del marqués de Benavent.

## Referències

* ↑ GGCC, Ribera d'Urgellet: Gramós.
# Gran Albània

El terme Gran Albània es refereix als territoris que es troben més enllà de les fronteres de l'actual Albània i que els nacionalistes albanesos reclamen com a pròpies. Aquestes exigències s'estenen a regions del nord de Grècia, Macedònia del Nord, Montenegro, Sèrbia i Kosovo. A tots els territoris, a excepció de la regió grega de l'Epir, existeix una minoria albanesa força important.
# Grand Prix de la FIDE 2017

El Grand Prix de la FIDE 2017 (oficialment, en anglès: FIDE Grand Prix 2017) fou una sèrie de quatre torneig d'escacs que forma part del cicle de classificació pel Campionat del món d'escacs de 2018 que va tenir lloc durant el 2017. Els dos primers classificats ocuparen dues places pel Torneig de Candidats del 2018.
La FIDE i Agon decidiren ampliar de 16 a 24 jugadors i els quatre torneigs hi participaren 18 dels jugadors que s'enfrontarien pel sistema suís a nou rondes. Els jugadors només podrien jugar tres del quatre torneigs.

## Jugadors

Els que podrien formar part eren només jugadors amb més de 2700 d'Elo i seleccionats amb les següents prioritats: el campió del món i el finalista del darrer campionat del món, els quatre semifinalistes de la Copa del món de 2015, els vuits millors jugadors amb Elo més alt, el millor classificat de l'Associació d'escacs professional i finalment vuit jugadors seleccionats per l'organització. En el cas que algun dels jugadors nominats declinés participa-hi, seria substituït pel següent jugador amb Elo més alt i superior a 2700.

## Els premis en metàl·lic i punts Grand Prix

Els premis en metàl·lic varen ser de 130.000 € per cada torneig del Grand Prix, 520.000 € en total els quatre torneigs. Els premis es repartirien segons la classificació dels jugadors i en cas d'empat es repetirien tant els imports com els punts de Grand Prix en parts iguales.
| Lloc | Torneig del Grand Prix | Punts Grand Prix |
| 1 | 20.000 € | 120+50 |
| 2 | 15.000 € | 110+30 |
| 3 | 12.000 € | 100+10 |
| 4 | 11.000 € | 90 |
| 5 | 10.000 € | 80 |
| 6 | 9.000 € | 70 |
| 7 | 8.000 € | 60 |
| 8 | 7.000 € | 50 |
| 9 | 6.000 € | 40 |
| 10 | 5.000 € | 30 |
| 11 | 4.250 € | 20 |
| 12 | 4.000 € | 10 |
| 13 | 3.750 € | 8 |
| 14 | 3.500 € | 6 |
| 15 | 3.250 € | 4 |
| 16 | 3.000 € | 3 |
| 17 | 2.750 € | 2 |
| 18 | 2.500 € | 1 |

## Referències

* ↑ «The FIDE Grand Prix, Remade». chessbase.com. [Consulta: 27 abril 2016].
* 1 2 «Reglament del Grand Prix 2016-17». fide.com. [Consulta: 27 abril 2016].
# Gran Croàcia

Gran Croàcia (en croat:Velika Hrvatska) és un concepte polític irredemptista que propugna el retorn a l'administració croata de totes aquelles les terres que formaren part de la històrica Croàcia abans de les invasions islàmico-otomanes del segle xv, xvi i xvii. Aquest concepte fou reclamat pel nacionalisme croat durant la major part del segle xx, especialment durant l'era del Regne de Iugoslàvia, la Segona Guerra Mundial i la Guerra dels Balcans dels anys noranta.

## Vegeu també

* Imperi Otomà
* Croàcia
# Grand View Estates

Grand View Estates és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Colorado. Segons el cens del 2000 tenia 691 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Grand View Estates tenia 691 habitants, 243 habitatges, i 201 famílies. La densitat de població era de 211,7 habitants per km².
Dels 243 habitatges en un 39,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 76,1% hi vivien parelles casades, en un 3,3% dones solteres, i en un 16,9% no eren unitats familiars. En l'11,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 3,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,84 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,11.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,6% tenia menys de 18 anys, un 6,2% entre 18 i 24, un 30,4% entre 25 i 44, un 31,4% de 45 a 60 i un 6,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 104,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 66.250 $ i la renda mediana per família de 70.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 56.625 $ mentre que les dones 30.855 $. La renda per capita de la població era de 27.616 $. Entorn del 3,2% de les famílies i l'1,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Grand View Estates». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 18 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Grand View Estates». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 18 juliol 2010].
# Gretna (Louisiana)

Gretna és una població dels Estats Units a l'estat de Louisiana. Segons el cens del 2000 tenia 17.423 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Gretna tenia 17.423 habitants. La densitat de població era de 1.922 habitants/km².
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,8% tenia menys de 18 anys, un 10,2% entre 18 i 24, un 30,6% entre 25 i 44, un 21,4% de 45 a 60 i un 14% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 98,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 28.065 $ i la renda mediana per família de 31.881 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.259 $ mentre que les dones 21.019 $. La renda per capita de la població era de 15.735 $. Entorn del 20,8% de les famílies i el 24,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* ↑ «Geographic Comparison Table- Gretna». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
* ↑ «Fact Sheet- Gretna». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 7 agost 2010].
# Had Al Gharbia

Had Al Gharbia (en àrab حد الغربية, Ḥad al-Ḡarbiyya; en amazic ⵃⴷⴷ ⵖⵔⴱⵢⵢⴰ) és una comuna rural de la prefectura de Tanger-Assilah, a la regió de Tànger-Tetuan-Al Hoceima, al Marroc. Segons el cens de 2014 tenia una població total de 12.274 persones.

## Referències

* ↑ «Population légale d'après les résultats du RGPH 2014 sur le Bulletin officiel N° 6354». Arxivat de l'original el 22 d’octubre 2017. [Consulta: 19 novembre 2015].
# Hacı Sûfi Burhâneddin Musa Bey

Hacı Sûfi Burhâneddin Musa Bey (Hadjdji Sufi Burhan al-Din Musa Beg) fou emir o beg (bey) de la dinastia dels Karaman-oğlu. Apareix com governant a Mut (Mersin), Turquia vers 1352 a 1356. El seu parentiu amb altres emirs de la dinastia és desconegut. El qualificatiu d'Hadjdji (el que ha fet la peregrinació) el relacionaria amb Pasha Musa Beg, mort el 1345.

## Bibliografia

* Claude Cahen, Pre-Ottoman Turkey: a general survey of the material and spiritual culture and history c. 1071-1330, traducció de J. Jones-Williams (Nova York: Taplinger, 1968), 281-2.
Beilicats d'Anatòlia :
# Hacı İvazzade Mehmed Paixà

Hacı İvazzade Mehmed Paşa (otomà: Iwad Mehmed Paixà) fou gran visir de l'Imperi Otomà, d'origen albanès, del 1739 al 1740. El seu nom Haci (otomà antic Hadjdji) vol dir Pelegrí (per haver fet la peregrinació a la Meca). Iwan era el servei a l'Estat.
Va exercir diversos càrrecs al servei de l'estat a Belgrad (1689) i Jedda (1696, aquí va fer la peregrinació) i després va tornar a Istanbul. Hekimoğlu Ali Pasha el va ascendir el 1732 i el 1735 va arribar al rang de visir i per unes setmanes fou caimacan a Istanbul i després sandjakbegi de Nigbolu i de Vidin, on va enfrontar atacs austríacs i va tenir cert èxit en rebutjar-los ocupant algunes fortaleses: Hirsova, Fethülislam (a Sèrbia, moderna Kladovo), Semendire (a Sèrbia, moderna Smederevo), Mehadiye (a Romania, moderna Mehadia) i Yeñi Palanka.
Era comandant en aquest front quan fou nomenat gran visir (23 de març de 1739) en substitució de Yeğen Mehmed Pasha, del que va seguir les línies mestres, combinant contactes diplomàtics amb intents de recuperar Belgrad. Va aconseguir una gran victòria a la batalla de Belgrad contra l'imperial Oliver Wallis (que tenia 56.000 homes més la cavalleria lleugera, artilleria i irregulars), batalla que es va lliurar a Grocka (otomà Hisardjik), prop de Belgrad, el 22 de juliol de 1739, obligant Wallis a retirar-se després de perdre tres mil homes i set mil de ferits, cosa que li va permetre assetjar Belgrad el 26 de juliol. Les negociacions van portar a la pau de Belgrad (1 a 18 de setembre de 1739).
Uns disturbis a Istanbul el juny de 1740 foren aprofitats per Beshir Agha i la Walida Sultan (la Reina Mare) per fer revocar a Ivaz el dia 23 de juny. Fou enviat com a governador de Jedda i després de la Canea (Hanya). En tres anys va passar pels governa de Salònica, Hercegovina (Herzek), Bòsnia, Negropont (Eghriboz) i altre cop a Creta. El seu darrer destí fou Lepant (Aynabakht) on va morir el juliol de 1743.

## Referències

* Histoire de l'Empire ottoman, depuis son origine jusqu'à nos jours, par J. von Hammer; traduit de l'allemand par J. J. Hellert, Volum 1 a 18
Gran visir otomà :
# Haigneville

Haigneville és un municipi francès situat al departament de Meurthe i Mosel·la i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 51 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Haigneville era de 51 persones. Hi havia 20 famílies, de les quals 4 eren unipersonals (4 dones vivint soles i 4 dones vivint soles), 4 parelles sense fills i 12 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 18 habitatges, 17 eren l'habitatge principal de la família i 2 eren segones residències. 17 eren cases i 1 era un apartament. Dels 17 habitatges principals, 11 estaven ocupats pels seus propietaris i 6 estaven llogats i ocupats pels llogaters; 1 tenia dues cambres, 2 en tenien tres, 5 en tenien quatre i 9 en tenien cinc o més. 14 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 6 habitatges hi havia un automòbil i a 11 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Haigneville el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 4 |
| 0 | 65 a 69 | 0 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 4 | 45 a 49 | 4 |
| 0 | 40 a 44 | 0 |
| 4 | 35 a 39 | 0 |
| 4 | 30 a 34 | 8 |
| 0 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 4 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 4 | 5 a 9 | 0 |
| 8 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 28 persones, 25 eren actives i 3 eren inactives. De les 25 persones actives 22 estaven ocupades (10 homes i 12 dones) i 3 estaven aturades (2 homes i 1 dona). De les 3 persones inactives 1 estava jubilada i 2 estaven estudiant.

### Activitats econòmiques

Dels 3 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa extractiva, 1 d'una empresa de comerç i reparació d'automòbils i 1 d'una empresa classificada com a «altres activitats de serveis».
L'any 2000 a Haigneville hi havia 3 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 267 hectàrees.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Exploitations agricoles
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Haigneville a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Haigneville a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.