OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Takhi-i-Hulagu

Takhi-i-Hulagu (el Tron d'Hulagu) fou un feu que va crear Tamerlà integrat per l'Azerbaidjan, Arran, Rayy, Xirvan, Gilan Mazanderan, Mughan, Derbent i Anatòlia, que el 1996 va concedir al seu fill Miran Xah, amb capital a Tabriz. Miran Xah va governar aquest territori fins que les disputes amb la seva dona Khanzada, van provocar una denúncia d'aquesta a Tamerlà, que després d'una estirada d'orelles va obrir una investigació que va culminar amb la destitució de Miran Xah avançat el 1399. El feu fou donat llavors a l'hereu designat Muhammad Sultan ibn Jahangir. El príncep Mihran va haver de marxar a la cort del seu pare on va restar fins al 1403 quan va morir Muhammad Sultan, i el feu amb la preeminència sobre tots els prínceps i dinasties de l'oest fou concedit a un fill de Miran Xah, de nom Muhàmmad Úmar ibn Mihran Xah. Miran Xah fou autoritzar a anar a Bagdad amb el seu fill Abu Bakr ibn Mihran Xah, que n'havia estat nomenat governador supeditat al seu germà. El 1404 Miran Xah fou autoritzat a anar a Arran; a la tardor del 1404 l'ambaixador castellà Clavijo el va trobar governant a Sultaniyya. A la mort de Tamerlà el 18 de febrer de 1405, els governadors i prínceps no van respectar a Umar i d'altra banda van esclatar discòrdies entre aquest i Abu Bakr (al que donava suport el seu pare); Abu Bakr es va apoderar de Tabriz; Umar la va recuperar però el 1406 tornava a estar en mans del primer. Umar va morir en alguna lluita el 1407 i el 1408 Miran Xah va morir en una batalla contra els Kara Koyunlu. Abu Bakr el va seguir poc després i el feu es va extingir dominat pels kara koyunlu.

## Llista de prínceps (dinasties mihrànida i jahangírida)

* Miran Xah 1396-1399
* Muhàmmad Sultan ibn Jahangir 1399-1403 (dinastia jahangírida)
* Muhàmmad Úmar ibn Mihran Xah 1403-1407 (des de 1406 només nominal)
* Abu Bakr ibn Mihran Xah 1406-1408 (1406 a 1407 rebel)

## Bibliografia

* Enciclopèdia de l'Islam, article Tabriz.
# Tempel (cràter)

Tempel és el romanent d'un cràter d'impacte de la Lluna. La seva vora externa ha estat erosionada i remodelada per impactes posteriors i fluxos de lava. Està unit a la vora oriental del cràter Agrippa, en una àrea que ha ressorgit per efecte d'antics fluxos de lava. A més de 40 km a sud-oest apareix Godin, i 25 km a l'est es troba el petit cràter en forma de bol Whewell.
* Localització de Tempel (centre de la imatge)
* Godin (esquerra) i Agrippa (a dalt), amb Tempel adossat a la seva dreta (Instantània del Telescopi Òptic Nòrdic)
El seu diàmetre és de 45 km de llarg i té 1300 metres de profunditat. A més, cobreix una àrea de més de 600 km², i el seu perímetre és d'uns 100 km.
Presenta una bretxa en la vora nord-oest que forma una protrusió que segueix la vora d'Agrippa. Existeixen llacunes més petites en la vora sud, i la superfície interior relativament plana del cràter està unida per aquestes esquerdes en forma de vall a l'exterior cobert de lava. Des d'aquí el flux es pot seguir cap a l'est, fins que s'uneix a la Mare Tranquillitatis. Poc de la vora original roman intacte, i la formació és ara un seguit irregular i vagament circular de llomes arrodonides.
El cràter porta el nom de l'astrònom Ernest W. Leberecht Tempel, descobridor entre d'altres dels cometes 9P/Tempel (Tempel 1) i 10P/Tempel (Tempel 2).

## Referències

* (WGPSN), IAU Working Group for Planetary System Nomenclature. «Gazetteer of Planetary Nomenclature. 1:1 Million-Scale Maps of the Moon» (en anglès). UAI / USGS, 13-02-2013. [Consulta: 6 abril 2016].
* Andersson, L. E.; Whitaker, E. A.,. NASA Catalogue of Lunar Nomenclature (en anglès). NASA RP-1097, 1982.
* Blue, Jennifer. «Gazetteer of Planetary Nomenclature» (en anglès). USGS, 25-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Bussey, B.; Spudis, P.. The Clementine Atlas of the Moon (en anglès). Nueva York: Cambridge University Press, 2004. ISBN 0-521-81528-2.
* Cocks, Elijah E.; Cocks, Josiah C.. Who's Who on the Moon: A Biographical Dictionary of Lunar Nomenclature (en anglès). Tudor Publishers, 1995. ISBN 0-936389-27-3.
* McDowell, Jonathan. «Lunar Nomenclature» (en anglès). Jonathan's Space Report, 15-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Menzel, D. H.; Minnaert, M.; Levin, B.; Dollfus, A.; Bell, B. «Report on Lunar Nomenclature by The Working Group of Commission 17 of the IAU» (en anglès). Space Science Reviews, 12, 1971, pàg. 136.
* Moore, Patrick. On the Moon (en anglès). Sterling Publishing Co, 2001. ISBN 0-304-35469-4.
* Price, Fred W. The Moon Observer's Handbook (en anglès). Cambridge University Press, 1988. ISBN 0521335000.
* Rükl, Antonín. Atlas of the Moon (en anglès). Kalmbach Books, 1990. ISBN 0-913135-17-8.
* Webb, Rev. T. W.. Celestial Objects for Common Telescopes, 6ª edición revisada (en anglès). Dover, 1962. ISBN 0-486-20917-2.
* Whitaker, Ewen A. Mapping and Naming the Moon (en anglès). Cambridge University Press, 2003. 978-0-521-54414-6.
* Wlasuk, Peter T. Observing the Moon (en anglès). Springer, 2000. ISBN 1-85233-193-3.

## Vegeu també

* Llista de cràters lunars
* Selenografia
# Tallarol esparverenc

El tallarol esparverenc (Curruca nisoria; syn: sylvia nisoria), és una espècie d'au passeriforme dins de la família dels sílvids (Sylviidae). El seu estat de conservació es considera de risc mínim.

## Taxonomia

Aquesta espècie estava classificada en el gènere Sylvia, però el Congrés Ornitològic Internacional, en la seva llista mundial d'ocells (versió 10.2, 2020) el transferí al gènere Curruca. Segons el Handook of the Birds of the World i la quarta versió de la BirdLife International Checklist of the birds of the world (Desembre 2019), aquest tàxon apareix classificat encara dins del gènere Sylvia.

## Descripció

Presenta una grandària gran per amb una longitud d'uns 15 a 17 cm, una envergadura d'uns 24 a 26 cm, i un pes de 26 a 30 g. Els adults són de color gris mat, d'un to més fosc al voltant dels ulls, que són surtints amb l'iris de color groc. El pap, coll, pit, ventre, i flancs, són d'un color blanquinós entapissat de mitges llunes en to gris. Les ales són més fosques amb plomes grises i marrons. Potes marró rosaci. Femelles i mascles a penes es diferencien, sent el plomatge del mateix color. Els exemplars immadurs ostenten un plomatge d'un to més apagat.

## Localització

El tallarol esparverenc té una presència ocasional, és a dir, poc comuna o accidental. Aquesta espècie s'estén i reprodueix per bona part d'Europa central i a través de la major part d'Àsia temperada. Últimament està disminuint la seva població en en algunes àrees i en països, la qual cosa és a causa de la pèrdua del seu hàbitat que està sent amenaçat per una agricultura intensiva. És un ocell migratori, passant així els hiverns en l'Est d'Àfrica.

## Hàbitat

Es localitza en camps oberts, on la vegetació és majoritàriament arbustiva, ja que és entre la mala herba i en els matolls on aquesta ocell construirà els seus nius.

## Referències

* ↑ «Tallarol esparverenc». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 27/11/2021(català)
* 1 2 del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 632. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Barred Warbler. Curruca nisoria (formerly as: Sylvia nisoria)» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2016. [Consulta: 15 juliol 2022].
* ↑ «Taxonomic Updates IOC» (en anglès). Congrés Ornitològic Internacional, 25-07-2020. [Consulta: 5 agost 2022].
# Teresa Rajadell

Teresa Rajadell (Barcelona, segle xvi - 1553) fou una religiosa reformadora catalana.
Teresa Rajadell va ser monja de l'antic monestir de clarisses de Santa Clara de Barcelona, que al segle xv es va reconvertir a l'orde de Sant Benet, situat prop de la porta de Sant Daniel. Tot el que sabem de Teresa és gràcies al seu epistolari amb Ignasi de Loiola, que va conèixer entre els anys 1524 i 1526.
Ignasi va ser el seu mestre i director espiritual fins que va marxar cap a Itàlia. La primera carta que li escriu des d'aquest país és considerada una de les millors escrites per Ignasi en el tema de la direcció espiritual. Data del 18 d'abril de 1536. La història de Teresa va indissolublement lligada al seu monestir, ja que juntament amb la priora, Jerònima Oluja, i nou monges més, volia fer una reforma canònica i espiritual del monestir, perquè considerava que amb els pas de clarisses a benedictines, la comunitat s'havia relaxat molt. Es conserven cinc cartes escrites per Ignasi des dels anys 1536 a l'any 1549, set cartes escrites per Teresa des dels anys 1549 a 1552, i quatre cartes escrites conjuntament amb la priora a Ignasi i dues a Juan de Polanco, secretari de la Companyia.
És curiós que sempre fossin elles dues les signants de les cartes, o Teresa únicament, però que només es conservin dues cartes de la priora. La deficient ortografia i expressió de la cartes escrites per Jerònima ens porta a pensar que la priora feia servir a Teresa com a redactora i que Teresa s'emparava del poder de la priora. Totes les cartes informen Ignasi de les novetats del monestir, però sobretot de la necessitat de la reforma, que es veu agreujada l'any 1546 quan s'escull de manera irregular la nova abadessa, acusada de simonia, i les monges reformistes es neguen a retre-li obediència. A partir d'aquell moment encapçala Teresa una lluita escrita aferrissada per tal d'aconseguir crear una nova comunitat sota l'autoritat de la Companyia de Jesús. Ignasi s'hi nega i intervenen el rei i altres autoritats.
Les monges reformistes, entre les quals Teresa, pateixen maltractaments de la nova abadessa: no els deixa parlar amb els parents, els treu les racions de pa i aliments i les amenaça d'empresonar-les o treure-les del monestir. Així, la situació en el monestir es fa insuportable. Ignasi segueix defensant que la reforma es faci dins del monestir i Teresa segueix demanant un impossible fins que finalment l'any 1553 es posa malalta i mor.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Teresa Rajadell». Diccionari Biogràfic de Dones. Barcelona: Associació Institut Joan Lluís Vives Web (CC-BY-SA via OTRS).
# Tarragona (Davao Oriental)

Tarragona és un municipi de quarta categoria de la província de Davao Oriental, Filipines. Segons el cens de l'any 2000, té una població de 22.846 persones en 4.458 habitatges.

## Barangays

Tarragona està políticament subdividia en 10 barangays.
* Cabagayan
* Central (Pob.)
* Dadong
* Jovellar
* Limot
* Lucatan
* Maganda
* Ompao
* Tomoaong
* Tubaon

## Enllaços externs

* Philippine Standard Geographic Code Arxivat 2012-04-13 a Wayback Machine.
* 2000 Philippine Census Information Arxivat 2005-09-23 a Wayback Machine.
# Tarragona (desambiguació)

«Tarragona» té aquests significats:
* Geografia:
** Tarragona, capital de la comarca del Tarragonès.
*** Amfiteatre de Tarragona
*** Canal Català Tarragona
*** Carnaval de Tarragona
*** Casa de la Festa de Tarragona
*** Catedral de Tarragona, seu catedralícia de l'Arquebisbat de Tarragona.
*** Circ romà de Tarragona
*** Club Rugby Tarragona
*** Colla Jove Xiquets de Tarragona
*** Concurs Internacional de Castells de Focs Artificials Ciutat de Tarragona
*** Diari de Tarragona
*** Festes de Santa Tecla de Tarragona
*** Festival Internacional de Dixieland de Tarragona
*** Gimnàstic de Tarragona o Nàstic, societat esportiva tarragonina.
*** Muralles romanes de Tarragona
*** Necròpolis paleocristiana de Tarragona
*** Port de Tarragona
*** Rambla Nova de Tarragona
*** Setge de Tarragona
*** Tarragona Ràdio emissora de ràdio pública de Tarragona.
*** Xiquets de Tarragona colla castellera de la ciutat de Tarragona.
*** XXI Concurs de castells de Tarragona
** Camp de Tarragona, regió natural i històrica del sud de Catalunya.
** Província de Tarragona, província que es troba al sud de la Comunitat Autònoma de Catalunya.
*** Llista de municipis de la província de Tarragona
*** Denominació d'Origen Tarragona
** Arquebisbat de Tarragona
* Tarragona (Filipines), municipi de quarta categoria de la província de Davao Oriental.
# Teoxena

Teoxena és el nom dels següents personatges:
* Teoxena de Siracusa, esposa d'Agàtocles de Siracusa (s. IV-III aC)
* Teoxena de Tessàlia, dama tessàlia (s. III - II aC)
# Medalla commemorativa de la Campanya d'Itàlia 1943-1944

La Medalla commemorativa de la Campanya d'Itàlia 1943-1944 (francès: Médaille commémorative de la campagne d'Italie 1943-1944) és una condecoració militar francesa, creada l'1 d'abril de 1953. Se situa entre la medalla commemorativa de Llevant i la Medalla commemorativa de la Campanya d'Indoxina

## Història

Aquesta medalla va ser creada en commemoració de la resurrecció de l'exèrcit francès durant la primera campanya continental per l'alliberament d'Europa durant la Segona Guerra Mundial. Va ser atorgada a tots aquells membres del cos expedicionari francès per les operacions entre l'1 de desembre de 1943 i el 25 de juliol de 1944 (la campanya d'Itàlia).

## Insígnia

És una medalla de bronze argentat de 36mm de diàmetre. A l'anvers apareix un gall gal de perfil davant d'un sol naixent. Al voltant hi ha la inscripció « Corps expéditionnaire français d'Italie - 1943-1944 » (Cos expedicionari francès d'Itàlia – 1943-1944), envoltada per una corona de fulles de llorer.
Al centre del revers hi ha les inicials C.E.F. (Corps Expéditionnaire Français) sobre una estrella, envoltades per la llegenda REPUBLIQUE FRANÇAISE..
El galó és una successió de 7 franges vermelles entre 6 de blanques, en record del galó de la Medalla de la campanya d'Itàlia 1859 durant el Segon Imperi.

## Fonts

* Les Décorations françaises. París: Trésor du Patrimoine, 2003. ISBN 2-911468-99-6.
* Pàgina molt completa sobre les condecoracions civils i militars franceses (francès)
# Tuca

* No s'ha de confondre amb Tucà.
«Tuca» té aquests significats:
* La Tuca, estació d'esquí a la Vall d'Aran.
* Tuca del Coll de Coronas, muntanya de 3.278 metres a la província d'Osca (Aragó).
* Tuca de Culebres, muntanya de la província d'Osca (Aragó).
* Tuca Forao de la Neu, muntanya de la província d'Osca (Aragó).
* Tuca de Llardaneta, muntanya de la província d'Osca (Aragó).
* Tuca de Lliterola, muntanya entre la província d'Osca (Aragó) i el departament de l'Alta Garona (França).
# Neoperla siveci

Neoperla siveci és una espècie d'insecte plecòpter pertanyent a la família dels pèrlids.

## Hàbitat

En el seu estadi immadur és aquàtic i viu a l'aigua dolça, mentre que com a adult és terrestre i volador.

## Distribució geogràfica

Es troba al Nepal.

## Referències

* ↑ Needham, 1905. Proc.Biol.Soc.Wash. 18:108.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Zwick, P., 1980. A: Zwick, P. i Sivec. Beitrage zur Kenntnis der Plecoptera des Himalaja. Entomol. Basil. 5:125.
* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* ↑ Plecoptera Species File (Version 1.1/4.0) (anglès)
* ↑ Perlidae Species Listing Arxivat 2011-01-16 a Wayback Machine. (anglès)

## Enllaços externs

* Encyclopedia of Life (anglès)
* BioLib (anglès)
# Pròtasi

En sintaxi, la pròtasi és una oració subordinada que és part d'una oració condicional. Més precisament, una oració condicional mínima és formada per la pròtasi i la seva apòdosi. La pròtasi introdueix el supòsit, la hipòtesi, la conjunció més freqüent de la qual català és si, mentre que l'apòdosi indica la conseqüència o el resultat del que ha estat expressat per la condició...
Les oracions subordinades adverbials condicionals pertanyen al grup de les subordinades adverbials impròpies (les que no poden substituir-se per un adverbi de manera exacta). El mode d'aquestes subordinades pot ser l'indicatiu o el subjuntiu. Exemples:
    Si véns demà, parlarem d'això.
    Si vinguessis demà, parlaríem d'això.
Hi ha tres menes de condicionals: reals, possibles i irreals.
* Les condicionals reals: Formulen una hipòtesi que pot arribar a realitzar-se, la pròtasi va en indicatiu amb qualsevol temps verbal exceptats futur i condicional. L'apòdosi pot utilitzar qualsevol temps de l'indicatiu i l'imperatiu.
* Les condicionals possibles: Expressen condicions de possible compliment, la pròtasi va en subjuntiu, s'utilitza l'imperfecte per a referir-se al futur i al present. En l'apòdosi de les condicionals possible s'utilitza el condicional simple. Exemple:
    Si vinguessis demà, menjaríem plegats.
    Si haguessis vingut, ho hauries vist.
    Si ma mare no hagués estimat aquest..., hauria viscut més feliç.

## Filosofia

En els diferents esquemes filosòfics la pròtasi és una part inicial en què resta pendent el significat del que s'exposa, que es completarà en l'apòdosi.
Per exemple, el Codi d'Hammurabi i els centenars de tractats mèdics conservats es construeixen en realitat com una successió de proposicions condicionals introduïdes per la condició i formades per una pròtasi i una apòdosi.

## Referències

* ↑ J. Córdoba, pg. 43-44, El genio de oriente, Ed. Akal, Madrid, 1995
# Luis Emilio Blanco Coto

Luis Emilio Blanco Coto (nascut el 15 de gener de 1990) és un futbolista andorrà que juga com a migcampista al Santa Coloma i a la selecció d'Andorra.

## Carrera

Blanco va fer el seu debut internacional amb Andorra el 6 de setembre de 2020 a la UEFA Nations League contra les Illes Fèroe, que va acabar amb una derrota a casa per 0-1.

## Referències

* ↑ Luis Emilio Blanco Coto a La Preferente (castellà)
* ↑ «Luis Blanco». EU-Football.info. [Consulta: 6 setembre 2020].

## Enllaços externs

* Luis Emilio Blanco Coto a worldfootball.net
* Luis Emilio Blanco Coto – Fitxa i estadístiques a la UEFA
* Luis Emilio Blanco Coto a FootballDatabase.eu
* Luis Emilio Blanco Coto, Fitxa a Soccerway
# Luis Enrique Rueda

Luis Enrique Rueda (departament de San Rafael, 11 de gener de 1972) és un futbolista argentí, que ocupa la posició de davanter. Començà a destacar a les files de Gimnasia y Tiro. D'ací dona el salt a Europa al fitxar pel CF Extremadura, de la Segona Divisió espanyola. Al club d'Almendralejo hi roman quatre temporades, en les quals hi serà suplent, a la vegada que ho alternava amb estades al seu país. Posteriorment militaria en diversos equips argentins i xilens, com Racing Club de Avellaneda, Quilmes o Universidad de Chile.

## Equips

* 96/97 Gimnasia y Tiro
* 97/01 CF Extremadura
* 1999 Belgrano
* 2000 Talleres de Córdoba
* 00/01 Racing Club de Avellaneda
* 01/02 Universidad de Chile
* 2003 Racing Club de Avellaneda
* 03/04 Gimnasia y Esgrima La Plata
* 2004 Olimpo de Bahía Blanca
* 2005 Quilmes
* 2006 CD La Serena
* 2007 San Martin de Tucumán
* 2007/... Gimnasia y Tiro

## Enllaços externs

* Fitxa del jugador
# Límit de Chandrasekhar

El límit de Chandrasekhar (anomenat així en honor de Subrahmanyan Chandrasekhar) és la massa màxima possible que pot assolir una nana blanca. Equival al valor mínim de massa més enllà del qual la pressió de degeneració dels electrons no és capaç de contrarestar la força gravitatòria en una estrella, i es produeix un col·lapse. És igual a aproximadament 1,44 masses solars, però pot variar lleugerament en funció de la composició química de l'estrella. El seu valor fou calculat per l'astrofísic indi Subrahmanyan Chandrasekhar.
Quan una estrella exhaureix tot el seu combustible nuclear, la gravetat comença a col·lapsar-la. Si té una massa inferior al límit de Chandrasekhar, arribarà a un punt en què la pressió de degeneració aconseguirà deturar el col·lapse gravitatori i l'estrella es transformarà en nana blanca. Si, en canvi, l'estrella té una massa superior a 1,44 masses solars, llavors la gravetat superarà la pressió de degeneració i res no evitarà que continuï col·lapsant-se. Llavors, en lloc d'una nana blanca, l'estrella acabarà com una estrella de neutrons, un forat negre o (hipotèticament) com una estrella de quarks.
El límit sorgeix tenint en compte els efectes quàntics quan es considera el comportament dels electrons que proporcionen la pressió de degeneració que "aguanta" la nana blanca. Com que els electrons són fermions, no poden tenir els mateixos valors d'energia, de manera que és impossible que tots estiguin al valor mínim. Com que molts electrons es troben, doncs, en estats d'energia superiors, això provoca una certa pressió de naturalesa exclusivament quàntica i que evita el col·lapse gravitatori de l'estrella.
Chandrasekhar$^{,eq.(36),}$$^{,eq.(58),}$$^{,eq.(43)}$ dona un valor de:
${\frac {\omega _{3}^{0}{\sqrt {3\pi }}}{2}}\left({\frac {\hbar c}{G}}\right)^{3/2}{\frac {1}{(\mu _{e}m_{H})^{2}}}.$
En què μ$_e$ és el pes molecular mitjà per electró, $m_{H}$ és la massa de l'àtom d'hidrogen, i $\omega _{3}^{0}\approx 2.018236$ és la constant adient amb la solució de l'equació de Lane-Emden. Numèricament, aquest valor és aproximadament (2/μ$_e$)² · 2.85 · 10³⁰ kg, o $1.43(2/\mu _{e})^{2}M_{\bigodot }$, on $M_{\bigodot }=1.989\cdot 10^{30}\ {\rm {kg}}$ és la massa solar estàndard. Com que ${\sqrt {\hbar c/G}}$ és la massa de Planck, $M_{\rm {Pl}}\approx 2.176\cdot 10^{-8}\ {\rm {kg}}$, el límit és de l'ordre de M$_{Pl}$$^3$/m$_H$².

## Referències

* ↑ The Highly Collapsed Configurations of a Stellar Mass, S. Chandrasekhar, Monthly Notices of the Royal Astronomical Society 91 (1931), 456–466.
* ↑ The Highly Collapsed Configurations of a Stellar Mass (second paper), S. Chandrasekhar, Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, 95 (1935), pp. 207--225.
* ↑ On Stars, Their Evolution and Their Stability, Nobel Prize lecture, Subrahmanyan Chandrasekhar, December 8, 1983.
* ↑ Standards for Astronomical Catalogues, Version 2.0, section 3.2.2, web page, accessed 12-I-2007.

## Enllaços externs

* El Límit de Chandrasekhar (bloc d'Astrotossa)
# Línia de successió al president del Pakistan

El Pakistan, per llei, té un sistema parlamentari parlamentari de govern que ha estat modificat bastants vegades des de la seva creació. El primer ministre del Pakistan és el cap del govern, mentre que el president del Pakistan, per llei i estatuts, és el representat constitucional.
La constitució del país no permet l'existència d'un vicepresident, però el president del senat del Pakistan pren les responsabilitats del president en la seva absència o en cas de mort o supressió de càrrec. Si el president del Senat no està disponible, el portaveu de l'Assemblea Nacional del Pakistan du a terme les tasques del president. El Col·legi Electoral del Pakistan és el responsable d'elegir nou president. La Divuitena esmena a la Constitució del Pakistan, Article 49 de la Constitució, cobreix aquest tema.

## Article 49

President [del Senat] o portaveu per a actuar com a, o fer les funcions del, President
* Si el càrrec de President esdevé vacant per raons de mort, renúncia o supressió del President, el President [del Senat] o, si és incapaç de dur a terme les funcions del president, el portaveu de l'Assemblea Nacional, haurà d'actuar com a President fins que un nou President sigui elegit segons la clàusula (3) de l'Article 41.
* Quan el president, per raons d'absència del Pakistan o qualsevol altra causa, no pugui dur a terme les seves funcions, el President [del Senat] o, si aquest també és absent o incapaç de dur a terme les funcions del càrrec de President, el portaveu de l'Assemblea Nacional, haurà de dur a terme les funcions del President fins que el President retorni al Pakistan o, en el cas que pertoqui, reprengui les seves funcions.

## Enllaços externs

* Lloc web del govern del Pakistan Arxivat 2005-03-23 a Wayback Machine.
# Lorategi-hiri

Lorategi-hiri (en castellà, Ciudad Jardín) és un barri de Bilbao dins el districte d'Uribarri, que forma una unitat amb el de Matiko. Comprèn la part del barri situada entre l'avinguda Maurice Ravel i la muntanya Artxanda. Va ser dissenyada per l'arquitecte bilbaí Pedro Ispizua barrejant zones verdes i cases baixes, com els barris de ciutat jardí que es van construir en diferents ciutats europees en el segle xix.

## Història

En 1922, el treballador bilbaí Celso Negueruela va proposar la creació d'una cooperativa, per construir als afores de Bilbao cases per a treballadors. Les cases van ser construïdes en un estil neo-basc, tenien dos pisos i a cada casa hi havia dos habitatges. Les superfícies dels habitatges oscil·laven entre els 112 i els 160 metres quadrats. Al principi, la intenció era construir cases barates per als treballadors, però els costos van ser creixent i finalment van haver de pagar entre 16.000 i 23.000 pessetess per cada habitatge.

## Referències

* ↑ Barreiro, Carmen. «Así nació ciudad jardín».