OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Províncies de l'Afganistan

L'Afganistan té com a divisió administrativa primària el wilayat o província de les que n'hi ha 34:
| Província | Numeració en el mapa | Capital | Habitants | Superfície (km²) | Nombre de districtes |
| Província de Badakhshan | 30 | Fayzabad | 823.000 | 44.059 | 29 |
| Província de Badghis | 4 | Qala-e Naw | 429.500 | 20.591 | 7 |
| Província de Baghlan | 19 | Puli Khumri | 779.000 | 21.118 | 16 |
| Província de Balkh | 13 | Mazar-i Sharif | 1.096.100 | 17.249 | 15 |
| Província de Bamiyan | 15 | Bamiyan | 387.300 | 14.175 | 7 |
| Província de Deykandi | 10 | Nili | 399.600 | 8.088 | 8 |
| Província de Farah | 2 | Farah | 438.000 | 48.471 | 11 |
| Província de Faryab | 5 | Maimana | 858.600 | 20.293 | 14 |
| Província de Ghazni | 16 | Gazni | 931.000 | 22.915 | 19 |
| Província de Ghor | 6 | Tshaghtsharan | 485.000 | 36.479 | 10 |
| Província d'Helmand | 7 | Lashkargah | 745.000 | 58.584 | 13 |
| Província d'Herat | 1 | Herat | 1.182.000 | 54.778 | 15 |
| Província de Jowzjan | 8 | Sheberghan | 441.000 | 11.798 | 9 |
| Província de Kabul | 22 | Kabul | 3.314.000 | 4.462 | 15 |
| Província de Kandahar | 12 | Kandahar | 886.000 | 54.022 | 17 |
| Província de Kapisa | 29 | Mahmud-e Raqi | 360.000 | 1.842 | 7 |
| Província de Khost | 26 | Khost | 300.000 | 4.152 | 13 |
| Província de Kunar | 34 | Asadabad | 321.000 | 4.942 | 15 |
| Província de Kunduz | 18 | Kunduz | 820.000 | 8.040 | 7 |
| Província de Laghman | 32 | Mehtar Lam | 373.000 | 3.843 | 5 |
| Província de Lowgar | 23 | Pol-e Alam | 292.000 | 3.880 | 7 |
| Província de Nangarhar | 33 | Jalalabad | 1.089.000 | 7.727 | 23 |
| Província de Nimruz | 3 | Zarandj | 149.000 | 41.005 | 5 |
| Província de Nuristan | 31 | Parun | 112.000 | 9.225 | 7 |
| Província d'Oruzgan | 11 | Tarin Kot | 627.000 | 22.696 | 6 |
| Província de Paktika | 25 | Sharan | 352.000 | 19.482 | 15 |
| Província de Paktiya | 24 | Gardiz | 415.000 | 6.432 | 11 |
| Província de Panjshir | 28 | Bazarak | 128,620 | 3.610 | 5 |
| Província de Parwan | 20 | Charikar | 726.000 | 5.974 | 9 |
| Província de Samangan | 14 | Samangan | 378.000 | 11.262 | 5 |
| Província de Sar-e Pol | 9 | Sar-e Pol | 468.000 | 15.999 | 6 |
| Província de Takhar | 27 | Talukan | 810.800 | 12.333 | 12 |
| Província de Wardak | 21 | Meydan Chahr | 413.000 | 8.938 | 9 |
| Província de Zabul | 17 | Kalat-i-Ghilzai | 365.920 | 17.343 | 9 |

## Enllaços externs

* Géographie de l'Afghanistan Arxivat 2007-09-27 a Wayback Machine., Centre national de la recherche scientifique (de França) (francès)
* Afghanistan Arxivat 2006-05-24 a Wayback Machine., Ministeri d'Afers Estrangers de França] (francès)
* Afghanistan Geographic & Thematic Layers, Food and Agriculture Organization (anglès)
* Central Statistics Office, Afghanistan (anglès)
# Motreff

Motreff (en bretó Motrev) és un municipi francès, situat a la regió de Bretanya, al departament de Finisterre. L'any 2006 tenia 716 habitants.

## Demografia

Evolució de la població Cassini et INSEE :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 885 | - | 883 | 815 | 987 | 939 | 1 004 | 1 028 | 1 062 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 1 074 | 1 040 | 1 118 | 1 071 | 1 186 | 1 066 | 1 148 | 1 157 | 1 265 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 1 362 | 1 504 | 1 507 | 1 425 | 1 407 | 1 279 | 1 202 | 1 070 | 1 014 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 861 | 753 | 646 | 646 | 664 | 665 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | José Le Guelaff | PCF, |

## Referències

* ↑ http://cassini.ehess.fr/ Population avant le recensement de 1962
* ↑ Motreff sur le site de l'Insee
# Rockefeller

«Rockefeller» té aquests significats:
* Rockefeller (família)
* John Davison Rockefeller (8 de juliol de 1839 – 23 de maig de 1937), industrial i filantrop estatunidenc.
* Nelson Aldrich Rockefeller, (8 de juliol de 1908 - 26 de gener de 1979) polític nord-americà.
* Rockefeller Center.
* Fundació Rockefeller.
# Thunar

Thunar és un gestor de fitxers lleuger per a Linux i altres sistemes Unix-like, forma part del projecte d'entorn d'escriptori Xfce deS de la versió 4.4, tot i que també s'utilitza en altres entorn d'escriptori lleugers. L'autor principal és Benedikt Meurer i està escrit utilitzant les llibreries Gtk.
L'objectiu principal del projecte Thunar és crear un gestor de fitxers que sigui ràpid, fàcil d'utilitzar i amb una interfície clara. Així doncs, va ser dissenyat per tenir un temps d'execució i resposta més ràpid que altres administradors de fitxers comuns a Linux com ara Nautilus i Konqueror. Per altra banda, pot tenir un ampli ventall de funcions gràcies a la seva capacitat per usar connectors (el que coneixem en anglès com a plugin) petits programes que permeten, per exemple, previsualitzar imatges o reproduir àudio directament des de l'administrador de fitxers.
El Thunar, així com l'entorn d'escriptori Xfce en general, compleix els estàndards de la FreeDesktop.org, garantint uns criteris comuns de funcions, interfície, senzillesa i accessibilitat per als usuaris.
Inicialment, el programa fou anomenat Filer, però tot seguit en canviaren el nom per Thunar, inspirant-se en el déu Thor de la mitologia nòrdica.

## Referències

* ↑ «Best Linux file manager: 6 reviewed and rated: Thunar, Rox-Filer and PCManFM». Arxivat de l'original el 2016-05-02. [Consulta: 13 febrer 2013].
* ↑ «Thunar Memory Usage». Arxivat de l'original el 2008-02-09. [Consulta: 15 setembre 2009].
* ↑ «ThunarWiki: Standards». Arxivat de l'original el 2009-11-01. [Consulta: 15 setembre 2009].

## Vegeu també

* Xfce: Entorn d'escriptori lleuger del qual forma part Thunar
* Xubuntu: Branca de la distribució Linux Ubuntu que usa Xfce

## Enllaços externs

* Web Oficial del projecte Thunar Arxivat 2011-01-19 a Wayback Machine. (anglès)
* Connectors per al Thunar Arxivat 2008-03-22 a Wayback Machine. (anglès)
# Port del Remolcador

El Port del Remolcador (també conegut recentment com el Revolcador) és una muntanya de 1.018 metres d'altura, divissòria entre els termes municipals de Llucena, a l'Alcalatén, i el Castell de Vilamalefa, a l'Alt Millars.
Està travessat per la CV-190.

## Referències

* ↑ «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 7 abril 2013].
# Tekoa (assentament israelià)

Tekoa (hebreu: תקוע‎) és un assentament israelià que es troba en l'Àrea de Judea i Samaria. Tekoa està situat a uns 20 km al nord-est d'Hebron i a uns 16 km al sud de Jerusalem, i es troba en la jurisdicció del Consell Regional de Gush Etzion.

## Fundació

Tekoa va ser fundat el 1975 com una avançada prop del poble palestí de Tuqu'. El 1977 va passar a estar sota l'administració civil. La ciutat està situada a 8 quilòmetres al sud de Betlem, prop d'Herodium.

## Arqueologia i Fites

El jaciment arqueològic del Khiam es troba en aquesta zona. S'han trobat cartes de Ximon bar Kokhebà, dirigent de la Revolta de Bar Kokhebà en contra de l'Imperi Romà (132-135 CE), en una vall propera a Tekoa.
Les antigues coves excavades en pedra calcària del Nachal Tekoa o Wadi Khureitun, anomenat així pels monjos de les laures de Sant Carità, estan situades darrere de Tekoa.
En les mediacions de les ruïnes de l'antiga Tekoa es troben les ruïnes d'una Església romana d'Orient i un monestir, també s'han trobat ceràmiques romanes d'Orient.

## Geografia

Tekoa se situa a uns 670 metres sobre el nivell de mar en un cingle envoltat en els seus tres costats per un profund canó, el Uadi Khureitun, que va de l'Est fins a la Mar Morta. Té una precipitació pluvial mitjana d'uns 410 mm, una temperatura anual mitjana de 17 graus Celsius, i una humitat anual mitjana d'aproximadament un 60%.

## Demografia

Tekoa està poblada per sionistes religiosos i israelians seculars. També viuen a Tekoa molts nous immigrants de l'antiga Unió Soviètica. En 2021, la població va arribar fins a 4.315 habitants.

## Economia

El 1989, la granja Tekoa d'Agro-Tecnologia, que fou establerta el 1986, va ser nominada Empresa de l'Any per la revista israeliana de poblaments agrícoles.

## Terrorisme islàmic

En maig de 2001, dos nois israelians de Tekoa, Koby Mandell i Yosef Ishran, van ser assassinats per terroristes que formaven part del grup Gihad Islàmic de Palestina. En setembre de 2001, un israelià va ser assassinat a Tekoa, quan terroristes islàmics van obrir foc en contra del seu cotxe familiar. En febrer de 2002, dos israelians van ser assassinats en un atac amb armes de foc prop de Tekoa per extremistes musulmans de la Brigada dels Màrtirs d'Al-Aqsa.

## Residents notables

* Menachem Froman, rabí i activista en favor de la pau.
* Dr. Stephen Wiesner, físic, les seves propostes van impulsar la teoria de la informació quàntica.
* Marc Zell, advocat.

## Enllaços externs

* Biblehistory.com/tekoa Arxivat 2017-10-06 a Wayback Machine. (anglès)
# Motril Club de Fútbol

* Aquest article tracta sobre el club fundat el 1984 i desaparegut el 2012. Si cerqueu el club fundat el 2012, vegeu «Club de Fútbol Motril».
El Motril Club de Fútbol va ser un equip de futbol espanyol amb seu a Motril, Granada, a la comunitat autònoma d'Andalusia. Fundat el 1984 i dissolt el 2012, jugava els partits a casa a l'Estadi Escribano Castilla, amb una capacitat de 4.400 localitats.

## Història

El Motril va arribar per primera vegada a la tercera divisió l'any 1997, i va romandre sis temporades consecutives a la categoria. L'any 2001–02, inclòs, va acabar la temporada regular en primera posició (en el grup IV), però va perdre en els playoffs d'ascens contra el Getafe CF, 0–1 en el global.
De 2003 a 2012, el Motril va tornar a competir en el quart nivell, apareixent als playoffs d'ascens en cinc ocasions, sempre sense èxit. El juliol de 2012 l'equip es va dissoldre, a causa dels grans deutes i les dificultats financeres.

## Temporada a temporada

| Temporada | Nivell | Divisió | Lloc |
| 1984–88 | 5 | Regionals | — |
| 1988/89 | 4 | 3a | 8è |
| 1989/90 | 4 | 3a | 9è |
| 1990/91 | 4 | 3a | 5è |
| 1991/92 | 4 | 3a | 8è |
| 1992/93 | 4 | 3a | 19è |
| 1993–95 | 5 | Regionals | — |
| 1995/96 | 4 | 3a | 4t |
| 1996/97 | 4 | 3a | 1r |
| 1997/98 | 3 | 2a B | 16è |
| 1998/99 | 3 | 2a B | 10è |
| 1999/00 | 3 | 2a B | 10è |
| Temporada | Nivell | Divisió | Lloc |
| 2000/01 | 3 | 2a B | 15è |
| 2001/02 | 3 | 2a B | 1r |
| 2002/03 | 3 | 2a B | 20è |
| 2003/04 | 4 | 3a | 2n |
| 2004/05 | 4 | 3a | 8è |
| 2005/06 | 4 | 3a | 3r |
| 2006/07 | 4 | 3a | 4t |
| 2007/08 | 4 | 3a | 9è |
| 2008/09 | 4 | 3a | 3r |
| 2009/10 | 4 | 3a | 2n |
| 2010/11 | 4 | 3a | 8è |
| 2011/12 | 4 | 3a | 15è |
* 6 temporades a Segona Divisió B
* 16 temporades a Tercera Divisió

## Antics jugadors

* Pablo Paz
* Noé Acosta
* Enrique
* Miguel Ángel Espínola
* Javi Guerra
* Juanlu
* Armando Lozano
* Luis Rubiales
* Manuel Lucena
* Rafael Wellington

## Referències

* ↑ El Motril CF desaparece. Se pierde algo más que un equipo. "Se perderán muchas generaciones de futbolistas motrileños" Arxivat 2013-01-18 at Archive.is; Motril Digital, 31 juliol 2012 (castellà)

## Enllaços externs

* Perfil de l'equip Futbolme (en castellà)
# Rivulus cladophorus

Rivulus cladophorus és un peix de la família dels rivúlids i de l'ordre dels ciprinodontiformes.

## Morfologia

Els mascles poden arribar als 5 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: Guaiana Francesa.

## Referències

* ↑ «Rivulus cladophorus». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Costa, W.J.E.M.: Rivulidae (South American Annual Fishes). planes 526-548. A: R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (editors) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, el Brasil, any 2003.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
# Lope Garcés el Pelegrí

Lope Garcés el Pelegrí o Lope I d'Alagón (? - 1133), fou el primer senyor d'Alagón.(desembre de 1119 a novembre de 1133), Castellar (1116-1124), Épila (1124-1133), Luna (1124-1129), Pedrola (1124-1127) i Taust (1123-1133).

## Orígens familiars

Desconeguts

## Núpcies i descendents

Es casà amb Maria de Pallars Sobirà, filla d'Artau I de Pallars Sobirà. D'aquest matrimoni nasqué:
* Toda Lópeç, casada amb Rodrigo d'Açagra
* Ximena Lópeç d'Alagón, senyora d'Alagón, casada amb Gonçalo Péreç

## Biografia

El desembre del 1119 el rei Alfons I d'Aragó "el Bataller" conquerí la vila d'Alagó, que fou donada en feu a Lope Garcés "el Pelegrí". A la seva mort, el 1133, les seves possessions es repartiren entre les seves filles Toda i Ximena.

## Referències

* ↑ «Enciclopedia Aragonesa: Alagón, familia». Arxivat de l'original el 2016-03-04. [Consulta: 27 setembre 2008].
* ↑ Ubieto, Los tenentes, pág. 245.
* ↑ Araldicasardegna: Alagón
Lope Garcés el Pelegrí Llinatge d'Alagón Mort: 1133 :
| — Territori conquerit: — Conquerit i cedit en feu pel rei Alfons I d'Aragó (1119) | Senyor d'Alagón (Llista de senyors d'Alagón) (1119-1133) | Succeït per: Ximena Lópeç d'Alagón (filla) |
# Tianjin Open 2014

El Torneig de Tientsin 2014, oficialment conegut com a Tianjin Open 2014, és un esdeveniment de tennis femení sobre pista dura que pertany als International Tournaments de la WTA. L'edició inaugural del torneig es va celebrar entre el 6 i el 12 d'octubre de 2014 al Tianjin International Tennis Center de Tientsin, Xina.
La tennista estatunidenca Alison Riske va guanyar el primer títol de la seva carrera davant la suïssa Belinda Bencic, que també era finalista per primera vegada.

## Quadre individual femení

| 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final |
| 1 | J. Janković | 3 | 3 | |
| | S. Zheng | 6 | 6 | | | S. Zheng | 6 | 2 | 6 |
| | S. Cîrstea | 6 | 6 | | | S. Cîrstea | 4 | 6 | 1 |
| | A. Hlaváčková | 3 | 0 | | | | | | | | S. Zheng | 0 | 1 |
| 4 | V. Lepchenko | 7 | 7 | | | | | | | 6 | A. Riske | 6 | 6 |
| WC | F. Liu | 6$^3$ | 5 | | 4 | V. Lepchenko | 6⁵ | 3 | | | | | |
| | O. Govortsova | 4 | 6$^3$ | | 6 | A. Riske | 7 | 6 | | | | | |
| 6 | A. Riske | 6 | 7 | | | | | | | | | | | 6 | A. Riske | 6 | 6 |
| 5 | S. Zhang | 6 | 3 | 6⁵ | | | | | | | | | | 3 | B. Bencic | 3 | 4 |
| | S-w. Hsieh | 3 | 6 | 7 | | S-w. Hsieh | 4 | 6 | 2 | | | | |
| | R. Oprandi | | | | 3 | B. Bencic | 6 | 4 | 6 | | | | |
| 3 | B. Bencic | w/o | | | | | | | | 3 | B. Bencic | 3 | |
| 8 | A. Tomljanović | 6 | 6 | | | | | | | 2 | S. Peng | 1 | r |
| | Y. Duan | 4 | 4 | | 8 | A. Tomljanović | 6⁵ | 6 | 5 | | | | |
| Q | E. Kulichkova | 1 | 2 | | 2 | S. Peng | 7 | 2 | 7 |
| 2 | S. Peng | 6 | 6 | | | | | | |

## Quadre dobles femenins

| Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final | Final |
| 1 | Martina Hingis Flavia Pennetta | 6 | 6¹ | [6] |
| | Sorana Cîrstea Andreja Klepač | 3 | 7 | [10] | | Sorana Cîrstea Andreja Klepač | 6 | 6 | |
| 3 | Alison Riske Ajla Tomljanović | 6 | 6 | | 3 | Alison Riske Ajla Tomljanović | 4 | 4 | |
| | Chuang Chia-jung Olga Govortsova | 4 | 1 | | | | | | | | Sorana Cîrstea Andreja Klepač | 7 | 2 | [8] |
| | Liudmila Kitxenok Nadia Kitxenok | 6 | 6² | [5] | | | | | | 2 | Al·la Kudriàvtseva Anastasia Rodionova | 6⁶ | 6 | [10] |
| 4 | Chan Chin-wei Xu Yifan | 3 | 7 | [10] | 4 | Chan Chin-wei Xu Yifan | 4 | 6 | [9] |
| | Liang Chen Zhang Shuai | 2 | 2 | | 2 | Al·la Kudriàvtseva Anastasia Rodionova | 6 | 4 | [11] |
| 2 | Al·la Kudriàvtseva Anastasia Rodionova | 6 | 6 | | | | | | |

## Enllaços externs

* Web oficial Arxivat 2014-09-23 a Wayback Machine. (anglès) (xinès)
* Quadre individual femení PDF
* Quadre dobles femenins PDF
Tientsin :
2014
2015
2016
2017
2018
2019 :
WTA Tour 2014
< 2013
2015 > :
WTA Finals, Singapur  · WTA Tournament of Champions, Sofia :
# Winter Haven

Winter Haven és una població dels Estats Units a l'estat de Florida. Segons el cens del 2000 tenia 26.487 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Winter Haven tenia 26.487 habitants, 11.833 habitatges, i 6.934 famílies. La densitat de població era de 578,4 habitants/km².
Dels 11.833 habitatges en un 21,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 42,1% hi vivien parelles casades, en un 12,8% dones solteres, i en un 41,4% no eren unitats familiars. En el 36% dels habitatges hi vivien persones soles el 18,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,17 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,81.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 20,9% tenia menys de 18 anys, un 6,8% entre 18 i 24, un 23,5% entre 25 i 44, un 21,4% de 45 a 60 i un 27,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 44 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 81,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 31.884 $ i la renda mediana per família de 39.657 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.943 $ mentre que les dones 21.812 $. La renda per capita de la població era de 20.383 $. Entorn del 10,5% de les famílies i el 15% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Winter Haven». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 2 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Winter Haven». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Theila

Theila és un gènere d'arnes de la família Crambidae.

## Taxonomia

* Theila distributa (T. P. Lucas, 1898)
* Theila fusconebulalis (Marion, 1954)
* Theila metallosticha (Turner, 1938)
* Theila siennata (Warren, 1896)
* Theila triplaga (Lower, 1903)

## Espècies antigues

* Theila plicatalis (Walker, 1866)

## Referències

* ↑ «GlobIZ search». [Consulta: 10 gener 2019].
# Psicologia popular

La psicologia popular és el conjunt de creences sobre la ment humana i la conducta de les persones sorgit del sentit comú, de tòpics o de la popularització d'algunes troballes de la psicologia professional. Es nodreix també de refranys, de llibres d'autoajuda i notícies dels mitjans de comunicació. Una llegenda urbana, els tests d'autoconeixement de revistes i webs o un mite conductual pertanyen a la psicologia popular, entre d'altres.

## Referències

* ↑ APA Dictionary of Psychology, 1st ed., Gary R. VandenBos, ed., Washington: American Psychological Association, 2007.
* ↑ Standing, Lionel G., and Huber, Herman. (2003) "Do Psychology Courses Reduce Belief in Psychological Myths?" Social Behaviour and Personality, 31(6), 585-592
* ↑ Cushman, P. (1990) "Why the self is empty: Toward a historically situated psychology. American Psychologist, 45, 599-611. Cited in Fried, Stephen. (1998) "An Undergraduate Course in American Popular Psychology." Teaching of Psychology Vol. 25, No. 1, pp. 38-39.

## Bibliografia

* Jarzombek, Mark. The Psychologizing of Modernity. Cambridge University Press, 2000. ISBN 9780521147637.
* Justman, Stewart. Fool's Paradise: The Unreal World of Pop Psychology.. Ivan R. Dee, 2005. ISBN 978-1566636285.
* Cordón, Luis A. Popular Psychology: An Encyclopedia. Greenwood, 2005. ISBN 978-1566636285.
* Scripture, E. W. Thinking, Feeling, Doing. The Chautauqua Century Press, 1895.
* Jastrow, J. 1900. Fact and Fable in Psychology. Houghton, Mifflin and Company. The Riverside Press, Cambridge.

## Enllaços externs

* American Psychological Association website devoted to applied psychology Arxivat 2009-12-11 a Wayback Machine.
# Robert Guiscard

Robert d'Hauteville o Robert Guiscard, fill de Tancred d'Hauteville (c. 1015, prop de Coutances, Normandia - 1085) fou un aventurer normand. Com molts altres cavallers normands empobrits, Guiscard va anar a Itàlia, on va arribar cap a l'any 1046. Després de servir en les forces del Príncep de Càpua, va organitzar un exèrcit per crear les seves pròpies possessions a Calàbria.
Quan el papa Lleó IX va intentar expulsar els normands d'Itàlia en 1053, Guiscard va tenir un important paper en la derrota de les tropes del Papa a Civitate, localitat propera a l'actual ciutat de Sant Sever. A la mort del seu germà gran, Humfred, Robert es va convertir en líder dels normands establerts a Itàlia. El Papa, que buscava desfer-se de la tutela del Sacre Imperi Romanogermànic, va decidir acostar-se a líders normands presents al sud d'Itàlia. El 1059 el papa Nicolau II va nomenar Robert per la gràcia de Déu i de sant Pere, duc de la Pulla i Calàbria i d'aquí en endavant, amb l'ajuda de tots dos, duc de Sicília. A canvi, Robert Guiscard va reconèixer el papa com el seu senyor feudal.
En aquesta època, Sicília estava en mans de l'emirat de Sicília, de manera que ell i el seu germà Roger es van embarcar en una sèrie de campanyes militars i van conquerir Messina el 1061, Palerm el 1072 i Salern en 1077. Després va dirigir la seva atenció cap als Balcans, i el 1081 va obtenir una gran victòria sobre l'emperador romà d'Orient Aleix I Comnè a Dirràquion (Albània). Mentrestant, les seves campanyes a Macedònia i a Tessàlia van ser dirigides pel seu fill Bohemon.
Robert va ser cridat el 1083 perquè anés en auxili del papa Gregori VII, que estava assetjat al castell Sant'Angelo per Enric IV, emperador del Sacre Imperi, de manera que va haver d'abandonar les seves victorioses campanyes. El 1084, Robert va expulsar de Roma l'emperador i va reduir a cendres un terç de la ciutat. Robert va tornar en suport del seu fill Bohemon en la campanya de Grècia, però va morir de febres a Cefalònia unes setmanes més tard, el juliol de 1085 (febre tifoide), deixant com a successor el seu fill Roger Borsa.

## Referències

* ↑ Previté-Orton, Charles William. The Shorter Cambridge Medieval History (en anglès). CUP Archive, 1975, p. vol.1, p.511. ISBN 0521099765.
* ↑ Partner, Peter. The Lands of St. Peter: The Papal State in the Middle Ages and the Early Renaissance (en anglès). University of California Press, 1972, p. 130. ISBN 0520021819.
* ↑ Bronchud, Miguel H. The Secert Castle: The Key to Good and Evil (en anglès). DigitalPulp Publishing.com, 2007, p. 339. ISBN 0976308398.
* ↑ Rogers, Clifford. The Oxford Encyclopedia of Medieval Warfare and Military Technology (en anglès). Oxford University Press, 2010, p. vol.1, p.403. ISBN 0195334035.

## Vegeu també

* Casa d'Hauteville
* Regne de Sicília

## Enllaços externs

* La torre de Robert Guiscard Arxivat 2009-04-29 a Wayback Machine.
* La torre de Robert Guiscard (San Marco Argentano, Calàbria)