OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Gdynia

Gdynia (en alemany Gdingen) és una ciutat de Polònia i una de les tres grans ciutats portuàries d'aquest país. La ciutat forma part del Voivodat de Pomerània i se situa a la costa sud del Golf de Gdańsk (en el Mar Bàltic), a uns 30 quilòmetres al nord de la ciutat de Gdańsk, amb el qual Gdynia forma una conurbació, la Trójmiasto (Triciutat). Amb la seva població d'uns 248.726 habitants (2012) és una de les 12 ciutats més grans de Polònia. Forma part de la Triciutat juntament amb Sopot i Gdańsk sumant un total d'un milió cent mil habitants.

## Referències

* ↑ «Modernist Centre of Gdynia — the example of building an integrated community» (en anglès). UNESCO. [Consulta: 21 gener 2023].
* ↑ «Gdynia rated Poland's best city» (en anglès). Radio Poland. Arxivat de l'original el 2018-07-15. [Consulta: 21 gener 2023].
* ↑ «Gdynia - Historic Urban Layout of the City Centre» (en anglès). Zabytek - National Institute of Cultural Heritage. [Consulta: 21 gener 2023].

## Enllaços externs

* Mapes, fotos, àlbums i més de 200 postals de Gotenhafen (Gdynia 1939-1945)
* Gdynia city website Arxivat 2007-09-12 a Wayback Machine.
* Virtual Tour on Gdynia's coast
# Ge

«Ge» té aquests significats:
* Lingüística: Nom de la lletra G, g.
* Química: Ge, símbol de l'element químic germani.
* GE, antic indicatiu provincial de la província de Girona per a matriculació de vehicles, i per a números de dipòsit legal de publicacions.
* .ge, domini a Internet per a Geòrgia (Europa).
Viccionari
# Gdebi

Gdebi és una eina que permet la instal·lació de paquets deb de manera local en sistemes operatius Linux. A diferència de dpkg, gdebi permet la instal·lació de paquets sense connexió a internet i permet la resolució de dependències de manera automàtica.
Gdebi es troba disponible a les distribucions Debian i a les seves derivades Ubuntu (a partir de la versió 10.04 ja ve instal·lat de sèrie) i Linux Mint. Tot i això, també està disponible als repositoris de Debian/GNU Linux.
L'aplicació es pot utilitzar indistintament en mode gràfic i en mode consola. Actualment disposa d'una interfície escrita en Qt per escriptoris KDE i una escrita en GTK+ per escriptoris Gnome.
Per instal·lar un paquet deb en mode consola, s'ha d'escriure la següent instrucció:

## Referències

* ↑ Gdebi Package Installer, apps.ubuntu.com/ (anglès) [consulta:31-03-2014]
* ↑ Instalar programas a través de GDebi Arxivat 2014-04-07 a Wayback Machine., www.roninsparadise.com (castellà) [consulta: 31-03-2014]
* ↑ Ubuntu Packages, packages.ubuntu.com (anglès) [consulta: 30-03-2014]
* ↑ Package: gdebi-kde, packages.debian.org (anglès) [consulta: 31-03-2014]
* ↑ Instalando aplicaciones con gdebi Arxivat 2014-04-07 a Wayback Machine., lgallardo.com (castellà) [consulta:31-03-2014]
# Gobiosoma paradoxum

Gobiosoma paradoxum és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels cipriniformes que es troba des de Guaymas (Mèxic) fins a Guayaquil (Equador). També és present a la costa nord del Perú.

## Referències

* ↑ Girard, C. F. 1858. Notes upon various new genera and new species of fishes, in the museum of the Smithsonian Institution, and collected in connection with the United States and Mexican boundary survey: Major William Emory, Commissioner. Proc. Acad. Nat. Sci. Phila. v. 10: 167-171.
* ↑ «Gobiosoma paradoxum». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* ↑ FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Böhlke, J.E i Robins, C.R., 1968. Western Atlantic seven-spined gobies, with descriptions of ten new species and a new genus, and comments on Pacific relatives., Proc. Acad. Nat. Sci. Phila., 120(3):45-174.
* Briggs, J.C., 1951. A review of the clingfishes (Gobiesocidae) of the Eastern Pacific with descriptions of new species., Proceedings of the California Zoological Club, 1:57-108.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Fenner, R. M. The Conscientious Marine Aquarist: A Commonsense Handbook for Successful Saltwater Hobbyists (en anglès). TFH Publications, 2001. ISBN 9781890087029.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Hoese, D.F., 1971. A revision of the eastern Pacific species of the gobiid fish genus Gobiosoma, with a discussion of the relationships of the genus. Ph.D. diss. Univ. California, San Diego., University of California:213 pp.
* Hoese, D.F. 1986: Gobiidae. p. 774-807. A M.M. Smith i P.C. Heemstra (eds.) Smiths' sea fishes. Springer-Verlag, Berlín, Alemanya.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Robins, C.R. i G.C. Ray 1986. A field guide to Atlantic coast fishes of North America. Houghton Mifflin Company, Boston, Estats Units. 354 p.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Gilbert

«Gilbert» té aquests significats:
* Gilbert (unitat), unitat de mesura
* Toponímia:
** Gilbert (Argentina)
** Gilbert (Arizona), ciutat del Comtat de Maricopa a Arizona, Estats Units d'Amèrica
** Gilbert (Arkansas)
** Illes Gilbert, estat insular de l'Oceà Pacífic, antiga colònia britànica
** Illes Gilbert i Ellice, protectorat (1892-1916) i colònia (1916-1976) britànica al Pacífic
* Biografies:
** Cognoms:
*** Gilbert i Sullivan, parella formada pel llibretista W S Gilbert i pel compositor Arthur Sullivan
*** Grove Karl Gilbert (Rochester, Nova York, 1843 - 1918), geòleg estatunidenc
*** John Gilbert (Logan, Utah, 1897 - Los Angeles, 1936), actor estatunidenc del cinema
*** Marie-Joseph Paul Yves Roch Gilbert du Motier, marquès de la Fayette (Alvèrnia, 1757 - París, 1834), aristòcrata i militar francès
*** Philippe Gilbert (Verviers, 1982), ciclista belga des del 2003
*** Ron Gilbert, dissenyador de videojocs, programador i productor estatunidenc
*** Walter Gilbert (Boston, 1932), físic, bioquímic i professor universitari estatunidenc guardonat amb el Premi Nobel
*** W. S. Gilbert (Londres, 1836 - Londres, 1911), escriptor anglès
*** William Gilbert (Colchester, 1544 - Londres, 1603), metge, filòsof natural i físic anglès
*** Jordi Sangrà i Gilbert (Lleida, 1980), piragüista català que va participar en els Jocs olímpics d'Atenes 2004
** Prenoms:
*** Gilbert d'Aissailly (? - 1183), cinquè Mestre de l'Hospital
*** Gilbert Arenas (1982, Tampa, Florida), jugador de bàsquet estatunidenc
*** Gilbert Bauvin (Lunéville, 1927), ciclista francès que fou professional entre 1950 i 1960
*** Gilbert Bellone (Grasse, 1942), ciclista francès professional entre 1961 i 1973
*** Gilbert Brutus (Portvendres, 1887 – Perpinyà, 1944), jugador, dirigent, entrenador i àrbitre de rugbi francès
*** Gilbert de Châlon (? - 956), duc de Borgonya (952 - 956)
*** Gilbert Desmet (Roeselare, 1931), ciclista belga professional entre 1952 i 1967
*** Gilbert Duclos-Lassalle (Lembeye, 1954), ciclista francès professional entre 1977 i 1995
*** Gilbert Glaus (Thun, 1955), ciclista suís professional entre 1982 i 1988
*** Gilbert Grau (Elna, Rosselló, 1922 - 1994), polític nord-català
*** Gilbert Meyer (Dessenheim, Alemanya, 1941), polític alsacià
*** Gilbert Newton Lewis (1875 - 1946), químic i físic estatunidenc
*** Gilbert Scodeller (Saint-Laurent-Blangy, 1931 - Arras, 1989), ciclista francès
*** Gilbert de Sempringham (Sempringham, ~1083 - 1189), sacerdot anglès, fundador de l'orde dels gilbertins
*** Marc-Gilbert Sauvajon (Valença, 1909 - Montpeller, 1985), autor dramàtic, realitzador, guionista i dialogista francès
* Miscel·lània: Huracà Gilbert, huracà format durant la temporada d'huracans de 1988
# Godbrange

Godbrange (en luxemburguès: Guedber; en alemany: Godbringen) és una vila de la comuna de Junglinster, situada al districte de Grevenmacher del cantó de Grevenmacher. Està a uns 15 km de distància de la ciutat de Luxemburg.

## Referències

* ↑ «Godbrange». [Consulta: 26 setembre 2015].
# Gasala

Gasala és una masia de Taradell (Osona) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Masia de planta rectangular (18x10), coberta a dues vessants amb el carener perpendicular a la façana situada a ponent. Es troba assentada damunt la roca de gres vermell, al sud al sud d'un serradet damunt el desnivell. La part S consta de PB i 1er. p., al N només hi ha un pis. La façana presenta una petita lliça de pedra viva amb portals a migdia i tramuntana. El portal principal és rectangular amb angle convex, les finestres tenen inflexió gòtica i una d'elles ha estat convertida en portal el qual dona accés a un porxo que cobreix part de la lliça, al 1er. p. s'hi adossa una altra galeria de totxo., a migdia diverses finestres amb ampits, una espiera i un colomar sota teulada. A la part N els ràfecs de teulada són de llosa, hi ha diverses espieres i obertures modernes.
Cabana d'era de planta rectangular (8x6) coberta a dues vessants amb el carener perpendicular a la façana, situada a llevant, davant l'antiga era. Consta d PB i 1er. p. La façana presenta dos portals rectangulars a la planta, una finestra d'arc gairebé centenari i un òcul al 1er.p. A migdia hi ha un cobert de construcció recent adossat a la planta, i quatre espieres. A ponent un cobert de totxanes i uralites adossat a la planta, dos òculs. A tramuntana també s'hi obren espieres a nivell del primer pis; segurament que la seva funció era airejar la nau. L'estat de conservació és dolent.

## Història

Antiga masia que ja consta a l'acta de consagració de l'església de Tarradell l'any 1076, l'etimologia del nom sembla venir del nom femení "Wanzala".
Trobem registrada la masia entre els masos que consten als fogatges de 1553 de la parròquia, terme i quadra de Santa Eugènia de Berga i de Tarradell.
En ell nomenclàtor de la província de Barcelona de l'any 1860 la Gasala hi consta com "Alqueria casa de labor".

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Gasala». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 8 octubre 2017].
# Gerbillus nancillus

Gerbillus nancillus és una espècie de mamífer rosegador de la família dels múrids. Viu a Mali, el Níger i el Sudan. Els seus hàbitats naturals són les zones de sòl sorrenc o sorrenc-argilenc, els camps en guaret i els camps de mill. Es desconeix si hi ha cap amenaça significativa per a la supervivència d'aquesta espècie.

## Referències

* ↑ Schlitter, D.; Granjon, L. Gerbillus nancillus. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 3 agost 2017.
Espècies vivents de jerbus petits :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Ordre: Rodentia  · Família: Muridae :
Tribus Ammodillini, Desmodilliscini, Gerbillurini i Taterillini :
Tribu Gerbillini :
Categoria :
# Gerbillus hesperinus

Gerbillus hesperinus és una espècie de mamífer rosegador de la família dels múrids. És endèmic del territori del voltant d'Essaouira, a la costa atlàntica del Marroc i prop de l'extrem occidental de l'Atles. El seu hàbitat natural són les zones costaneres de sòl sorrenc. Està amenaçat per la pertorbació del seu medi pel desenvolupament turístic, especialment durant la temporada estival.

## Referències

* ↑ Aulagnier, S. Gerbillus hesperinus. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 10 agost 2017.
Espècies vivents de jerbus petits :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Ordre: Rodentia  · Família: Muridae :
Tribus Ammodillini, Desmodilliscini, Gerbillurini i Taterillini :
Tribu Gerbillini :
Categoria :
# Gran Premi Ciutat de Felino

El Gran Premi Ciutat de Felino és una competició ciclista italiana d'un sol dia i que es disputa anualment a Felino, a la província de Parma.
El 2015 va celebrar la seva 55a edició. De 2005 a 2009, va formar part del calendari de l'UCI Europa Tour.

## Palmarès des del 1991

| Any | Vencedor | Segon | Tercer |
| 1991 | Stefano Copelli | | |
| 1992 | Davide Dall'Olio | | |
| 1993 | Samuele Schiavina | | |
| 1994 | Fabrizio Guidi | | |
| 1995 | Andrea Pagliani | | |
| 1996 | Luca Barioso | | |
| 1997 | Vladimir Duma | Devis Fuser | Claudio Ainardi |
| 1998 | Massimo Mancini | Massimo Sorice | Giuseppe Di Fresco |
| 1999 | Massimo Sorice | Gianluca Nicole | Igor Astarloa |
| 2000 | Gabriel Moreau | Gianluca Nicole | Andrei Tcherniakov |
| 2001 | Alberto Loddo | Antonio Bucciero | Marco Corsini |
| 2002 | Fabio Gilioli | Matteo Cappè | Pablo de Pedro |
| 2003 | Paolo Bailetti | Marco Marzano | Vicente Elvira |
| 2004 | Paolo Bailetti | Domenico Pozzovivo | Fumiyuki Beppu |
| 2005 | Matteo Priamo | Alessandro Raisoni | Simone Stortoni |
| 2006 | Roberto Ferrari | Luca Conati | Marco Bandiera |
| 2007 | Tomislav Dančulović | Sergey Rudaskov | Daniel Martin |
| 2008 | Egor Silin | Edoardo Girardi | Oleh Opryshko |
| 2009 | Richie Porte | Alfredo Balloni | Davide Mucelli |
| 2010 | Moreno Moser | Michael Matthews | Matteo Trentin |
| 2011 | Nicola Boem | Alberto Cecchin | Moreno Moser |
| 2012 | Alfio Locatelli | Juan Pablo Valencia | Nathan Pertica |
| 2013 | Andrea Zordan | Davide Villella | Alberto Bettiol |
| 2014 | Andrea Toniatti | Gianni Moscon | Matvei Nikitin |
| 2015 | Simone Consonni | Francesco Rosa | Davide Martinelli |
| 2016 | Aliaksandr Riabushenko | Andrea Vendrame | Marco Bernardinetti |

## Referències

* ↑ «55° GRAN PREMIO CITTA' DI FELINO». federciclismo.it. [Consulta: 6 febrer 2016].
* ↑ La prova va servir també per la disputa del Campionat italià sub-23 en ruta

## Enllaços externs

* Palmarès a sitiodeciclismo.net
* Palmarès a museociclismo.it
# Gran Premi Comité Olímpico Nacional

El Gran Premi Comité Olímpico Nacional (en castellà Gran Premio Comité Olímpico Nacional) és una cursa ciclista d'un dia que es disputa a Costa Rica. La primera edició es disputà el 2018 i forma part de l'UCI Amèrica Tour, amb una categoria 1.2.

## Palmarès

| Any | Vencedor | Segon | Tercer |
| 2018 | Óscar Quiroz Ayala | Jonathan Cañaveral | Nicolás Paredes Avellaneda |

## Enllaços externs

* Palmarès del Gran Premi Comité Olímpico Nacional a siteducylisme.net
# Gorokhovets

Gorokhovets - Гороховeц (rus) - és una ciutat de l'óblast de Vladímir, Rússia, centre administratiu de la regió de Gorokhovets. Es troba entre Moscou i Nijni Nóvgorod, a 142 km a l'est de Vladímir. És un important port fluvial del riu Kliazma.

## Etimologia

El nom de la població prové de la paraula russa gorokh (pèsol), i figura a l'escut de la ciutat.

## Història

Abans que arribessin els eslaus orientals, la regió estava habitada pels mèria, un poble ugrofinès. Gorokhovets ja es menciona per primer cop en una crònica del 1239 evocant un saqueig dels mongols. És probable que abans ja existís una fortalesa menor en aquell lloc. El 1539 els tàrtars de Kazan gairebé la van cremar, però finalment van girar cua.
Gorokhovets va florir durant el segle xvii, ja que va esdevenir un centre de comerç per a una gran zona, on actualment s'estenen les províncies d'Ivànovo i de Vladímir. Per iniciativa dels comerciants locals van construir-s'hi diverses esglésies i monestirs durant aquest segle.

## Cultura i llocs d'interès

A causa que l'ímpetu econòmic de les acaballes del segle xix i que la industrialització del període soviètic no van tenir gaires efectes en la població, el paisatge de l'antiga ciutat ha romàs. Els monuments històrics arquitectònics més importants de la ciutat són el monestir de Sant Nicolau (1643), l'Església de la Trinitat i de Sant Nicolau (entre el 1681 i el 1686), l'Església de la Resurrecció (de l'últim quart del segle xvii), la Catedral Bogavésxenskaia (1700), el Monestir Srétenski i l'Església Srétenski (1689). De la segona meitat del segle xvii es conserven a més a més una vintena de cases de pedra d'importants comerciants d'aquella època.

## Galeria

* Monestir de Sant Nicolau.
* Casa Oparin i església Blagovésxenski.
* Monestir Srétenski.
* Església Voskresénskaia.
# Gorodétxnoie

Gorodétxnoie (en rus: Городечное) és un poble (un possiólok) del krai de Primórie, a l'Extrem Orient de Rússia, que en el cens del 2010 tenia 292 habitants.

## Referències

* ↑ «О признании частично недействующим Реестра административно-территориальных единиц и населенных пунктов Приморского края, утв. Законом Приморского края от 14.11.2001 N 161-КЗ (ред. от 15.06.2004, 08.02.2006, 05.03.2007, 28.06.2007, 08.11.2007, 12.11.2008, 09.09.2009, 07.12.2009) "Об административно-территориальном устройстве Приморского края». 7law.info. [Consulta: 3 març 2018].
# Gilberto Carlos Nascimento

Gilberto Carlos Nascimento més conegut pel sobrenom Betinho (São Paulo, Brasil, 14 de juny de 1966) és un futbolista brasiler retirat que disputà un partit amb la selecció del Brasil.

## Referències

* ↑ National Football Teams

## Enllaços externs

* http://en.sambafoot.com/players/1074_Betinho.html Arxivat 2011-08-15 a Wayback Machine.
# Gilbert du Motier de La Fayette

Gilbert du Motier de La Fayette (Chavaniac-Lafayette, 6 de setembre de 1757 - antic 1r districte de París, 20 de maig de 1834) més conegut pel seu títol nobiliari de marquès de la Fayette (en occità, marqués de La Faieta), fou un aristòcrata i militar francès que participà en les revolucions americana i francesa.
Amic dels revolucionaris americans com Benjamin Franklin o Thomas Jefferson, va participar en la Guerra d'Independència dels Estats Units, arribant a ser general i aconseguí l'ajut oficial de França a la causa americana. Va participar, de manera puntual, en la vida política francesa, de la Revolució Francesa a la Monarquia de Juliol, on es va distingir com un dels grans notables liberals, del partit patriota a "la Charbonnerie", passant pel grup dels constitucionals i el "Club des Feuillants". Mirabeau, que era el seu principal adversari en el partit patriota, li va posar el malnom de «Gilles César», en referència al dictador romà.

## Referències

* ↑ «Gilbert du Motier de La Fayette». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.

## Vegeu també

* Setge de Charleston
# Godegisil

* No s'ha de confondre amb Godigisel.
Godegisil o Godegisel fou un rei dels burgundis, quart i més petit fill de Gondioc. El seu pare el va designar hereu el 463. Llavors el poder efectiu va quedar fins a la mort en mans de l'oncle Khilperic I de Burgúndia i no és clar si els nebots ja tenien el títol reial o només eren hereus a l'espera de la mort de l'oncle. Khilperic I governà inicialment amb un germà, Gondió, però des de 473 va quedar sol. Els quatre nebots van començar a preparar la successió i Gundemar I i Khilperic II es van aliar contra Gundebald. Godegisil va restar neutral. Gundebald va sortir triomfant del conflicte i el 476 va ocupar la capital del regne, Viena del Delfinat. Mort Khilperic I (eliminat el 476 o desaparegut de mort natural abans del 480) Godesigil va poder assolir el tron conjuntament amb Gundebald. Es va procedir probablement a un repartiment del territori i Godegisil va rebre la part nord amb Besançon, Langres, Chalon sur Saône, Autun, Ginebra i el Valais. Gundebald es va quedar amb la part sud. Godegisil va establir la capital a Ginebra.
Era arrià i es va casar amb Teodolinda, catòlica, que li va donar dos fills. El 500 es va aliar a Clodoveu I contra son germà Gundebald a la batalla de Dijon, induït per la seva dona Clotilde de Borgonya, que volia venjar el seu pare Khilperic II de Burgúndia, esperant esdevenir únic rei dels burgundis, i hauria conquerit Viena del Delfinat la capital del seu germà. Però fou finalment derrotat i mort pel seu rival quan aquest va atacar la capital en 502. L'esposa, Teodolinda, fou ofegada, i els dos fills de Godegisil, foren decapitats; només dues netes del rei derrotat, Gunteuca (o Gondioca) i Seledeubeuda es van lliurar de la matança i la primera fou esposa de Clodomir I.

## Referències

* ↑ Strauss, Gustave Louis M. Moslem and Frank; or, Charles Martel and the rescue of Europe (en anglès), 1854, p. 99.
* ↑ Strauss, Gustave Louis M. Moslem and Frank; or, Charles Martel and the rescue of Europe (en anglès), 1854, p. 100.

## Bibliografia

* Favrod, Justin. Les Burgondes: Un royaume oublié au cœur de l'Europe (en francès). Presses Polytechniques, 2002. ISBN 2880745969.

## Enllaços externs

* http://fmg.ac/Projects/MedLands/BURGUNDY%20KINGS.htm#_Toc221496773
# Estació de Parc Nou

Mapa Metro Línia 2 :
Mapa Metro Línies 9 i 10 :
Parc Nou, anomenada en el projecte constructiu Sant Cosme és una estació de la línia 9 del metro de Barcelona. En aquesta estació hi tindran parada en un futur trens de la L2 i L9.
Dona servei al barri de Sant Cosme del Prat de Llobregat, a l'escola Jaume Balmes, a la de Sant Cosme i Sant Damià, al CAP Doctor Pujol i Capsada i a l'institut Doctor Trueta, un dels accessos es fa pel carrer Riu Xúquer amb el carrer Riu Llobregat i l'altre pel carrer Riu Llobregat. L'estació és de tipus entre pantalles i disposa d'escales mecàniques i ascensors per a persones amb mobilitat reduïda (PMR), també compta amb una andana de 120 metres.
La previsió inicial era obrir l'estació l'any 2007, però donats els contratemps, es va posar en funcionament el 12 de febrer de 2016.
Metro de Barcelona :
| Procedència/Destinació | < | > | Procedència/Destinació |
| Aeroport T1 | Mas Blau | Cèntric | Zona Universitària |
| Projectat |||||
| Aeroport T1 | Mas Blau | Cèntric | Badalona Pompeu Fabra |
| Aeroport T1 | Mas Blau | Cèntric | Can Zam |
| Font recorregut: PDI 2009-2018. |||||

## Referències

* ↑ «L9». gencat.cat. Generalitat de Catalunya. [Consulta: 1r juny 2011].
* ↑ PDI 2009-2018, pàg. 157
* ↑ Borrell, Anna «Metro. Línia 9». Anuari territorial de Catalunya 2005. Institut d'Estudis Catalans, pàg. 230 [Consulta: 3 juny 2011].
* ↑ «Territori i Sostenibilitat presenta els pressupostos de 2011 amb l'objectiu de reactivar l'economia». Gencat.cat. Generalitat de Catalunya, 03-06-2011. Arxivat de l'original el 2012-01-20. [Consulta: 3 juny 2011].
* ↑ «Compte enrere per a la inauguració del metro a l'aeroport del Prat». [Consulta: 14 gener 2016].
* ↑ «PDI de la regió metropolitana de Barcelona 2009-2018: Programa AX (ampliació de xarxa)» (PDF). Autoritat del Transport Metropolità, 2009. Arxivat de l'original el 19 de setembre 2010. [Consulta: 21 setembre 2010].

## Notes

* ↑ Diferenciació del nom futur oficial i del projecte constructiu en el plànol Estat L9 i L4 del 5 de juliol de 2011 de GISA.

## Vegeu també

* Xarxa ferroviària de Catalunya