OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Fukomys ochraceocinereus

Fukomys ochraceocinereus és una espècie de mamífer rosegador de la família de les rates talp. Viu a la República Centreafricana, la República Democràtica del Congo, el Sudan del Sud i Zàmbia. Es tracta d'un animal social de vida subterrània que viu en colònies generalment d'entre dos i vint exemplars. El seu hàbitat natural és la sabana, tot i que també se la troba a prats de muntanya i zones agrícoles. Es desconeix si hi ha cap amenaça significativa per a la supervivència d'aquesta espècie, tot i que és objecte de caça intensiva. Originalment fou descrita com a espècie del gènere Cryptomys.

## Referències

* ↑ Maree, S.; Faulkes, C. Fukomys ochraceocinereus. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 2 gener 2014.
# Fukomys micklemi

Fukomys micklemi és una espècie de mamífer rosegador de la família de les rates talp. És endèmica de Zàmbia. Es tracta d'un animal social de vida subterrània que viu en colònies de diversos exemplars. Es desconeix si hi ha cap amenaça significativa per a la supervivència d'aquesta espècie. Originalment fou descrita com a subespècie de Cryptomys damarensis.
Aquest tàxon fou anomenat en honor del soldat sud-africà Thomas Nathaniel Micklem.

## Referències

* ↑ Vanden Hole, C.; Van Daele, P.; Desmet, N.; Devos, P.; Adriaens, D «Does sociality imply a complex vocal communication system?: a case study for Fukomys micklemi (Bathyergidae, Rodentia)» (resum) (en anglès). Bioacoustics, 23, 2, 2014, pàg. 143-160.
* ↑ Beolens, B.; Watkins, M.; Grayson, M. The Eponym Dictionary of Mammals (en anglès). Johns Hopkins University Press, 2009, p. 275. ISBN 978-0801893049.
# Gai Aureli Escaure

Gai Aureli Escaure (en llatí Caius Aurelius Scaurus) va ser un magistrat romà. Formava part de la gens Aurèlia, i era de la família dels Escaure.
Va ser pretor l'any 186 aC i va obtenir com a província l'illa de Sardenya.

## Referències

* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita XXXIX,6,8
# Garrigas (Tarn)

Garrigas (occità) o Garrigues (francès) és un municipi francès al departament del Tarn (regió d'Occitània).
Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 124 | 126 | 116 | 153 | 154 | 213 | 291 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Glazenap (cràter)

Glazenap és un cràter d'impacte que es troba a la cara oculta de la Lluna, situat al sud-sud-oest de les parets de l'enorme plana emmurallada del cràter Mendeleev, i al nord-oest del cràter Pannekoek.
Aquest cràter és gairebé circular, i no ha estat erosionat significativament, encara que un petit cràter es travessa el brocal de Glazenap en el seu costat nord-oest. El material solt dipositat al llarg de les parets interiors s'ha acumulat en un talús que ocupa un anell que envolta la base de la plataforma interior del cràter.

## Cràters satèl·lit

Per convenció, aquests elements són identificats als mapes lunars posant la lletra al costat del punt mitjà del cràter que està més prop de Glazenap.
| Cràters satèl·lit | Glazenap Coordenades Diàmetre E 1° 24′ S, 139° 00′ E﻿ / ﻿1.4°S,139.0°E﻿ / -1.4; 139.0﻿ (Glazenap E) 14 km F 1° 30′ S, 139° 42′ E﻿ / ﻿1.5°S,139.7°E﻿ / -1.5; 139.7﻿ (Glazenap F) 11 km P 5° 00′ S, 136° 00′ E﻿ / ﻿5.0°S,136.0°E﻿ / -5.0; 136.0﻿ (Glazenap P) 57 km S 2° 00′ S, 134° 18′ E﻿ / ﻿2.0°S,134.3°E﻿ / -2.0; 134.3﻿ (Glazenap S) 28 km V 0° 36′ S, 136° 00′ E﻿ / ﻿0.6°S,136.0°E﻿ / -0.6; 136.0﻿ (Glazenap V) 22 km |

## Referències

* (WGPSN), IAU Working Group for Planetary System Nomenclature. «Gazetteer of Planetary Nomenclature. 1:1 Million-Scale Maps of the Moon» (en anglès). UAI / USGS, 13-02-2013. [Consulta: 6 abril 2016].
* Andersson, L. E.; Whitaker, E. A.,. NASA Catalogue of Lunar Nomenclature (en anglès). NASA RP-1097, 1982.
* Blue, Jennifer. «Gazetteer of Planetary Nomenclature» (en anglès). USGS, 25-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Bussey, B.; Spudis, P.. The Clementine Atlas of the Moon (en anglès). Nueva York: Cambridge University Press, 2004. ISBN 0-521-81528-2.
* Cocks, Elijah E.; Cocks, Josiah C.. Who's Who on the Moon: A Biographical Dictionary of Lunar Nomenclature (en anglès). Tudor Publishers, 1995. ISBN 0-936389-27-3.
* McDowell, Jonathan. «Lunar Nomenclature» (en anglès). Jonathan's Space Report, 15-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Menzel, D. H.; Minnaert, M.; Levin, B.; Dollfus, A.; Bell, B. «Report on Lunar Nomenclature by The Working Group of Commission 17 of the IAU» (en anglès). Space Science Reviews, 12, 1971, pàg. 136.
* Moore, Patrick. On the Moon (en anglès). Sterling Publishing Co, 2001. ISBN 0-304-35469-4.
* Price, Fred W. The Moon Observer's Handbook (en anglès). Cambridge University Press, 1988. ISBN 0521335000.
* Rükl, Antonín. Atlas of the Moon (en anglès). Kalmbach Books, 1990. ISBN 0-913135-17-8.
* Webb, Rev. T. W.. Celestial Objects for Common Telescopes, 6ª edición revisada (en anglès). Dover, 1962. ISBN 0-486-20917-2.
* Whitaker, Ewen A. Mapping and Naming the Moon (en anglès). Cambridge University Press, 2003. 978-0-521-54414-6.
* Wlasuk, Peter T. Observing the Moon (en anglès). Springer, 2000. ISBN 1-85233-193-3.
# Goebelsmuhle

Goebelsmuhle (en luxemburguès: Giewelsmillen; en alemany: Goebelsmühle) és un veïnat del municipi de Bourscheid situada al districte de Diekirch del cantó de Diekirch, a la vall del Sauer a la confluència del Wiltz. Està a uns 35 km de distància de la ciutat de Luxemburg. Té una estació de ferrocarril a la línia 5 Luxemburg-Kleinbettingen-Lieja (Be).
L'únic restaurant va ser convertit en residència per a persones grans.

## Referències

* ↑ «Goebelsmhle». [Consulta: 8 octubre 2015].
* ↑ Ruitenbeek, Frank van. Luxemburg (en neerlandès). 4e dr. Den Haag: ANWB, cop. 2007, p. 62. ISBN 978-90-18-02424-6.
# Goeblange

Goeblange (en luxemburguès: Giewel; en alemany: Goeblingen) és una vila de la comuna de Koerich del districte de Luxemburg a unos 13 km de la ciutat de Luxemburg.

## Localització

Goeblange es troba a 321 m sobre el nivell de la mar a la carretera de Koerich a Capellen a l'encreuament amb la carretera de Septfontaines a Windhof. Encara que sigui una comunitat agrícola, s'està convertint cada vegada més una zona residencial al costat de Koerich.

## Història

Al bosc Miecher, aproximadament a 1 km al nord-est de la vila, s'han trobat extenses restes d'una comunitat agrícola romana. Dues grans vil·le] han estat excavades i reconstruïts els fonaments parcialment. A l'indret hi ha d'altres edificis i fortificacions que ara estan sent posats al descobert.
Plaques informatius al lloc expliquen que les vil·les probablement daten del segle primer, però s'han desenvolupat àmpliament al segle quart. La civilització romana aleshores prosperava a la zona a causa de la prosperitat de la ciutat imperial de Trèveris.

## Referències

* ↑ «Goeblange» (en alemany). [Consulta: 19 setembre 2015].
# Getsemaní

El jardí de Getsemaní (grec Γεθσημανή, Gethsēmani hebreu:גת שמנים, de l'arameu גת שמנא, Gaṯ Šmānê, "molí d'oli"), fou on, segons el Nou Testament i la tradició cristiana, Jesús i els seus deixebles van anar després de la Santa Cena la nit abans de la crucifixió. Va ser també l'escenari de la traïció de Jesús per part del seu deixeble Judes Iscariot.
El jardí es troba al peu del Mont de les Oliveres, actualment dins de Jerusalem, Israel, a la vall del Kudron, a l'est de la ciutat.
# Getting Better

«Getting Better» («Posant-se Millor») és una cançó de The Beatles, publicada com la quarta pista de l'àlbum de 1967 Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band. Acreditada al tàndem Lennon–McCartney, el seu principal compositor és Paul McCartney, amb algunes contribucions a la lletra de John Lennon.
Un conegut incident ocorregué enregistrant aquesta cançó. El 21 de març de 1967, dia en què el productor George Martin afegí un solo de piano a «Lovely Rita», Lennon es queixà que no estava bé i que no es podia concentrar. Equívocament, havia pres LSD en lloc d'un estimulant. Martin, que no ho sabia, el pujà al terrat d'Abbey Road Studios perquè li toqués l'aire i tornà a l'estudi on l'esperaven Harrison i McCartney. Ells dos, que sabien el vertader perquè del malestar de Lennon, corregueren cap al terrat tan bon punt ho saberen per evitar un possible accident.

## Personal

Segons Ian MacDonald:
* Paul McCartney – primera veu duplicada, baix elèctric, primera guitarra, piano elèctric
* John Lennon – segona veu, guitarra
* George Harrison – segona veu, primera guitarra, tanpura
* Ringo Starr – bateria, congas
* George Martin – piano, pianet

## Referències

* ↑ Unterberger, 2009.
* ↑ http://www.icce.rug.nl/~soundscapes/DATABASES/AWP/gb.shtml
* ↑ Miles, 1997, p. 312–313.
* ↑ Spitz, 2005, p. 670–671.
* 1 2 Lewisohn, 1988, p. 104.
* ↑ Miles, 1997, p. 382.
* ↑ The Beatles, 2000, p. 242.
* ↑ Emerick, 2006, p. 172–173.
* ↑ MacDonald, 2005, p. 241.

## Bibliografia

* Pollack, Alan W. «Notes on "Getting Better"». "Notes on" Series, 31-12-1995.
* The Beatles. The Beatles Anthology. San Francisco: Chronicle Books, 2000. ISBN 0-8118-2684-8.
* Emerick, Geoff; Massey, Howard. Here, There and Everywhere: My Life Recording the Music of the Beatles. Nova York: Penguin Books, 2006. ISBN 1-59240-179-1.
* Lewisohn, Mark. The Beatles Recording Sessions. Nova York: Harmony Books, 1988. ISBN 0-517-57066-1.
* MacDonald, Ian. Revolution in the Head: The Beatles' Records and the Sixties. Second Revised. London: Pimlico (Rand), 2005. ISBN 1-84413-828-3.
* Miles, Barry. Paul McCartney: Many Years From Now. Nova York: Henry Holt & Company, 1997. ISBN 0-8050-5249-6.
* Pollack, Alan W. «Notes on "Getting Better"». "Notes on" Series, 31-12-1995.
* Sheff, David. All We Are Saying: The Last Major Interview with John Lennon and Yoko Ono. Nova York: St. Martin's Press, 2000. ISBN 0-312-25464-4.
* Spitz, Bob. The Beatles: The Biography. Boston: Little, Brown, 2005. ISBN 0-316-80352-9.
* Unterberger, Richie. «Review of "Getting Better"», 2009. [Consulta: 9 desembre 2009].
# Gettext

gettext és la biblioteca GNU d'internacionalització (i18n). Sovint s'empra per a escriure programes amb interfície en múltiples idiomes. La darrera versió és la 0.18.

## Flux de treball
### Programador

Primer cal modificar el codi font per poder usar les crides de gettext de GNU. Aquesta modificació consisteix a usar, com a paràmetre de la funció gettext, les cadenes de text que veurà l'usuari. Per estalviar temps d'escriptura i espai, aquesta funció és usualment assignada a _, de manera que en el codi C
Es converteix en:
A més de C, gettext de GNU té, entre d'altres, les següents implementacions: C++, Objective-C, script sh, script Bash, Python, CLisp GNU, Lisp d'Emacs, Smalltalk GNU, Java, awk GNU, Pascal, wxWidgets (a través de la classe WxLocale), YCP (el llenguatge YaST), Tcl, Perl, PHP, Pike, Ruby i R. L'ús és similar al de C per a molts d'aquests llenguatges.
xgettext s'executa sobre el codi font per produir un arxiu de plantilla .pot, que conté una llista de totes les cadenes de text traduïbles extreta del codi font. Una entrada de l'arxiu .pot ser una cosa com:

### Traductor

El traductor genera un arxiu .po des de la plantilla amb el programa msginit, i comença a traduir-lo. msginit inicialitza el fitxer amb les traduccions. Per tant, per crear una traducció al català, executaríem el següent:
Això generaria el fitxer ca.po. Una entrada senzilla es veuria així:
El traductor ha d'editar les entrades, a mà o amb una eina de traducció com poEdit. Quan això estigui fet, l'entrada es veurà així:
Finalment, els fitxers .po són compilats en un fitxer binari .mo amb msgfmt. Així, queden enllestits per ser distribuïts amb el paquet de programari.

### Usuari

L'usuari, sobre sistemes tipus Unix, estableix la variable d'entorn LANG, i el programa mostrarà les cadenes en l'idioma seleccionat, si hi ha un arxiu .mo adequat.

## Vegeu també

* Gtranslator
* Virtaal

## Enllaços externs

* Lloc web de Gettext (anglès)
# Gilbert (cràter)

Gilbert és un gran cràter d'impacte que es troba prop de l'extremitat oriental de la Lluna. A causa de la seva ubicació apareix en escorç vist des de la Terra, la qual cosa limita el detall que es pot observar. El cràter es troba al nord-oest de la plana del cràter emmurallat de grandària similar Kästner, a l'oest del Mare Smythii.
Diversos cràters satèl·lit a la zona han rebut noms propis per part de la UAI. Gairebé units al bord nord-nord-est de Gilbert apareixen els cràters Weierstrass (anteriorment Gilbert N) i Van Vleck (Gilbert M), dues formacions bastant similars. En la part nord-est del sòl interior de Gilbert es troba el petit cràter Geissler en forma de bol (anteriorment Gilbert D).
Gilbert és una plana emmurallada una mica degradada, amb un vorell exterior que ha estat una miqueta reconfigurat per impactes propers. La vora meridional s'ha desintegrada gairebé per complet, i forma una superfície aplanada que flueix cap al sud com una depressió estesa. El parell de cràters format per Weierstrass i Van Vleck han configurat una vora dentada al llarg de la cara nord-est, mentre que la vora del costat nord-oest està cobert per Gilbert S. La plataforma interior és relativament plana, amb algunes llomes que recorren el centre cap a l'extrem sud.

## Cràters satèl·lit

Per convenció aquests elements són identificats en els mapes lunars posant la lletra en el costat del punt central del cràter que està més prop de Gilbert.
| Cràters satèl·lit | Gilbert Coordenades Diàmetre J 4° 18′ S, 72° 42′ E﻿ / ﻿4.3°S,72.7°E﻿ / -4.3; 72.7﻿ (Gilbert J) 38 km K 5° 30′ S, 73° 12′ E﻿ / ﻿5.5°S,73.2°E﻿ / -5.5; 73.2﻿ (Gilbert K) 38 km P 0° 54′ S, 75° 36′ E﻿ / ﻿0.9°S,75.6°E﻿ / -0.9; 75.6﻿ (Gilbert P) 18 km S 1° 54′ S, 75° 36′ E﻿ / ﻿1.9°S,75.6°E﻿ / -1.9; 75.6﻿ (Gilbert S) 19 km V 1° 30′ S, 79° 54′ E﻿ / ﻿1.5°S,79.9°E﻿ / -1.5; 79.9﻿ (Gilbert V) 15 km W 1° 06′ S, 78° 54′ E﻿ / ﻿1.1°S,78.9°E﻿ / -1.1; 78.9﻿ (Gilbert W) 19 km |
Els següents cràters han estat canviats el nom per la UAI:
* Gilbert D: vegeu Geissler (cràter)
* Gilbert M: vegeu Van Vleck (cràter)
* Gilbert N: vegeu Weierstrass (cràter)
* Gilbert T: vegeu Avery (cràter)

## Enllaços externs

* "Gilbert (cràter)". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* «Digital Lunar Orbiter Photographic Atles of the Moon» (en anglès). [Consulta: 28 juny 2018].
* «LROC :: QuickMap - Targeting Mapa LROC» (en anglès). [Consulta: 28 juny 2018].
* «The-moon.wikispaces.com: Gilbert» (en anglès). Arxivat de l'original el 2009-04-26. [Consulta: 28 juny 2018].
# Golf de Marcèvol

El Golf de Marcèvol és, o havia de ser un camp de golf, situat al municipi nord-català d'Arboçols, al nucli de Marcèvol. Inicialment, tenia 9 forats en un recorregut de 2.169 m., i era de par 34. Va ser dissenyat per Robert Berthet, i obert al públic el 1999.
L'indret escollit per a aquest golf era uns 900 metres a llevant del poble de Marcèvol.

## Història

Els treballs per a la construcció del camp de golf van començar el març del 1996. Després que s'inaugurés el camp amb quatre forats el 16 de juliol del 1997, el sotsprefecte de Prada inicià una investigació que al març de l'any següent portà a una ordre de paralització dels treballs. En aquell moment els promotors justificaren el camp per la lluita contra els incendis forestals i la creació d'ocupació, i que el projecte no preveia operacions immobiliàries de gran volada. Les característiques del camp previst permeteren l'obtenció de subvencions europees, algunes de promoció de l'agricultura; per a aquesta darrera finalitat es plantà un camp simbòlic d'albercoquers. El 1999 es completaren els nou forats. Malauradament, la sequedat del terreny i altres factors contribuïren a una infrautilització absoluta; el terreny agrícola quedà abandonat.
El 2005 es proposà fer en els terrenys del golf i veïns un projecte d'urbanització molt ambiciós. En un terreny de 250 hectàrees, hom volia construir un camp de golf de 18 forats, una escola de golf, l'edifici social del club, amb piscina, spa, sauna, gimnàs, saló de bellesa, vestidors, dutxes, botigues, restaurant, cafeteria, discoteca, sala de billar, un hotel, apartaments, pistes de tennis, tir amb arc i un centre eqüestre.
Contra aquest projecte s'oposà des del 2005 una Associació local de Protecció de Marcèvol, dedicada a la preservació i promoció del poble i del seu patrimoni, la seva realitat geogràfica, i el seu desenvolupament econòmic i cultural. La pressió de l'entitat, sembla, aconseguí d'aturar el projecte, i la crisi econòmica i immobiliària del 2009 n'enfonsà qualsevol rendibilitat i viabilitat a curt termini. Amb aquesta entitat, i crítica amb el golf, col·laborà l'escriptora i ecologista Adrienne Cazeilles i l'arquitecta Sophie d'Arthuys. El febrer del 2015 encara no s'havia construït.

## Referències

* ↑ Mehr, M. «La défense de la ruralité au prieuré de Marcevol» (en francès). L'indépendant, 16-09-2011.
* ↑ El lloc del Golf de Marcèvol en els ortofotomapes de l'IGN
* ↑ «La lluita contra els promotors immobiliaris es galvanitza a Marcèvol» (en català, francès). La Clau, 02-06-2010.
* ↑ Association de protection du site de Marcevol
* ↑ Febrés, Xavier. «El dol i el deute de Marcèvol», 29-01-2012.
* ↑ Marcevol Golf Club, Pyrénées-Orientales (66). a Golf's missing links

## Enllaços externs

* (francès) Un bref rappel est indispensable pour ceux qui découvrent aujourd'hui les menaces pesant sur le territoire du hameau Marcevol. febrer de 2014
# Golf de Lacònia

El golf de Laconia és el nom que porta el golf situat a la par sud-est del Peloponès, entre el Cap Matapan i el cap Malea o Maléas (perllongat per l'illa Citera). La punta central del Peloponès i occidental del golf, el Cap Matapan (antic Taenarum) és la punta més al sud de l'Europa continental, i la punta oriental del Peloponès i del golf és la segona. L'antic riu Eurotas desaigua al golf.

## Referències

* ↑ «Golf de Lacònia». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Ginestar (Castellar de la Ribera)

Ginestar és una masia de Castellar de la Ribera situada al vessant sud de la vall de la Ribera Salada a l'alçada del Molí de Querol, a 604 m. d'altitud.
Hi ha documentació de l'any 1135 referida a aquesta masia.

## Enllaços externs

   * Fototeca del Solsonès: Article referit a aquesta masia

## Referències

* ↑ Bach, Antoni. Masies del Solsonès. Consell Comarcal del Solsonès, abril 1995. D.L.: L-418/95. , pàg. 60
# Google Sites

Google Sites és una aplicació en línia que permet crear un lloc web de grup de forma molt senzilla. En aquesta pàgina es podran incloure elements textuals i visuals com vídeos, presentacions o arxius adjunts. La web es pot compartir amb facilitat per tal de veure i/o editar la informació amb un grup reduït, amb tota la comunitat, o amb tot el món.

## Característiques

* Les pàgines són de fàcil creació.
* No requereix codificació html, java, o qualsevol altre llenguatge de programació.
* Disposa d'un ampli ventall de plantilles disponibles.
* Permet la personalització de la interfície del lloc.
* És fàcil d'integrar i adjuntar fulls, documents, vídeos, presentacions.
* Permet que la pàgina sigui privada, que es pugui visualitzar, o que també es pugui editar.

## Referències

* ↑ http://webtrends.about.com/od/profil2/p/Google-Sites-b.htm Arxivat 2013-05-11 a Wayback Machine.
* ↑ «The Great EdTech Debate: Google Sites vs Google Classroom vs Blogger» (en anglès). Arxivat de l'original el 2020-04-08. [Consulta: 5 abril 2016].

## Enllaços externs

* Web oficial (anglès)
* Notícies, Consells, Tutorials, Recursos (anglès)
* Secció de preguntes freqüents i notícies (anglès)
* Extensa i Ajuda Arxivat 2011-08-27 a Wayback Machine. (anglès)
# Gaudeamus igitur

Gaudeamus igitur, expressió llatina que vol dir "Alegrem-nos, doncs", és l'himne universitari per excel·lència. Es tracta d'una cançó estudiantil d'autor anònim que en realitat es titulava «De brevitate vitae» («La brevetat de la vida») i es va cantar inicialment a les universitats alemanyes a mitjan segle xviii. De fet és un himne goliardesc i no fou fins al 1959 que va ser elegit himne del món universitari.
| « | (llatí) Gaudeamus igitur iuvenes dum sumus post iucundam iuventutem, post molestam senectutem, nos habebit humus! Ubi sunt qui ante nos in mundo fuere? vadite ad superos transite ad inferos ubi iam fuere Vita nostra brevis est, brevi finietur, venit mors velociter, rapit nos atrociter nemini parcetur! Vivat academia, vivant professores! vivat membrum quodlibet, vivant membra quaelibet, semper sint in flore! Vivant omnes virgines faciles, formosae, vivant et mulieres, tenerae, amabiles, bonae, laboriosae Vivat et res publica, et qui illam regit! vivat nostra civitas, mœcenatum caritas, quae nos hic protegit! Pereat tristitia pereant osores pereat diabolus quivis antiburschius atque irrisores | (català) Gaudim, doncs, mentre som joves Després de la divertida joventut, després de la incòmoda vellesa, ens rebrà la terra! On són els qui abans nostre al món foren? Aneu cap al cel, descendiu als inferns, si voleu veure'ls. La nostra vida és breu, en breu finirà, la mort ve veloçment, ens esquinça cruelment no perdonarà ningú! Visca l'acadèmia, visquen els professors! Visca cada membre, visquen tots els membres, sempre siguin en flor! Visquen totes les joves, fàcils, formoses visquen i les dones, tendres, amables, bones, laborioses. Visca i la república, i qui la governa! Visca la nostra ciutat, la generositat dels mecenes, que aquí ens protegeix! Mori la tristesa, morin els odiosos, mori el diable, els contraris als estudiants, i els que se'n riuen. | » |
# Gilbertiodendron dewevrei

Gilbertiodendron dewevrei és una espècie d'arbre de la família de les fabàcies. És originària de l'Àfrica central tropical.

## Descripció

És un arbre que pot arribar a 25-40 m d'altura, amb el tronc lleugerament engrossit a la base, de 5-22 m de llarg, i 0,5-2 m de diàmetre, cilíndric i recte, rares vegades uns 4 m de circumferència; amb la copa densa.

## Hàbitat

Es troba en els sòls sorrencs, en rodals gairebé purs, molt comuns, en terra ferma, més esporàdiques en formacions boscoses rierenques, inundades periòdicament o pantanoses; en rodals en els boscos a una altitud de 750 metres a Angola.

## Taxonomia

Gilbertiodendron dewevrei va ser descrita per (De Wild.) J.Leonard i publicat en Bulletin du Jardin Botanique de l'État 22: 190. 1952.

### Sinonímia

* Macrolobium dewevrei De Wild.

## Vegeu també

* Història de la Botànica
* Descripció de les fabáceas

## Referències

* ↑ Gilbertiodendron dewevrei en PlantList
* ↑ «Gilbertiodendron dewevrei». Tropicos.org. Missouri Botanical Garden. [Consulta: 8 novembre 2012].
* ↑ «Gilbertiodendron dewevrei». Conservatori i Jardí Botànic de Ginebra: Flora africana. [Consulta: 8 novembre 2012].

## Bibliografia

* ORSTOM. 1988. List Vasc. Pl. Gabon Herbier National du Gabon, Yaounde.
# Gorham

«Gorham» té aquests significats:
* Gorham (Illinois).
* Gorham (Kansas).
* Gorham (Maine).
* Gorham (Nova Hampshire).
# Goodea luitpoldii

Goodea luitpoldii és una subespècie de peix pertanyent a la família dels goodèids.

## Hàbitat

És un peix d'aigua dolça, demersal i de clima tropical.

## Distribució geogràfica

Es troba a Nord-amèrica: és un endemisme de les conques dels rius Lerma i Santiago a Mèxic.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 3 «Goodea luitpoldii» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).
* ↑ Espinosa Pérez, H., M.T.G. Dillanes i P.F. Mata, 1993. Listados faunísticos de México. III. Los peces dulceacuicolas mexicanos. Universitat Nacional Autònoma de Mèxic, Mèxic. 98 p.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
* AQUATAB