OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# The bisexual

The Bisexual és una sèrie de televisió de comèdia dramàtica creada per Desiree Akhavan i Rowan Riley i protagonitzada per Akhavan, Maxine Peake i Brian Gleeson. La sèrie, una coproducció entre la cadena de televisió britànica Channel 4 i el servei de streaming nord-americà Hulu, va debutar el 10 d'octubre de 2018 al Regne Unit i el 16 de novembre de 2018 als Estats Units i a espanya el 15 de març de 2019

## Sinopsi

La novaiorquesa Leila viu a Londres en una relació aparentment perfecta durant una dècada amb la seva xicota i soci de negocis Sadie. No obstant això, Leila descobreix que en realitat és bisexual i comença a explorar la seva orientació. Tot i que lluita per sortir amb els seus amics, Leila pren una decisió dràstica amb conseqüències inesperades.

## Repartiment i personatges

* Desiree Akhavan com a Leila
* Maxine Peake com a Sadie Smith
* Brian Gleeson com a Gabe
* Saskia Chana com a Deniz

## Referències

* ↑ «The Bisexual (Serie de TV) (2018)» (en castellà). [Consulta: 13 abril 2024].
* ↑ Such, Marina. «Filmin estrenará la serie británica ‘The Bisexual’» (en anglès), 14-03-2019. [Consulta: 13 abril 2024].
* ↑ «When does The Bisexual air on Channel 4, and who's in the cast? Everything you need to know about the new comedy drama» (en anglès britànic). [Consulta: 13 abril 2024].
# Martí Bascuñana Ferrer

Martí Bascuñana Ferrer (Alcúdia, 1897- 1979). Fou un músic i compositor mallorquí. Fou organista i director del cor d'Alcúdia. Director de la banda municipal d'Alcúdia. Va compondre moltes peces musicals. És l'avi del músic i advocat alcudienc, Martin J. Bascuñana.

## Obres

* Marxa Fúnebre (Dedicada al Sant Crist d'Alcúdia)
* Rivera de Palma.

## Referències

* Guia de pobles de Mallorca. (Edit. Consell Insular de Mallorca i Diari Última Hora, pag 96).
# Temptation (pel·lícula de 1915)

Temptation és una pel·lícula muda dirigida i produïda per Cecil B. DeMille i protagonitzada per Geraldine Farrar i Theodore Roberts. Basada en la història original d’Hector Turnbull, la pel·lícula es va estrenar el desembre de 1915. Es considera una pel·lícula perduda.

## Argument

Renee Dupree és una jove estudiant nord-americana de cant, que pot estudiar gràcies al que guanya cantant en grans restaurants. Està enamorada de Julien, un jove violinista i compositor. Una nit, Muller, un empresari operístic la sent cantar i la fa venir a la seva taula on està assegut amb una jove que està enamorada d’ell. Otto la convida a presentar-se a una audició. Plena de l'emoció per l'oportunitat, l'endemà Renee passa amb èxit la prova. Se li dona el paper de Madame Butterfly en la següent producció de la seva companyia. Després d’un bon èxit Muller la convida a casa seva i li ofereix un contracte amb un sou important, però a canvi li demana que sigui la seva amant. Renee refusa i Muller, descobrint que està enamorada del jove compositor, l'expulsa de la companyia. A més a més l'empresari fa servir la seva influència per a que ningú la vulgui contractar. Per la mateixa raó es rebutja l’òpera de Julien.
Desesperat per aconseguir diners, Julien troba feina en una foneria, una feina esgotadora que arruïna la seva salut. Angoixada per l'estat de salut del seu estimat, Renee accepta les exigències d'Otto a canvi de produir l'òpera de Julien amb ella com a estrella. L’òpera és un gran èxit. Després de la representació, Renee va a casa de Muller disposada a complir la seva part del tracte, però la seva amant abandonada, gelosa de l'èxit i l'atractiu de Renee, assassina Muller i Renee pot tornar amb Julien.

## Repartiment

* Geraldine Farrar (Renee Dupree)
* Theodore Roberts (Otto Mueller)
* Pedro de Cordoba (Julian)
* Elsie Jane Wilson (Madame Maroff)
* Raymond Hatton (baró Cheurial)
* Sessue Hayakawa (afeccionat a l’òpera)
* Jessie Arnold (no surt als crèdits)
* Tex Driscoll (no surt als crèdits)
* Ernest Joy (no surt als crèdits)
* Anita King (no surt als crèdits)
* Lucien Littlefield (no surt als crèdits)

## Referències

* ↑ «Grand opera secrets revealed». Motography XV, 1, 1 gemer 1916, pàg. 4.
* ↑ Nash, Elizabeth. Geraldine Farrar: Opera's Charismatic Innovator, 2d ed. (en anglès). McFarland, 2012-08-30, p. 95. ISBN 978-0-7864-7067-9.
* ↑ «Complete record of current films». Motography XV, 2, 08-01-1916, pàg. 96.
* ↑ «Temptation» (en anglès). American Film Institute Catalog. [Consulta: 26 maig 2021].
* ↑ «Temptation» (en anglès). Silent Era : Progressive Silent Film List, 31-03-2007. [Consulta: 26 maig 2021].
* ↑ «Many incidents in life of diva for Farrar Picture, January 6». Motion Picture News 12, 25, 25-12-1915, pàg. 82.

## Enllaços externs

* Temptation al catàleg de l'American Film Institute
# Tempête

Tempête és una pel·lícula francocanadenca dirigida per Christian Duguay, estrenada el 2022. S'ha doblat i subtitulat al català.
Es tracta de l'adaptació de la novel·la Tempête au haras (2012) de Christophe Donner.

## Sinopsi

La Zoé, que va créixer entre cavalls, només té un somni: convertir-se en joquei. Un vespre tempestuós, el seu poltre Tempête, en pànic, la tomba i li trepitja l'esquena, cosa que provoca que no pugui caminar més. Decidida, intentarà l'impossible, durant anys, per fer realitat el seu somni.

## Repartiment

* Mélanie Laurent: Marie
* Pio Marmaï: Philippe
* Kacey Mottet-Klein: Sébastien
* Danny Huston: Cooper
* Carole Bouquet: Monica Cooper
* Carmen Kassovitz: Zoé, amb 17 anys
* Atmen Kelif: Haddid
* Hugo Becker: Pierre
* Paul Bartel: Kévin Barillot
* Charlie Paulet: Zoé, amb 12 anys
* June Benard: Zoé, amb 5 anys

## Producció

El rodatge es va dur a terme a l'estable de cavalls de Senlis i a Normandia, especialment a la platja Utah, a les del cap de Carteret (Barneville-Carteret) i al massís dunar de Baubigny (Les Moitiers-d'Allonne).

## Distincions
### Nominacions i seleccions

* Festival de Cinema Francès d'Helvècia 2022: «Pòdium»
* Festival de Pel·lícules Francòfones Cinemania de 2022: «pel·lícula de tancament»

## Referències

* ↑ «Zoe i Tempesta». Goita què fan, ara!. [Consulta: 12 setembre 2023].
* ↑ «28e Cinemania : Tempête de Christian Duguay présenté en clôture du festival». ctvm.info, 27-09-2022. [Consulta: 23 gener 2023].
* ↑ «Tempête». Unifrance. [Consulta: 23 desembre 2022].
* ↑ Jean-Philippe Massieu. «Cinéma. Tourné dans la Manche, le film à grand budget Tempête sort en salle ce mercredi». actu.fr, 21-12-2022.
* ↑ «Tempête». fffh.ch. [Consulta: 23 gener 2023].
* ↑ «Le film Tempête en clôture de la 28e édition». festivalcinemania.com. Arxivat de l'original el 23 de gener 2023. [Consulta: 23 gener 2023].
# Thirteen Women

Thirteen Women és una pel·lícula estatunidenca dirigida per George Archainbaud el 1932.

## Argument

Ursula Georgi, una jove mística d'origen indi, decideix utilitzar els seus poders hipnòtics per tal de venjar-se d'un grup de dones. Aquestes, que van ser les seves antigues camarades d'escola, l'havien marginat pels seus orígens ètnics. Helen és la primera víctima.

## Repartiment

* Irene Dunne: Laura Stanhope
* Ricardo Cortez: Sergent de policia Barry Clive
* Jill Esmond: Jo Turner
* Myrna Loy: Ursula Georgi
* Mary Duncan: June Raskob
* Kay Johnson: Helen Dawson Frye
* Florence Eldridge: Grace Coombs
* C. Henry Gordon: Swami Yogadachi
* Peg Entwistle: Hazel Clay Cousins
* Harriet Hagman: May Raskob
* Edward Pawley: Burns, el xofer de Laura
* Blanche Friderici: Miss Kirsten
* Wally Albright: Robert 'Bobby' Stanhope

## Al voltant de la pel·lícula

* És àmpliament conegut que l'únic paper de Peg Entwistle pel que va guanyar notorietat, va ser després que el seu cos fos trobat sota el cartell de Hollywood setmanes abans de l'estrena de la pel·lícula (la policia va suposar un suïcidi) l'octubre al Teatre Roxy de Nova York el 15 de d'octubre de 1932.
* Originalment tenia una durada de setanta-tres minuts, l'estudi va treure catorze minuts abans de l'estrena. La pel·lícula es va reestrenar el 1935 per la RKO, esperant recollir beneficis aprofitant-se de l'augment de popularitat dels actors del film Dunne i Loy. Thirteen Women va ser la primera pel·lícula d'una "parella de dones".

## Adaptació del llibre

El personatge de Hazel Cousins interpretat per Peg Entwistle a la pel·lícula és casada, mata el seu marit i se'n va a presó. Al llibre, Hazel és una lesbiana que és seduïda per (en les paraules de Thayer) una "tortillera" casada amb un metge especialista en pulmons.

## Referències

* ↑ New York Times crítica, 15 d'octubre de 1932
* ↑ The New York Times. Thirteen Women (en anglès). The New York Times.
* ↑ Basinger, Jeanine. Variety. Few female ensemble films Thirteen Women (en anglès). Variety, 16 de juny de 2008.
* ↑ En l'original, dyke dyke (en anglès).
# Thirty a Week

Thirty a Week és una pel·lícula muda de la Goldwyn Pictures dirigida per Harry Beaumont i protagonitzada per Tom Moore, Tallulah Bankhead i Alec B. Francis. Basada en l'obra de teatre homònima de Thompson Buchanan, la pel·lícula es va estrenar el 17 de novembre de 1918. Es considera una pel·lícula perduda.

## Argument

Barbara Wright, una rica heredera, està promesa amb el també ric Freddy Ruyter però s'enamora del xofer irlandès del seu pare, Dan Murray, i aconsegueix casar-se amb ell. Els recent casats malden per tirar endavant la seva economia malgrat els escassos ingressos de Dan. El pare de Barbara, furiós amb tots dos, l'ha acomiadat i gairebé destrueix la seva felicitat fent que Dan sigui acomiadat de diverses feines. Un dia Dan guanya 300 dòlars en una cursa d'automòbils, però tot seguit els dona a Minnie Molloy, al marit malalt de la qual els metges li han recomanat que es traslladi a l'oest. Malfiant-se del motiu pel qual Dan ha donat aquests diners Barbara decideix tornar a casa dels pares. L'advocat del senyor Wright ofereix a Dan una gran quantitat de diners per anul·lar el matrimoni i, quan Dan es nega, l'advocat esbrina la veritat sobre l'afer dels 300 dòlars. Tocat per la generositat de Dan, el senyor Wright l'accepta a la família i Barbara torna feliçment amb el seu marit.(REF1)

## Repartiment

* Tom Moore (Dan Murray)
* Tallulah Bankhead (Barbara Wright)
* Alec B. Francis (Mr. Wright)
* Brenda Fowler (Mrs. Wright)
* Warburton Gamble (Freddy Ruyter)
* Grace Henderson (Mrs. Murray)
* Ruth Elder (Minnie Molloy)

## Referències

* ↑ «“Thirty a Week”». Moving Picture World, 26-10-1918, pàg. 548.
* ↑ «Goldwyn announces new release schedule». Motion Picture News, 16-11-1918, pàg. 2963.
* ↑ «Features – Current and coming releases in the independent field». Motion Picture News, 30-11-1918, pàg. 3245.
* ↑ «Thirty a Week» (en anglès). Performing Arts Database of the Library of Congress of USA, 05-01-1917. [Consulta: 30 octubre 2020].

## Enllaços externs

* Thirty a Week catàleg de l'American Film Institute
# Marquesat de la Mina

El Marquesat de la Mina és un títol nobiliari espanyol de caràcter hereditari que va ser concedit per Carles II d'Espanya el 23 de setembre de 1681, amb el vescomtat previ de Santaren, a Pedro José de Guzmán-Dávalos y Ponce de León, senyor dels mayorazgos de la Mina, Santaren, Salteras i Santillán, patró de la capella major de la parròquia d'Omnium Sanctorum, veinticuatro de Sevilla, cavaller maestrant de Sevilla i general d'artilleria. El rei Ferran VI d'Espanya li va concedir a aquest títol la Grandesa d'Espanya en 1748.
La denominació del marquesat fa referència al molí de la Mina, situat al centre de la població d'Alcalá de Guadaíra, al carrer de Nuestra Señora del Águila, coneguda popularment com a carrer de la Mina. El molí produïa farina gràcies a la força d'una conducció subterrània d'aigua que després de travessar la localitat, sortia a la superfície i arribava fins a Sevilla en forma de l'aqüeducte denominat "los Caños de Carmona", per entrar a la ciutat a través de la porta de Carmona. Els Guzmán-Dávalos, una branca menor de la casa dels comtes d'Olivares que van emparentar amb el llinatge sevillà dels Dávalos, van incloure en el seu mayorazgo a més del molí de la Mina una antiga alquería d'origen islàmic prop de Dos Hermanas esmentada en el Repartiment del Regne de Sevilla com a Varga Santaren, d'on es va prendre la denominació del vescomtat previ.
Al segle xviii, per extinció de la branca Guzmán-Dávalos, el marquesat de la Mina va passar als ducs de Alburquerque, i posteriorment als ducs de Fernán Núñez. L'actual marquès de la Mina és Manuel Falcó i Anchorena, VI duc de Fernán Nuñez.
Tant a Barcelona com a Sevilla existeix un carrer denominat Marquès de la Mina, en referència al segon marquès, Jaime de Guzmán-Dávalos i Spínola (1690-1767).

## Marquesos de la Mina

| | Titular | Període |
| Creació per Carles II |||
| I | Pedro José de Guzmán-Dávalos y Ponce de León | 1681 - 1720 |
| II | Jaime de Guzmán-Dávalos y Spínola | 1720 - 1776 |
| III | Pedro Miguel de la Cueva y Guzmán-Dávalos | |
| IV | Miguel José de la Cueva y Enríquez | |
| V | Felipe Osorio y de la Cueva | |
| VI | José Miguel de la Cueva y de la Cerda | 1859 - 1875 |
| VII | María Pilar Osorio y Gutiérrez de los Ríos | 1875 - 1876 |
| VIII | Manuel Felipe Falcó y Osorio | 1876 - 1927 |
| IX | Manuel Falcó y Álvarez de Toledo | 1927 - 1936 |
| X | Manuel Falcó y Anchorena | 1936 - actualitat |

## Bibliografia

* Flores, Leandro José de. Memorias históricas de la villa de Alcalá de Guadíra. Sevilla, Imprenta de Mariano Caro, 1833 – 1834.
* Rivarola y Pineda, Juan Félix Francisco de. Monarquía Española...(parte segunda) Imprenta de Alfonso de Mora. Madrid, 1736.
* Valverde Fraikin, Jorge. Títulos nobiliarios andaluces : genealogía y toponimia. Granada Andalucía, 1991
# Tetraleurodes granulata

Tetraleurodes granulata és un hemípter del gènere Tetraleurodes de la família dels Aleiròdids.
L'espècie va ser descrita científicament per primera vegada per Bink-Moenen el 1983.

## Referències

* ↑ Jon H. Martin & Laurence A. Mound (2007) "An annotated check list of the world’s whiteflies (Insecta: Hemiptera: Aleyrodidae)" Zootaxa 1492: 1-84 Link
# Constantí Bonet i Zanuy

Constantí Bonet i Zanuy (Tamarit de Llitera, 1808 - Tarragona, 1875) fou un teòleg i religiós conegut per ser bisbe de Girona i arquebisbe de Tarragona.

## Biografia

Nasqué l'any 1808, a Tamarit de Llitera (província d'Osca). Fou fill de Mamés Bonet, de Tamarit, i d'Antònia Zanuy, d'Auñón (província de Guadalajara). Cinquè fill d'una família de pagesos rics, però ben aviat es quedà orfe de mare. Al Seminari Conciliar de Lleida estudià filosofia i més tard rebé les sagrades ordes. Exercí també com a catedràtic del Seminari de Lleida fins que fou expulsat per les seves idees polítiques contràries al règim del moment. Vers el 1841 fou anomenat ecònom de la parròquia de les Borges d'Urgell. El 1846 es doctorà en Teologia a la Universitat de Saragossa. El 1862, el Sant Pare el va nomenar bisbe de Girona. Fou traslladat a Tarragona, on va ser nomenat arquebisbe l'any 1875. Constantí Bonet i Zanuy morí a Tarragona l'any 1878.

## Arquebisbe Bonet i Tarragona

L'estada de l'Arquebisbe a Tarragona va ser curta però molt intensa. En els 3 anys, des que va ser nomenat fins que va morir, va engegar múltiples empreses, totes elles relacionades amb la preocupació pel que fa a l'educació dels nens i joves i l'ajut a les classes socials més desfavorides, Dugué a terme diverses actuacions entre les quals hi destaquen dues fundacions: les Germanetes dels Pobres i l'església parroquial de Sant Pere del Serrallo.
El barri marítm del Serrallo l'hi té dedicada una plaça, l'anomenada "Plaça del Bisbe Bonet". Hi ha però una petita inexactitud en la nomenclatura, ja que hauria de ser pròpiament "Plaça de l'arquebisbe Bonet".

## Referències

* ↑ Bertran Vallvé, Didac «Plaça del Bisbe Bonet». Setmana Santa Tarragona, DL 2005, p. 37.
* ↑ Gramunt, José. Armorial de los arzobispos de Tarragona. Barcelona: Orbis, [1946], p. 259.
* ↑ Sabaté i Bosch, Josep M. Vora el mar. Notes a l'entorn de l'Església de Sant Pere del Serrallo. Tarragona: Parròquia de Sant Pere, 2006.
# BDS

BDS té els següents significats:
* Boicot, Desinversions i Sancions, campanya internacional contra les accions d'Israel en el conflicte arabo-israelià.
* Bonde da Stronda, grup de hip-hop brasiler.
* Bloc Democràtic Senegalès (de l'acrònim en francès Bloc Démocratique Sénégalais), partit polític fundat per Léopold Sédar Senghor que va existir entre 1948 i 1956.
* BeiDou Navigation Satellite System, projecte xinés de navegació per satèl·lit.
* Dòlar de Barbados (de l'acrònim del seu símbol Bds$), moneda oficial de l'illa de Barbados.
# Cales (general)

Cales o Cal·les (en grec antic Κάλας, Κάλλας) fou un general de Cassandre que el va enviar amb un cos d'exèrcit contra Polispercó a Perrèbia, mentre ell mateix marxava a Macedònia per venjar-se d'Olímpies, l'any 317 aC.
Cales va subornar als soldats de Polispercó i va aconseguir la deserció de molts d'ells. Polispercó va quedar assetjat llavors a Nàxion (Naxium), una ciutat de la Perrèbia i quan es va assabentar de la mort d'Olímpies es va escapar del setge amb alguns fidels i es va refugiar amb Aecides a Etòlia l'any 316 aC, segons diu Diodor de Sicília.

## Referències

* ↑ 2.Calas a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 560
Viccionari
# El Gall (Cercs)

El Gall és una masia del municipi de Cercs (Berguedà) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És una casa pairal aïllada, de planta baixa i dos pisos. Presenta teulada a doble vessant amb orientació inversa a la façana principal. Aparell de pedra petita irregular unida amb morter i arrebossada irregularment. Reforçada als escaires amb totxo i/o maó en un angle i amb carreus grossos i ben escairats en els altres angles. Teulada refeta i sobrealçada amb totxo vist i teula tradicional aràbiga. En el primer pis obertures irregulars a la façana.
A banda d'edificacions adjacents, destaca un petit cobert més separat de planta petita i senzilla però interessant per la solució de la coberta feta amb teula aràbiga tradicional a una sola vessant. Elements de suport en fusta.

## Història

Documentat el lloc des de molt antic. Per tradició popular sembla que la casa del Gall va ser centre d'una batalla entre una petita força musulmana i "gent de Berga" a l'alta edat mitjana. Si que és documentada l'any 1351 com a dipòsit del gra que es molia al desaparegut molí de la Font Gran.
Tot i que aquesta antiga documentació l'estructura actual de la casa, per composició i materials, cal situar-la a la primera meitat del segle xix. Aquesta va ser una important casa pairal que es mantingué habitada regularment just fins a l'any 1988.

## Referències

* 1 2 3 4 «El Gall». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 26 febrer 2016].
# Au pays des jouets

Au pays des jouets o Conte de la grand-mère et Rêve de l'enfant, coneguda en anglès com A Grandmother's Story, és un curtmetratge mut francès de 1908 dirigit per Georges Méliès. Va ser venuda per la Star Film Company de Méliès i està numerada 1314–1325 als seus catàlegs.

## Sinopsi

Una àvia li llegeix a la seva néta un llibre abans d'anar a dormir afectuosament. Ella fa les seves oracions i s'adorm. De sobte, la nena veu aparèixer una fada en una creu i és convidada a passejar per un país de les meravelles infantil. La fada l'agafa de la mà i la guia per grans coves meravelloses. Finalment arriben a una gran plana on hi ha innombrables joguines que actuen de manera quasi humana. Després d'aquesta visita al país de les joguines, la fada porta la petita primer al regne del rei dels caramels on tot és fruita i dolços, després a un altre país on flors, arbres i falgueres, plantes penjades, bardisses i cèrcols, baixen el cap i somriuen i li fan senyal de continuar. La petita queda meravellada per aquestes esplendores però també cansada i s'asseu a descansar. S'adorm sense callar, continua meravellant-se en el seu mig son. L'àvia, escoltant la seva veu, s'acosta al seu costat, i la petita es troba de nou al llit.

## Producció

El nen de la pel·lícula és interpretat pel fill de Méliès, André Méliès, que aleshores tenia set anys. Els efectes especials de la pel·lícula inclouen maquinària escènica, escamoteig, exposició múltiple i fosa.
La pel·lícula completa tenia uns 243 metres (790 peus) de llarg, dels quals se sap que sobreviuen fragments; es presumeix que algunes escenes al mig de la pel·lícula són perdudes.

## Referències

* 1 2 3 Malthête, Jacques & Mannoni, Laurent (2008), L'oeuvre de Georges Méliès, Paris: Éditions de La Martinière, p. 255, ISBN 9782732437323
* 1 2 Hammond, Paul (1974), Marvellous Méliès, Londres: Gordon Fraser, p. 147, ISBN 0900406380
* 1 2 Essai de reconstitution du catalogue français de la Star-Film; suivi d'une analyse catalographique des films de Georges Méliès recensés en France, Bois d'Arcy: Service des archives du film du Centre national de la cinématographie, 1981, pàg. 324–25, ISBN 2903053073

## Enllaços externs

* Au pays des jouets a YouTube
# Association for Women in Computing

L'Associació de Dones en Computació (AWC) de l'anglès Association for Women in Computing), és una organització professional de dones en informàtica. La societat és membre de l'Institut per a la Certificació de Professionals d'Informàtica (ICCP).

## Propòsits

El principal propòsit de la AWC és brindar oportunitats per al creixement professional a través de la creació de xarxes, programes sobre temes tècnics, una educació contínua i la tutoria.
AWC recolza i promou el treball en xarxa entre els seus membres, tant en l'àmbit presencial com a través d'internet. També fomenta la formació de capítols d'estudiants en col·legis i universitats així com uns alts estàndards de competència.
L'associació està governada per una junta directiva que representa a tots els capítols locals.

## Història

L'associació fou fundada en 1978 a Washington com una organització sense ànim de lucre, National Association for Women in Computing. AWC és una de les primeres organitzacions professionals per a dones en el camp de la informàtica i es dedica a promoure l'avanç de les dones en les professions informàtiques. Entre les seves membres s'hi troben un gran rang de professionals de la informàtica, com a programadores, analistes de sistemes, operadores, redactores tècniques, especialistes en Internet, formadores i consultores.

## Seus

AWC té sucursals a:
* Houston, Texas
* Bozeman, Montana
* Nova Jersey
* Seattle, Washington
* Twin Cities, Minnesota (Minneapolis-Saint Paul)

## Premi Ada Lovelace Awards

És un premi concedit anualment per l'AWC anomenat en honor a Augusta Ada Byron Lovelace, primera programadora de computació.
S'atorga a persones que s'han destacat i excel·lit en una o en totes dues de les àrees següents:
* Assoliment científic i tècnic excel·lent
* Servei extraordinari a la comunitat informàtica a través dels mèrits i contribucions en la representació de les dones en l'àmbit informàtic.

## Referències

* ↑ «Association for Women in Computing - Home». acw-hq.org. [Consulta: 20 març 2016].
* ↑ Gay, Martin K. Recent Advances and Issues in Computers. Oryx Press, 2000, p. 190. ISBN 1573562270.
* 1 2 3 «AWC».
* ↑ Mardesich, Jodi «Networking Groups Strive to Put Women Back in the Loop». InfoWorld, 17-10-1994 [Consulta: 18 abril 2016].

## Vegeu també

* Anita Borg
* Dones en la informàtica
# BDM

BDM té els següents significats:
* Bund Deutscher Mädel, branca femenina de les Joventuts Hitlerianes
* Biblioteca Digital Mundial, biblioteca digital creada per la Biblioteca del Congrés dels Estats Units i la Unesco
* Background Debug Mode interface, interfície electrònica utilitzada com a depurador de sistemes incrustats
# BDP

BDP té els següents significats:
* Partit de la Pau i la Democràcia (del nom en turc Barış ve Demokrasi Partisi), partit polític kurd de Turquia
* Partit Burgès Democràtic (BDP/PBD) (del nom en alemany Bürgerlich-Demokratische Partei), partit polític de Suïssa
* Botswana Democratic Party, partit polític de Botswana
* Borsa de Porto, borsa de valors de Porto (Portugal), integrada posteriorment a l'Euronext Lisboa
* Boogie Down Productions, grup de música rap de Nova York