# Bartolomé Camacho y Madueño

Bartolomé Camacho y Madueño (Montoro, 1693 – Tortosa, 1 d'abril de 1757), fou bisbe de Tortosa. De família noble, fill de Pedro Camacho, senyor de la vila d'Hardales del Rio, i de María de Notario y Rojas, tingué, almenys, dos germans, Catalina Francisca, i Antonio, qui heretà el senyoriu i aconseguí esser el primer comte de Robledo de Cardeña.
Estudià a la universitat de Salamanca, essent col·legial del Col·legi Major de Cuenca des de 1705 fins a 1710, i es doctorà en teologia.
És elegit canonge lectoral de la catedral de Palència, i en 1718 el rei Felip V el nomena bisbe de Tortosa, prenent-hi possessió el 1719 i sent-hi ratificat el 4 de març de 1720.
Durant el seu llarg pontificat se celebren sis concilis provincials —1722, 1727, 1733, 1738, 1745 i 1752—, dels quals assisteix personalment als cinc primers i envia procurador al darrer, el de 1752. Al 1751 promulgà una sèrie de normes —unes Constitucions sinodals— que permeteren, finalment, posar fil a l'agulla a tot allò establert per Trento. Les referides Constitucions del bisbe Camacho tingueren una validesa d'una trentena llarga d'anys. També realitzaria diverses visites pastorals per la diòcesi: el 29 de novembre de 1721 visita Vila-real i el 29 de desembre està a Castelló de la Plana i aprova la petició del clergat i ajuntament de declarar patró menor principal de la vila a Sant Blai, en setembre de 1722 visita Catí i la seva ermita de la Mare de Déu de l'Avellà, torna a visitar Vila-real el 31 de desembre de 1725 i el 29 de novembre de 1729, i l'any 1734 visita Calaceit. Mes i escaig més tard de la seua mort, el maig de 1757, ocupava la mitra tortosina el canonge i cabíscol del cabildo Antoni Gil de Federich i de Sans, qui visitava Alcanar en nom del recentment traspassat bisbe.
En 1749 fou elegit bisbe de Palència, però renuncià al càrrec i es mantingué a Tortosa.
Mor el primer d'abril de 1757 a Tortosa, i fou soterrat a la catedral, entre la capella de la Verge de la Cinta i el baptisteri.

## Referències i notes

* ↑ Cortes Peña 2000: p. 184.
* ↑ Ramos 1781: p. 396
* ↑ Carabias Torres 2001: p. 11.
* 1 2 3 Eubel 1952: p. 184.
* 1 2 3 Fernández y Domingo 1867: p. 285.
* ↑ Costa y Borrás 1866: pp. 236, 245, 279, 323, 335 i 343.
* 1 2 Lizandro Rubio 2011: p. 255.
* ↑ Roca Traver 1984: pp. 46 i 52.
* ↑ Celma 1759: p. 39.
* ↑ Pitarch i Almela 2001: p. 140.
* ↑ Massip 1995.
* ↑ Villanueva 1806: p. 117.

## Bibliografia

* Carabias Torres, Ana María; Moller, Claudia. «Los estudiantes de derechos del Colegio Mayor de Cuenca (1500-1845)». Salamanca. Revista de Estudios, 47 (Salamanca, 2001), pp. 69–126. ISSN 0211-9730. (castellà)
* Celma, Francisco. Historia del Santuario de Nuestra Señora de la Misericordia y de la fuente de la Vella sito en termino de la Villa Real de Cati del Obispado de Tortosa en el Reyno de Valencia. Valencia: por Joseph Tomas Lucas, 1759. (castellà)
* Cortes Peña, Antonio Luis. «Rasgos del episcopado español del Antiguo Régimen (1700-1833)», en La Pluma, la mitra y la espada: Estudios de historia institucional en la Edad Moderna. Madrid : Marcial Pons, 2000, pp. 155–198. ISBN 84-95379-08-2. (castellà)
* Costa y Borrás, José Domingo. Concilios tarraconses. Tomo II. Barcelona: Imprenta del heredero de D. Pablo Riera, 1866. (castellà) (llatí)
* Eubel, Conrad. Hierarchia catholica medii aevi, sive Summorum pontificum, S.R.E. cardinalium, ecclesiarum antistitum series e documentis tabularii praesertim vaticani collecta, digesta, edita: Volumen quintum: A Pontificatu Clementis PP. IX (1667) usque ad Pontificatum Benedicti PP. XIII (1730)). Patavii : Typis librariae "Il Messaggero di S. Antonio", 1952. (llatí)
* Fernández y Domingo, Daniel. Anales o Historia de Tortosa, desde su fundación hasta nuestros días, escritos en presencia de las obras que tratan de esta materia, de varios documentos inéditos y noticias adquiridas. Barcelona: Establecimiento tipográfico de Jaime Jepús, 1867. (castellà)
* Lizandro Rubio, Joaquin. «La capella de la Sang». En Història de la Molt Il·lustre Confraria de la Puríssima Sang de Nostre Senyor Jesucrist i Mare de Déu de la Soledat de Vila-real. Vila-real : Ajuntament, 2011, pp. 237–288. ISBN 978-84-96843-43-1.
* Massip, J. «Aportacions a l'estudi de les relacions entre l'església de Calaceit i el Bisbat de Tortosa», en matarranya.com (1995). [Consulta: 7 maig 2012].
* Pitarch i Almela, Vicent. Llengua i església durant el barroc valencià. Barcelona: Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 2001. ISBN 84-8415-302-9.
* Ramos, Antonio. Descripcion genealogica de la casa de Aguayo .... En Málaga: Por el Impresor de esta M. I. Ciudad, 1781. (castellà)
* Roca Traver, Francisco A. «Los Santos Patronos de Castellón: San Cristobal y San Blas». Boletín de la Sociedad Castellonense de Cultura, LX (1984), pp. 39–53. (castellà)
* Villanueva, Jaime; Villanueva, Joaquín Lorenzo. Viage literario a las iglesias de España, le publica con algunas modificaciones. Tomo 5. Madrid: Imprenta Real, 1806. (castellà)