OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Ugena

Ugena és un municipi de la província de Toledo, a la comunitat autònoma de Castella la Manxa. Limita amb Serranillos del Valle, Griñón, Cubas de la Sagra i Casarrubuelos a la província de Madrid i a Illescas i Carranque a la de Toledo.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1996 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2021 |
| 981 | 1.204 | 1.305 | 1.585 | 1.563 | 2.003 | 2.288 | 2.630 | 3.267 | 3.942 | 5.626 |

## Administració

Llista d'alcaldes des de les eleccions democràtiques de 1979 :
| Període | Nom de l'alcalde/-essa | Partit polític | Data de possessió |
| 1979 - 1983 | Luis Conde Navarro | UCD | 19/04/1979 |
| 1983 - 1987 | Emiliano Menéndez García | AP/PDP/UL | 28/05/1983 |
| 1987 - 1991 | Emiliano Menéndez García | PP | 30/06/1987 |
| 1991 - 1995 | Emiliano Menéndez García | PP | 15/06/1991 |
| 1995 - 1999 | Pascual Cabañas Berruguete | Independent | 17/06/1995 |
| 1999 - 2003 | Manuel Conde Navarro | PP | 03/07/1999 |
| 2003 - 2007 | Manuel Conde Navarro | PP | 14/06/2003 |
| 2007 - 2011 | Manuel Conde Navarro | PP | 16/06/2007 |
| 2011 - 2015 | n/d | n/d | 11/06/2011 |
| 2015 - 2019 | n/d | n/d | 13/06/2015 |
| 2019 - 2023 | n/d | n/d | 15/06/2019 |
| Des del 2023 | n/d | n/d | 17/06/2023 |

## Referències

* ↑ «Provincia de Toledo (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 5 març 2021].
# Plougras

Plougras (en bretó Plougraz) és un municipi francès, situat a la regió de Bretanya, al departament de Costes del Nord. L'any 1999 tenia 495 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 615 | 670 | 592 | 530 | 498 | 495 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes ||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Francis Morellec | |

## Història

Fou un dels indrets on es va produir la Revolta dels Barrets Vermells de 1675.
# Vila Hügel

La Vila Hügel (en alemany: Villa Hügel) és una mansió a Bredeney (part de la moderna ciutat d'Essen) a Alemanya. Va pertànyer a la família d'industrials Krupp i fou feta construir per Alfred Krupp el 1873 com a residència particular. Més recentment, la Vila Hügel és l'oficina principal de la Fundació Alfried Krupp von Bohlen i Halbach (principal accionista de l'empresa Thyssen-Krupp), i alberga una galeria d'art. L'arxiu de la família Krupp i de la companyia també es troba allà.
Un annex, anomenat la "casa petita" (kleines Haus) a la finca té 60 habitacions i va servir per confinar-hi Alfried Krupp a les acaballes de la Segona Guerra Mundial.
La casa disposa de 259 habitacions i ocupa 8.100 metres quadrats. Es troba en un parc de 28 hectàrees amb vistes al riu Ruhr i a Baldeneysee.

## Referències

* ↑ Exorcising Hitler, The Occupation and Denazifcation of germany, per Frederick Taylor, Bloomsbury Press

## Enllaços externs

* Vila Hügel - Lloc web oficial
# Veu (polifonia)

En la música occidental, i més precisament en l'àmbit de la polifonia o de l'harmonia, una veu (o part musical) designa una de les parts melòdiques que constitueixen una composició musical. Així doncs una veu és una línia melòdica destinada a ser interpretada vocal o instrumentalment, que sona simultàniament amb altres parts interpretades per un o més músics.

## Nomenclatura

En el conjunt polifònic, les diferents veus són numerades des de l'agut cap al greu. Per exemple, en un cor a tres veus, la primera veut serà la veu més aguda, la segona, la veu intermèdia, i la tercera, la veu greu.
En la música escrita a 4 veus, s'acostuma a anomenar a les diferents parts amb el nom propi de la música vocal, és a dir, soprano a la primera veu, contralt o alto a la segona, tenor a la tercera i baix a la quarta veu.
Una veu destinada a ser interpretada per un sol instrument o cantant s'anomena "solo" (exemple: un solo de clarinet, un solo de baríton. Una veu destinada a ser interpretada per un grup d'instruments o cantants del mateix tipus s'anomena "corda" (exemple: la corda de contralts, la corda de violes)

## Les veus segons la seva funció

En un conjunt polifònic es distingeixen les veus extremes i les veus intermèdies. Les veus extremes són: la veu superior, habitualment anomenada melodia o cant i la veu inferior, habitualment anomenada baix. En el que concerneix les veus intermèdies, no n'hi ha cap, evidentment, quan el conjunt musical és escrit a dues veus, n'hi ha una de sola quan aquest conjunt és escrit a tres veus, i algunes, quan el conjunt és escrit a quatre veus o més. A vegades a aquestes veus intermèdies se les anomena veus d'acompanyament.
Sent la nota superior d'un acord la més fàcil de percebre, el cant - és a dir la melodia principal - és molt sovint confiat a la veu superior (el primer violí en un quartet de corda, el primer tenor en un quartet de veus d'homes, etcètera). Això però no és sistemàtic: el cant pot ser confiat a una veu intermèdia, mentre que les altres veus - superiors o inferiors - prendran llavors la funció d'acompanyament. En canvi pel que fa al baix, si alguna veu pren aquesta funció, sempre serà la veu més greu.
La divisió de funcions entre les veus no sempre es dona, ja que en la textura polifònica, per exemple, les diferents parts de la polifonia solen tenir una funció melòdica molt similar.

## Vegeu també

* Cor
* Registre vocal
* Veu
* Gènere musical
* Cantant

## Bibliografia

* Joaquin Zamacois. Tratado de Armonia. Libro I. Editorial Labor (Barcelona, 1978) ISBN 84-335-7848-0
* Walter Piston. Armonia. Editorial Labor (Barcelona, 1991) ISBN 84-335-7865-0
Viccionari
# Rio Rico Southeast

Rio Rico Southeast és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat d'Arizona. Segons el cens del 2000 tenia 1.590 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Rio Rico Southeast tenia 1.590 habitants, 415 habitatges, i 385 famílies La densitat de població era de 55,5 habitants/km².
Dels 415 habitatges en un 68,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 80% hi vivien parelles casades, en un 8,2% dones solteres, i en un 7% no eren unitats familiars. En el 5,5% dels habitatges hi vivien persones soles l'1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,83 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,96.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 40,2% tenia menys de 18 anys, un 7,7% entre 18 i 24, un 32,8% entre 25 i 44, un 14,6% de 45 a 60 i un 4,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 27 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 90,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 32.431 $ i la renda mediana per família de 33.171 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.263 $ mentre que les dones 24.063 $. La renda per capita de la població era de 10.850 $. Aproximadament el 13,9% de les famílies i el 12,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Rio Rico Southeast». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 17 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Rio Rico Southeast». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Rio Rico Northwest

Rio Rico Northwest és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat d'Arizona. Segons el cens del 2000 tenia 2.882 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Rio Rico Northwest tenia 2.882 habitants, 784 habitatges, i 660 famílies La densitat de població era de 69,1 habitants/km².
Dels 784 habitatges en un 64,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 65,6% hi vivien parelles casades, en un 13,9% dones solteres, i en un 15,8% no eren unitats familiars. En el 12,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 0,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,68 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 4,07.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 41,7% tenia menys de 18 anys, un 9,5% entre 18 i 24, un 33,2% entre 25 i 44, un 13% de 45 a 60 i un 2,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 24 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 89,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 31.068 $ i la renda mediana per família de 30.781 $. Els homes tenien una renda mediana de 27.008 $ mentre que les dones 23.456 $. La renda per capita de la població era de 9.078 $. Aproximadament el 14,7% de les famílies i el 15,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més a prop

El següent diagrama mostra les poblacions més a prop.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Rio Rico Northwest». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 17 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Rio Rico Northwest». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Astyanax asuncionensis

Astyanax asuncionensis és una espècie de peix de la família dels caràcids i de l'ordre dels caraciformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 15 cm de llargària total.

## Hàbitat

Viu a àrees de clima tropical.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: conques dels rius Paraguai i Paranà.

## Referències

* ↑ Baird, S. F. & C. F. Girard 1854. Descriptions of new species of fishes collected in Texas, New Mexico and Sonora, by Mr. John H. Clark, on the U. S. and Mexican Boundary Survey, and in Texas by Capt. Stewart Van Vliet, U. S. A. Proc. Acad. Nat. Sci. Phila. v. 7: 24-29.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ Géry, J. 1972. Corrected and supplemented descriptions of certain characoid fishes described by Henry W. Fowler, with revisions of several of their genera. Stud. Neotrop. Fauna v. 7: 1-35.
* ↑ «Astyanax asuncionensis». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Britski, H.A. i B.S. Lopes 2007. Peixes do Pantanal: manual de identificaçäo, 2 ed. re. ampl. Brasília, DF: Embrapa Informaçäo Tecnológica, 227 p.

## Bibliografia

* Azpelicueta, M. de las M., A. Almirón i J.R. Casciotta 2002. Astyanax paris: a new species from the río Uruguay basin of Argentina (Characiformes, Characidae). Copeia (4):1052-1056.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G., B. Collette i D. Facey: The Diversity of Fishes. Blackwell Science, Malden, Massachusetts (Estats Units), 1997. ISBN 1-4051-2494-6.
* Lima, F.C.T., L.R. Malabarba, P.A. Buckup, J.F. Pezzi da Silva, R.P. Vari, A. Harold, R. Benine, O.T. Oyakawa, C.S. Pavanelli, N.A. Menezes, C.A.S. Lucena, M.C.S.L. Malabarba, Z.M.S. Lucena, R.E. Reis, F. Langeani, L. Cassati i V.A. Bertaco 2003. Genera Incertae Sedis in Characidae. p. 106-168. A R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* López, H.L., R.C. Menni i A.M. Miguelarena 1987. Lista de los peces de agua dulce de la Argentina. Biologia Acuatica Núm. 12, 50 p. (Instituto de Limnología "Dr. Raul A. Ringuelet").
* López, H.L., A.M. Miquelarena i J. Ponte Gómez 2005. Biodiversidad y distribución de la ictiofauna Mesopotámica. Miscelánea 14:311-354.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Rattus hainaldi

Rattus hainaldi és una espècie de mamífer rosegador de la família dels rosegadors. És endèmica de l'illa de Flores (Indonèsia). Aquest tàxon fou anomenat en honor de T. Hainald, antic cap de l'Oficina de Cooperació Científica i Tecnològica de l'Institut Indonesi de les Ciències.

## Referències

* ↑ Beolens, B.; Watkins, M.; Grayson, M. The Eponym Dictionary of Mammals (en anglès). Johns Hopkins University Press, 2009, p. 174. ISBN 978-0801893049.

## Bibliografia

* Baillie, J. 1996. Rattus hainaldi. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 12 gener 2008
# Glenpool

Glenpool és una ciutat dels Estats Units a l'estat d'Oklahoma. Segons el cens del 2000 tenia 8.123 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Glenpool tenia 8.123 habitants, 2.761 habitatges, i 2.250 famílies. La densitat de població era de 337,2 habitants per km².
Dels 2.761 habitatges en un 49,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 63,2% hi vivien parelles casades, en un 14,3% dones solteres, i en un 18,5% no eren unitats familiars. En el 15,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 3,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,91 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,25.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 33,5% tenia menys de 18 anys, un 8,6% entre 18 i 24, un 35,5% entre 25 i 44, un 16,8% de 45 a 60 i un 5,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 30 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 88,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 43.209$ i la renda mediana per família de 47.093$. Els homes tenien una renda mediana de 32.377$ mentre que les dones 23.927$. La renda per capita de la població era de 16.868$. Entorn del 6,2% de les famílies i el 6,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Glenpool». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Glenpool». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 10 agost 2010].
# Astyanax altiparanae

Astyanax altiparanae és una espècie de peix de la família dels caràcids i de l'ordre dels caraciformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 5,7 cm de llargària total.

## Hàbitat

Viu a àrees de clima tropical.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: conca del riu Paranà.

## Referències

* ↑ Baird, S. F. & C. F. Girard 1854. Descriptions of new species of fishes collected in Texas, New Mexico and Sonora, by Mr. John H. Clark, on the U. S. and Mexican Boundary Survey, and in Texas by Capt. Stewart Van Vliet, U. S. A. Proc. Acad. Nat. Sci. Phila. v. 7: 24-29.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ Garutti, V. & H. A. Britski. 2000. Descrição de uma espécie nova de Astyanax (Teleostei: Characidae) da bacia do Alto Rio Paraná e considerações sobre as demais espécies do gênero na bacia. Comun. Mus. Ciênc. Technol. PUCRS, Sér. Zool. Porto Alegre v. 13: 65-88.
* ↑ Iguchi, K., N. Matsubara, T. Yodo i K. Maekawa 2004. Individual food niche specialization in stream-dwelling charr. Ichthyol. Res. 51:321-326.
* 1 2 3 «Astyanax altiparanae» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).

## Bibliografia

* Andrade, P.M. i F.M.S. Braga 2005. Diet and feeding of fish from Grande River, located below the Volta Grande reservoir, MG-SP Braz. J. Biol. 65(3): 377-385.
* Britski, H.A. i J.C. Garavello 2003. Hisonotus insperatus: new species, from the upper Rio Paraná basin (Pisces: Ostariophysi: Loricariidae). Copeia (3):588-593.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G., B. Collette i D. Facey: The Diversity of Fishes. Blackwell Science, Malden, Malden, Massachusetts (Estats Units), 1997. ISBN 1-4051-2494-6.
* Lima, F.C.T., L.R. Malabarba, P.A. Buckup, J.F. Pezzi da Silva, R.P. Vari, A. Harold, R. Benine, O.T. Oyakawa, C.S. Pavanelli, N.A. Menezes, C.A.S. Lucena, M.C.S.L. Malabarba, Z.M.S. Lucena, R.E. Reis, F. Langeani, L. Cassati i V.A. Bertaco 2003. Genera Incertae Sedis in Characidae. p. 106-168. A R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Astyanax aramburui

Astyanax aramburui és una espècie de peix de la família dels caràcids i de l'ordre dels caraciformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 6,1 cm de llargària total.

## Hàbitat

Viu a àrees de clima subtropical.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: Argentina.

## Referències

* ↑ Baird, S. F. & C. F. Girard 1854. Descriptions of new species of fishes collected in Texas, New Mexico and Sonora, by Mr. John H. Clark, on the U. S. and Mexican Boundary Survey, and in Texas by Capt. Stewart Van Vliet, U. S. A. Proc. Acad. Nat. Sci. Phila. v. 7: 24-29.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ Protogino, L. C., A. M. Miquelarena & H. L. López. 2006. A new species of Astyanax (Teleostei, Characiformes, Characidae), with breeding tubercles, from the Paraná and Uruguay river basins. Zootaxa Núm. 1297: 1-16.
* 1 2 3 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G., B. Collette i D. Facey: The Diversity of Fishes. Blackwell Science, Malden, Massachusetts (Estats Units), 1997. ISBN 1-4051-2494-6.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Glennville

Glennville és una població dels Estats Units a l'estat de Geòrgia. Segons el cens del 2000 tenia 3.641 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Glennville tenia 3.641 habitants, 1.428 habitatges, i 912 famílies. La densitat de població era de 213,6 habitants/km².
Dels 1.428 habitatges en un 29,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 44,2% hi vivien parelles casades, en un 16,1% dones solteres, i en un 36,1% no eren unitats familiars. En el 32,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 16,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,42 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,07.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,5% tenia menys de 18 anys, un 8,3% entre 18 i 24, un 24,6% entre 25 i 44, un 20,8% de 45 a 60 i un 19,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 72 homes.
La renda mediana per habitatge era de 24.309 $ i la renda mediana per família de 35.066 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.861 $ mentre que les dones 16.982 $. La renda per capita de la població era de 13.427 $. Entorn del 21,7% de les famílies i el 28,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Glennville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 3 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Glennville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Ars longa, vita brevis

«Ars longa, vita brevis» és una cita llatina d'Hipòcrates que significa «l'art [el coneixement, l'habilitat, la destresa] és llarg [d'aprendre], però la vida és breu». Aquesta expressió s'empra per indicar que qualsevol tasca important requereix molt esforç i dedicació, però la vida de qui l'emprèn és curta.
La frase completa és «Vita brevis, ars longa, occasio praeceps, experimentum periculosum, iudicium difficile» / «La doctrina és llarga; la vida, breu; l'ocasió, fugaç; l'experiència, insegura; el judici, difícil...».
No obstant això, es tracta d'una traducció llatina de l'original grec (Hipòcrates, Aforismes, I, 1): «Ὁ βίος βραχὺς, ἡ δὲ τέχνη μακρὴ, ὁ δὲ καιρὸς ὀξὺς, ἡ δὲ πεῖρα σφαλερὴ, ἡ δὲ κρίσις χαλεπή». El paràgraf conclou: «δεῖ δὲ οὐ μόνον ἑωυτὸν παρέχειν τὰ δέοντα ποιεῦντα, ἀλλὰ καὶ τὸν νοσέοντα, καὶ τοὺς παρεόντας, καὶ τὰ ἔξωθεν». / «No n'hi ha prou que el metge faci per la seva banda quant ha de fer si, d'altra banda, no concorren al mateix propòsit els assistents i altres circumstàncies exteriors».
Sèneca, en el seu De brevitate vitae (I, 1), cita la frase com a l'exclamació del màxim dels metges (és a dir, d'Hipócrates): «Inde illa maximi medicorum exclamatio est: “vitam brevem esse, longam artem”».

## Referències

* ↑ «Ars longa, vita brevis» (en anglès). [Consulta: 25 setembre 2019].
# Rattus koopmani

Rattus koopmani és una espècie de mamífer rosegador de la família dels múrids. És endèmica de l'illa de Peleng (Indonèsia). És coneguda a partir d'un únic exemplar recollit el 1938. Aquest tàxon fou anomenat en honor del zoòleg estatunidenc Karl Koopman.

## Referències

* ↑ Musser, G.; Ruedas, L. Rattus koopmani. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 25 març 2015.
* ↑ Beolens, B.; Watkins, M.; Grayson, M. The Eponym Dictionary of Mammals (en anglès). Johns Hopkins University Press, 2009, p. 228. ISBN 978-0801893049.
# Artocarpus chama

L'Artocarpus chama és una espècie de planta amb flors del gènere Artocarpus dins la família de les moràcies nativa de l'est de l'Himalaia, l'estat indi d'Assam, Bangladesh, l'arxipèlag d'Andaman i la Xina central i del sud-oest.

## Taxonomia

Aquest tàxon va ser publicat per primer cop l'any 1826 a la revista Memoirs of the Wernerian Natural History Society per Francis Buchanan-Hamilton.

### Sinònims

Els següents noms científics són sinònims d'Artocarpus chama:
* Artocarpus chaplasha Roxb.
* Ficus chrysophthalma (Miq.) Miq.
* Urostigma chrysopthalmum Miq.
* Saccus chaplasha (Roxb.) Kuntze

## Vegeu també

* Arbre del pa

## Referències

* 1 2 3 «Artocarpus chama» (en anglès). Plants of the World Online. Royal Botanic Gardens. Kew. [Consulta: 11 juliol 2022].
* ↑ Hamilton, Francis «Commentary on the Herbarium Amboinense». Memoirs of the Wernerian Natural History Society, vol. 5 Part II, 1824, pàg. 331.
# Roberto Tyrrel

Roberto Tyrrel (Ciutat de Panamà, 10 d'abril de 1936 - Ciutat de Panamà, 25 d'abril de 1999) fou un futbolista panameny de la dècada de 1960.
Fou internacional amb la selecció de Panamà.
Pel que fa a clubs, destacà a Alajuelense.

## Referències

* 1 2 Carrera deportiva de Roberto Tyrell en el fútbol Arxivat 2017-09-26 a Wayback Machine. - Nación (castellà)
* ↑ Un arquero como pocos•Roberto Tyrrel, leyenda de la historia rojinegra, falleció el domingo en Panamá Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine. - Nación (castellà)
* ↑ Murió Roberto Tyrrell, un panameño leyenda del fútbol costarricense - Crítica (castellà)
* ↑ Carrera deportiva de Roberto Tyrrel Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine. - Nación (castellà)
* ↑ Un arquero como pocos Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine. - Nación (castellà)