OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cotorreta frontblava

La cotorreta frontblava (Touit dilectissimus) és una espècie d'ocell de la família dels psitàcids que habita zones boscoses des de l'est de Panamà, oest i nord-est de Colòmbia i nord-oest de Veneçuela, fins al nord-oest de l'Equador.
# Cotos

En la mitologia grega, Cotos (en grec: Κοττος; en llatí: Cottus) era un hecatonquir, gegant de cent braços i cinquanta caps, fill d'Úranos i Gea, i germà de Briàreu i Gies. Pertanyen a la mateixa generació que els ciclops, i igual que ells, ajuden els olímpics i Zeus en la seva lluita contra els titans.
Juntament amb els seus dos germans fou enviat al Tàrtar primer per Urà i després per Cronos, a qui havia ajudat a derrotar Urà, fins que foren alliberats per Zeus i lluitaren amb ell en la Titanomàquia. En acabar la guerra va establir-se a un palau al riu Oceà. Fou invocat per Tetis per ajudar Zeus quan va ser encadenat per Hera, Atena i Posidó en un intent de derrocar-lo.

## Referències

* ↑ Grimal, Pierre. Diccionari de mitologia grega i llatina. Barcelona: Edicions de 1984, 2008, p. 226. ISBN 9788496061972.
# Controvèrsia dels ritus

La “Controvèrsia dels ritus” fou un conflicte que en els segles XVII i XVIII va sorgir entre els religiosos europeus arran de l'intent de predicar i.estendre ell catolicisme tot fent-lo compatible amb la religiositat dels xinesos (“culte als avantpassats”) i la doctrina confuciana. Amb l'arribada de Matteo Ricci ja es va comprovar la dificultat de trobar termes en xinès que ajudessin a estendre el missatge del cristianisme(per exemple 上帝 (Shāngdì, "Senyor del cel", equivalent a Déu" i 天 tiān, "cel"). La disputa va enfrontar, d'una banda als jesuïtes i per l'altra el dominicans i franciscans. Es van veure també implicats papes, la cort imperial i universitats. “La Sagrada Congregació de Roma per a la propagació de la fe”, en un primer moment, va fer costat als dominicans tot considerant els ritus incompatibles amb el cristianisme. Però més endavant, quan aquests (i els franciscans), van anar coincidint amb els jesuïtes, Roma va prohibir els ritus. S'ha considerat que la “Controvèrsia” va ser un dels motius que van trobar els adversaris de la Companyia de Jesús per desprestigiar-la i aconseguir la supressió de l'orde No va ser fins al segle XX quan la posició de l'Església es va apropar-se i respectar les cerimònies dels xinesos

## Bibliografia

* Dios y Belial en un mismo altar. Los ritos chinos y malabares en la extinción de la Compañia de Jesús d'Eva Maria Saint Clair Segurado Publicacions de la Universitat d'Alacant.. 2001.ISBN 978-84-7908-549-0
* Controversia de los ritos chinos: origen, desarrollo y su influencia hoy en China de Jianen Guo. Revista Sacramentos. Historia, teología, pastoral, celebración : homenaje al prof. Dionisio Borobio. Universidad Pontificia de Salamanca. 2009. ISBN 978-84-7299-856-8. Pàgs.155-170

## Referències i enllaços externs

* http://www.academia.edu/7330682/La_controversia_de_los_ritos_chinos_y_su_dimension_desarrollo_y_consecuencias%5BEnllaç+no+actiu%5D
* http://gredos.usal.es/jspui/bitstream/10366/70315/1/El_obispo_Palafox_y_la_cuestion_de_los_r.pdf
# Cremat (pel·lícula)

Cremat (originalment en francès, Burnt) és una pel·lícula dramàtica estatunidenca del 2015 dirigida per John Wells i escrita per Steven Knight, a partir d'una història de Michael Kalesniko. La pel·lícula és protagonitzada per un repartiment coral que inclou Bradley Cooper, Sienna Miller, Omar Sy, Daniel Brühl, Matthew Rhys, Riccardo Scamarcio, Alicia Vikander, Uma Thurman i Emma Thompson.
El rodatge principal de la pel·lícula va començar el 23 de juliol de 2014 a Nova Orleans, durant dos dies. Aleshores, la producció es va traslladar a Londres i als West London Film Studios. La cinta es va estrenar el 30 d'octubre de 2015 per The Weinstein Company. El 18 de desembre de 2020 es va estrenar el doblatge en català a TV3.

## Sinopsi

Un xef amb dues estrelles Michelin, ha perdut tot el prestigi per culpa del seu caràcter i els problemes amb les dones i la droga. Després d'haver passat un temps lluny de l'alta cuina decideix tornar-hi i obrir un restaurant amb uns quants cuiners que coneix per aconseguir la tercera estrella, però el seu caràcter no li posarà les coses fàcils. A més, a París va deixar uns quants assumptes per resoldre, i aquests últims anys el món de la cuina ha canviat molt.

## Repartiment

* Bradley Cooper com a Adam Jones
* Sienna Miller com a Helene Sweeney
* Omar Sy com a Michel
* Daniel Brühl com a Tony Balerdi
* Riccardo Scamarcio com a Max
* Sam Keeley com a David
* Alicia Vikander com a Anne Marie
* Matthew Rhys com a Montgomery Reece
* Uma Thurman com a Simone
* Emma Thompson com a Dr. Rosshilde
* Lily James com a Sara
* Sarah Greene com a Kaitlin
* Jamie Dornan com a Leon Sweeney (escenes descartades)

## Referències

* ↑ Chang, Justin «Film Review: 'Burnt'». Variety, 21-10-2015.
* ↑ «John Wells Deal To Direct Bradley Cooper In 'Chef'». Deadline Hollywood.
* ↑ «Sienna Miller Boards John Wells' 'Chef' with Bradley Cooper». .
* ↑ «Jamie Dornan's First Movie After 'Fifty Shades of Grey' – Bradley Cooper's 'Adam Jones'». TheWrap.
* ↑ Lowe, Kinsey «'Carol' Gets A Head Start On Awards Season, 'Adam Jones' Retitled 'Burnt'». Deadline Hollywood, 29-07-2015.
* ↑ «'Adam Jones', starring Bradley Cooper, filming in New Orleans this week before moving to Ealing Studios in London». onlocationvacations.com, 24-07-2014. Arxivat 24 de setembre 2015 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2015-09-24. [Consulta: 14 març 2022].
* ↑ «Shoot begins on Adam Jones». Screen Daily, 24-07-2014.
* ↑ «Bradley Cooper's Chef Pic Whips Up New Title, Adds Uma Thurman». , 24-07-2014.
* ↑ «Cremat». ésAdir. [Consulta: 14 març 2022].
* ↑ Chang, Justin. «Film Review: 'Burnt'». Variety, 21-10-2015.
* ↑ «Jamie Dornan's part in 'Burnt' has been cut». Entertainment Weekly.
# Crenicichla virgatula

Crenicichla virgatula és una espècie de peix de la família dels cíclids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 6,6 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: conca del riu Amazones.

## Referències

* ↑ Heckel, J. J. 1840. Johann Natterer's neue Flussfische Brasilien's nach den Beobachtungen und Mittheilungen des Entdeckers beschrieben (Erste Abtheilung, Die Labroiden). Ann. Wien. Mus. Naturges. v. 2: 325-471, Pls. 29-30.
* ↑ BioLib
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Axelrod, H. R. The Most Complete Colored Lexicon of Cichlids: Every Known Cichlid Illustrated in Color (en anglès). TFH Publications, 1993. ISBN 9780866224222.
* Goldstein, R.J.: Cichlids of the world.T.F.H. Publications Inc. Neptune City, Nova Jersey, Estats Units. Any 1988.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Kullander, S.O. 2003. Cichlidae (Cichlids). p. 605-654. A R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Römer U.: Cichliden Atlas, Bd. 1. Melle. 1311 p. Any 1998.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Crenicichla ternetzi

Crenicichla ternetzi és una espècie de peix de la família dels cíclids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 24,5 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: Brasil i Guaiana Francesa.

## Referències

* ↑ Heckel, J. J. 1840. Johann Natterer's neue Flussfische Brasilien's nach den Beobachtungen und Mittheilungen des Entdeckers beschrieben (Erste Abtheilung, Die Labroiden). Ann. Wien. Mus. Naturges. v. 2: 325-471, Pls. 29-30.
* ↑ BioLib
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Axelrod, H. R. The Most Complete Colored Lexicon of Cichlids: Every Known Cichlid Illustrated in Color (en anglès). TFH Publications, 1993. ISBN 9780866224222.
* Goldstein, R.J.: Cichlids of the world.T.F.H. Publications Inc. Neptune City, Nova Jersey, Estats Units. Any 1988.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Kullander, S.O. 2003. Cichlidae (Cichlids). p. 605-654. A R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Römer U.: Cichliden Atlas, Bd. 1. Melle. 1311 p. Any 1998.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Cresta (gastronomia)

Una cresta és una mena de pastís que es pot considerar una variant de l'empanada. Se sol fer amb una pasta farcida de carn picada i altres ingredients en forma de truita que posteriorment es fregeix en oli (aquesta és una de les diferències pel que fa a l'empanada, que sol ser cuinada al forn perquè el pa de la seva superfície es faci). La seva textura exterior és cruixent i contrasta amb la blanor de l'interior, essent la pasta similar a la dels pestinyos. De vegades es pot servir calent com una tapa, sola o acompanyada d'alguna salsa.

## Elaboració

És un aliment farcit generalment d'un contingut salat (carn picada per regla general amb alguna verdura crua o adobada, un ou dur picat, pot portar peix capolat com ara bonítol o tonyina) en la majoria dels casos barrejat amb salsa de tomàquet o de dolç (pot ser batata, patata, nou, dolç de codony, etcètera) com pot ser el casadielles de la cuina asturiana. El farciment més clàssic de les empanadillas espanyoles sol ser una mescla de bonítol o tonyina picada en una salsa de tomata i dauets d'ou dur.
La pasta s'elabora en forma de truita d'un diàmetre aproximat de 12 cm i se segella per regla general amb les dents d'una forqueta, la qual cosa li dona en el seu extrem una forma característica. La pasta pot fer-se o és precuinada en paquets que es troben en la major part dels supermercats espanyols a la zona de refrigerats en paquets de 16 hòsties. El resultat final completament segellat se sol fregir en oli bullent (generalment oli de gira-sol), bé pot emprar-se una paella de fons ample o una fregidora. En la multitud de variants de la recepta tradicional hi ha algunes variants vegetarianes amb verdures. A Puerto Rico la coneixen com a pastelillo, que són variants de menor circumferència i poden ser salats o dolços segons el farciment.

## Variants en altres països

A l'Índia són conegudes les samosses i l′aloo pie, ambdós fregits i farcits de carn finament capolada i molt especiada; en la cuina del Marroc (potser per influència de la cresta) hi ha la popular pastilla; també és semblant el rotlle de primavera de la cuina xinesa, i el paste del Mèxic, que té influència en la cuina britànica.
Va existir a Castella una denominació de cresta (denominada també quijadilla en judeocastellà), però la seva elaboració sembla a l'actual empanada a causa de la seva elaboració en forn.
A l'Argentina, sobretot a la regió del nord, se solen elaborar horneadas, farcides de dolç de cabell d'àngel, codony o dulce de batata casolà i banyades en sucre glaç. Un acompanyament típic del berenar dolç.

## Vegeu també

* Calzone

## Referències

* ↑ Rafael Aguirre Ruiz, Conceptos basicos sobre cocina: Principios culinarios, Editorial Limusa, 1998, ISBN 968-18-5507-8
* ↑ Manuel Alvar, El Ladino, judeo-español calco: Judeo-español calco, Real Academia de la Historia, 2000, ISBN 84-89512-53-1
# Coronavirus humà 229E

El coronavirus humà 229E (HCoV-229E, de Human Coronavirus 229E) és un virus ARN monocatenari de sentit positiu del gènere Alphacoronavirus. Juntament amb el coronavirus humà OC43, es troba entre els virus responsables del refredat comú. El virus es transmet a partir de gotetes i està associat a certa varietat de símptomes respiratoris que van des del refredat comú fins a resultats d'alta morbilitat com ara pneumònia i bronquiolitis. El virus ha estat detectat a diferents parts del món i en diferents èpoques de l'any. Aquesta espècie de coronavirus sol infectar humans i ratpenats.

## Referències

* ↑ Woo, Patrick C. Y.; Huang, Yi; Lau, Susanna K. P.; Yuen, Kwok-Yung «Coronavirus Genomics and Bioinformatics Analysis» (en anglès). Viruses, 2, 8, 24-08-2010, pàg. 1804–1820. DOI: 10.3390/v2081803. ISSN: 1999-4915. PMC: PMC3185738. PMID: 21994708.
* ↑ Pontonnier, G.; Grandjean, H. «[Therapeutic trials in pregnant women]». Annales De L'anesthesiologie Francaise, 16 Spec No 1, 1975, pàg. 20–24. ISSN: 0003-4061. PMID: 2079.
# Coryphaenoides oreinos

Coryphaenoides oreinos és una espècie de peix de la família dels macrúrids i de l'ordre dels gadiformes.
Els adults poden assolir 65 cm de llargària total. És un peix d'aigües profundes que viu entre 990-1626 m de fondària. Es troba a Mèxic.

## Referències

* ↑ Iwamoto, T. i Y.I. Sazonov, 1988. A review of the southeastern Pacific 'Coryphaenoides (Sensu Lato) (Pisces, Gadiformes, Macrouridae). Proc. Calif. Acad. Sci. 45(3):35-82.
* 1 2 3 by Capuli, Estelita Emily. «Coryphaenoides oreinos Iwamoto & Sazonov, 1988» (en anglès). FishBase.

## Bibliografia

* Iwamoto, T. i W. Schneider, 1995. Macrouridae. Granaderos. p. 1246-1265. A W. Fischer, F. Krupp, W. Schneider, C. Sommer, K.E. Carpenter i V. Niem (eds.) Guía FAO para Identificación de Especies para los Fines de la Pesca. Pacífico Centro-Oriental. 3 Vols. FAO, Roma.
* Iwamoto, T. 1999. Order: Gadiformes. Macrouridae (sometimes Coryphaenoididae, Bathygadidae, Macrourididae, Trachyrincidae, in part, in literature). p. 1986-1992. A K.E. Carpenter i V.H. Niem (eds.) FAO species identification guide for fishery purposes. The living marine resources of the WCP. Vol. 3. Batoid fishes, chimaeras and bony fishes part 1 (Elopidae to Linophrynidae). FAO, Roma.
# Coryphaenoides orthogrammus

Coryphaenoides orthogrammus és una espècie de peix de la família dels macrúrids i de l'ordre dels gadiformes.

## Hàbitat

És un peix d'aigües profundes que viu fins als 2309 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba al Pacífic occidental central.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Gunnerus J. E. 1765. Efterretning om Berglaxen, en rar Norsk fisk, som kunde kaldes: Coryphaenoides rupestris. Det Trondhiemske Selskabs Skrifter v. 3. 50-58.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ «Coryphaenoides orthogrammus». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Cohen, D.M., T. Inada, T. Iwamoto i N. Scialabba 1990. FAO species catalogue. Vol. 10. Gadiform fishes of the world (Order Gadiformes). An annotated and illustrated catalogue of cods, hakes, grenadiers and other gadiform fishes known to date. FAO Fish. Synop. 10 (125). 442 p.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Geistdoerfer, P. 1986. Macrouridae. p. 644-676. A P.J.P. Whitehead, M.-L. Bauchot, J.-C. Hureau, J. Nielsen i E. Tortonese (eds.) Fishes of the north-eastern Atlantic and the Mediterranean. UNESCO, París. Vol. 2.
* Geistdoerfer, P. 1990. Macrouridae. p. 541-563. A J.C. Quero, J.C. Hureau, C. Karrer, A. Post i L. Saldanha (eds.) Check-list of the fishes of the eastern tropical Atlantic (CLOFETA). JNICT, Lisboa; SEI, París; i UNESCO, París. Vol. 2.
* Helfman, G., B. Collette i D. Facey: The Diversity of Fishes. Blackwell Science, Malden, Massachusetts (Estats Units), 1997. ISBN 1405124946.
* Iwamoto, T. 1999. Order: Gadiformes. Macrouridae (sometimes Coryphaenoididae, Bathygadidae, Macrourididae, Trachyrincidae, in part, in literature). p. 1986-1992. A K.E. Carpenter i V.H. Niem (eds.) FAO species identification guide for fishery purposes. The living marine resources of the WCP. Vol. 3. Batoid fishes, chimaeras and bony fishes part 1 (Elopidae to Linophrynidae). FAO, Roma.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319. ISBN 0471250317.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158. ISBN 0356107159.
# Crocidophora

Crocidophora és un gènere d'arnes de la família Crambidae. El gènere va ser creat per Julius Lederer el 1863.

## Taxonomia

* Crocidophora acutangulalis (Swinhoe, 1894)
* Crocidophora amoenalis Snellen, 1890
* Crocidophora argentealis Hampson, 1893
* Crocidophora bicoloralis Swinhoe, 1906
* Crocidophora caffralis Hampson, 1910
* Crocidophora coloratalis Tams in Caradja, 1927
* Crocidophora craspedalis Hampson, 1913
* Crocidophora cuprotinctalis Caradja, 1932
* Crocidophora discolorata Swinhoe, 1894
* Crocidophora distinctalis Swinhoe, 1894
* Crocidophora elongalis Viette, 1978
* Crocidophora exstigmalis Hampson, 1903
* Crocidophora fasciata (Moore, 1888)
* Crocidophora flavicilialis Snellen, 1890
* Crocidophora flavofasciata (Moore, 1888)
* Crocidophora habisalis (Walker, 1859)
* Crocidophora lutusalis Snellen, 1890
* Crocidophora nectariphila Strand, 1918
* Crocidophora obscuralis South in Leech & South, 1901
* Crocidophora pustuliferalis Lederer, 1863
* Crocidophora rufalis Hampson, 1893
* Crocidophora sepialis Caradja, 1927
* Crocidophora serratissimalis Zeller, 1872
* Crocidophora tienmushana Caradja & Meyrick, 1935
* Crocidophora tuberculalis Lederer, 1863
* Crocidophora zonalis Caradja, 1925

## Espècies antigues

* Crocidophora carapina Strand, 1918
* Crocidophora kosemponialis Strand, 1918
* Crocidophora sinisalis (Walker, 1859)
* Crocidophora velialis Gaede, 1917

## Referències

* ↑ «GlobIZ search». [Consulta: 23 desembre 2018].
# Cucut cuallarg muntanyenc

El cucut cuallarg muntanyenc (Cercococcyx montanus) és una espècie d'ocell de la família dels cucúlids (Cuculidae) que habita la selva humida de Ruanda, Burundi, sud-oest d'Uganda i zona propera de l'est de la República Democràtica del Congo, centre de Kenya i des del sud-est de Kenya, cap al sud, a través de l'est de Tanzània i Malawi fins a Zàmbia i Moçambic.
# Cucut cuallarg fosc

El cucut cuallarg fosc (Cercococcyx mechowi) és una espècie d'ocell de la família dels cucúlids (Cuculidae) que habita la selva humida de l'Àfrica central i Occidental, localment des de Sierra Leone cap a l'est fins a Uganda i cap al sud fins al nord d'Angola.
# Cuadernos para el Diálogo

Cuadernos para el Diálogo fou una revista cultural, encara que amb clar propòsit de transmetre un ideari polític, el democristià, que va difondre el seu primer president i promotor Joaquín Ruiz-Giménez Cortés. El primer número es va publicar a l'octubre de 1963 i deixà de sortir el 1976. Fou un referent i un símbol de la cultura progressista dels anys 1960-1970.
El 2006 la revista Cambio 16 va realitzar una edició digital de l'antiga revista.

## Bibliografia

* MUÑOZ SORO, Javier: Cuadernos para el Diálogo, (1963-1976): Una historia cultural del segundo franquismo. Madrid: Marcial Pons, Ediciones de Historia, 2006. ISBN 84-96467-14-7

## Enllaços externs

* Edició digital Arxivat 2008-05-14 a Wayback Machine.
# Cosigüina

Cosiguina és un estratovolcà que es troba a l'extrem occidental de Nicaragua. Forma una gran península que s'estén cap al golf de Fonseca. El cim, que s'eleva fins als 852 msnm, està truncat per una gran caldera, de 2 x 2,4 km de diàmetre i 500 metres de profunditat, que conté un llac de cràter, la Laguna Cosigüina. Aquest con ha crescut dins d'una caldera anterior, formant un volcà somma.
La darrera erupció va tenir lloc el 1859, però la seva erupció més important es va produir el 20 de gener de 1835, durant la presidència de José Núñez, quan va produir la major erupció històrica de Nicaragua. S'han trobat cendres de l'erupció de 1835 a Mèxic, Costa Rica i Jamaica. Segons una anàlisi de Berkeley Earth Surface Temperature, l'erupció de 1835 va provocar una disminució temporal de la temperatura mitjana terrestre de la Terra d'uns 0,75 graus C.

## Referències

* ↑ «Global Volcanism Program | Cosigüina» (en anglès). [Consulta: 2 març 2024].
* ↑ Penland, Paige R.; Chandler, Gary; Prado, Liza. Lonely Planet Nicaragua & El Salvador. Illustrated. Lonely Planet, 2006, p. 189. ISBN 978-1-74104-758-5.
* ↑ Berkeley Earth Releases New Analysis Arxivat 2012-10-21 a Wayback Machine., 29 July 2012
# Culpabilitat

«Culpabilitat» té aquests significats:
* Culpabilitat (penal)
* Culpabilitat (emoció)
# Ero (aranya)

Ero és un gènere d'aranyes araneomorfes de la família dels mimètids (Mimetidae). Fou descrit per primera vegada l'any 1836 per Carl Ludwig Koch.
Les espècies d'aquest gènere es troben per Euràsia, Amèrica i Àfrica.

## Taxonomia

Segons el World Spider Catalog amb data de desembre de 2018, Ero te reconegudes les següents 40 espècies:
* Ero aphana (Walckenaer, 1802)
* Ero cachinnans Brignoli, 1978
* Ero cambridgei Kulczyński, 1911
* Ero canala Wang, 1990
* Ero canionis Chamberlin & Ivie, 1935
* Ero capensis Simon, 1895
* Ero catharinae Keyserling, 1886
* Ero comorensis Emerit, 1996
* Ero eburnea Thaler, 2004
* Ero felix Thaler & van Harten, 2004
* Ero flammeola Simon, 1881
* Ero furcata (Villers, 1789)
* Ero furuncula Simon, 1909
* Ero galea Wang, 1990
* Ero ganglia Yin & Bao, 2012
* Ero gemelosi Baert & Maelfait, 1984
* Ero goeldii Keyserling, 1891
* Ero gracilis Keyserling, 1891
* Ero humilithorax Keyserling, 1886
* Ero japonica Bösenberg & Strand, 1906
* Ero jiafui Yin & Bao, 2012
* Ero juhuaensis Xu, Wang & Wang, 1987
* Ero kompirensis Strand, 1918
* Ero laeta Barrientos, 2017
* Ero lata Keyserling, 1891
* Ero lawrencei Unzicker, 1966
* Ero leonina (Hentz, 1850)
* Ero lodingi Archer, 1941
* Ero lokobeana Emerit, 1996
* Ero madagascariensis Emerit, 1996
* Ero melanostoma Mello-Leitão, 1929
* Ero pensacolae Ivie & Barrows, 1935
* Ero quadrituberculata Kulczyński, 1905
* Ero salittana Barrion & Litsinger, 1995
* Ero septemspinosa Lissner, 2016
* Ero spinifrons Mello-Leitão, 1929
* Ero spinipes (Nicolet, 1849)
* Ero tenebrosa Lissner, 2018
* Ero tuberculata (De Geer, 1778)
* Ero valida Keyserling, 1891

### Fòssils

Segons el World Spider Catalog versió 19.0 (2018), existeixen les següents espècies fòssils:
* †Ero aberrans Petrunkevitch, 1958
* †Ero carboneana Petrunkevitch, 1942
* †Ero clunis Wunderlich, 2012
* †Ero gracilitibialis Wunderlich, 2012
* †Ero longitarsus (Wunderlich, 200)
* †Ero permunda Petrunkevitch, 1942
* †Ero rovnoensis (Wunderlich, 2004)
* †Ero veta Wunderlich, 2012

## Referències

* 1 2 3 (anglès) World Spider Catalog: Ero C.L. Koch, 1836 en la família Mimetidae +base de dades
* 1 2 Koch, C. L. (1836b). Arachniden. In: Herrich-Schäffer, G. A. W. (ed.) Deutschlands Insecten., Heft 134-141.
* ↑ Dunlop, J. A., Penney, D. & Jekel, D. 2018. "A summary list of fossil spiders and their relatives". A World Spider Catalog. Natural History Museum Bern, online a http://wsc.nmbe.ch, versió 19.0. Accés el 13 de desembre de 2018.

## Enllaços externs

* Catalogue of Life: Ero Arxivat 2018-12-24 a Wayback Machine.
# Jhatka

La carn jhatka és aquella en la qual l'animal ha estat mort ràpidament sense sofriment per un únic cop d'espasa o destral que li secciona el cap. Això mata a l'animal immediatament, ja que l'espina dorsal es curta en el procés. Històrica i actualment, els hinduistes i els sikhs que mengen carn (principalment en el nord de l'Índia) creuen que la carn consumida ha de ser jhatka i no consumeixen carn halal ni carn kosher. També és la manera de realitzar els sacrificis en els rituals hinduistes.

## Context

La paraula jhatka ve de l'hindi: jhatkā झटका, literalment vol dir "mort d'un tall" i és diferent de la carn kosher o halal, ja que en aquests ritus, l'animal es mata com a part d'un ritual.

## Vegeu també

* Halal: És un mètode musulmà de matança animal basat en el desagnament.
* Shechita: És un mètode jueu de matança ritual per desagnament.