OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# The Magician of Lublin

The Magician of Lublin és una pel·lícula dramàtica coescrita i dirigida per Menahem Golan basada en la novel·la Der kuntsnmakher fun Lublin d'Isaac Bashevis Singer. La cançó que dona títol a la pel·lícula fou interpretada per Kate Bush.

## Sinopsi

A Lublin a començaments del segle xx, Yasha Mazur és un prestidigitador, estafador i místic jueu, casat amb Esther. Està de gira europea pel seu espectacle, però els seus problemes personals van destruint la seva carrera a poc a poc. A cada lloc on actua es relaciona amb una xicota local, i va des de la jove Zeftel fins a la ardent Elżbieta.
Wolsky, el seu empresari, al final, li ofereix una última oportunitat per assolir l'èxit, sempre que presenti alguna cosa mai vista fins ara en una sala de Varsòvia.

## Repartiment

| Actor | Paper |
| Alan Arkin | Yasha Mazur |
| Linda Bernstein | Esther, esposa de Yasha |
| Louise Fletcher | Emelia |
| Lisa Whelchel | Halina, filla d'Emelia |
| Elspeth March | Yadwiga, la serventa |
| Valerie Perrine | Zeftel |
| Maia Danziger | Magda, assistent i amant de Yasha |
| Shelley Winters | Elzbieta, mare de Magda |
| Zachi Noy | Bolek, germà de Magda |
| Friedrich Schoenfelder | Comte Zaruski |
| Shaike Ophir | Shmuel, amic de Yasha |
| Lou Jacobi | Wolsky |
| Warren Berlinger | Herman |

## Recepció

Fou exhibida com a part de la selecció oficial del Festival Internacional de Cinema de Sant Sebastià 1979. Tot i això, la pel·lícula va ser un fracàs de taquilla i un fracàs de crítica. Per exemple, Time Out London va escriure:
| « | ...Golan sobredramatitza, dona consciència a la histèria i substitueix un misticisme especiós que és tristament literal. | » |

## Referències

* ↑ «FAQ: rec.music.gaffa – Love-Hounds – Kate Bush». Faqs.org. [Consulta: 12 abril 2011].
* ↑ Soundtrack at imdb.com
* ↑ Pel·lícules a la selecció de 1979 al web del Festival
* ↑ Fountain, Clarke. «The Magician of Lublin > Overview». AllMovie. [Consulta: 12 abril 2011].
* ↑ «The Magician of Lublin Review». Time Out London. [Consulta: 12 abril 2011].
# Titov (cràter)

Titov és un cràter d'impacte relativament petit pertanyent a la cara oculta de la Lluna. L'aspecte més destacable d'aquest cràter és que es troba totalment dins de la Mare Moscoviense, un dels pocs mars lunars de la cara oculta de la Lluna. Es troba a nord-oest del cràter Komarov, a la meitat nord del mar lunar.
* Localització de Titov (centre de la imatge, dins de la Mare Moscoviense)
* Cràters satèl·lit
* Fotografia de la missió Apollo 13
Es tracta d'un cràter desgastat que està gairebé totalment envoltat per fluxos de lava basàltica. L'interior d'aquest cràter ha estat reconstituït per la lava, per la qual cosa el sòl té el mateix albedo que el terreny circumdant. Presenta un petit impacte en la vora exterior nord-est.
Aquest cràter apareix etiquetat com a «Troy» en alguns mapes antic.
Deu el seu nom al cosmonauta soviètic Guérman Titov, la segona persona en orbitar la Terra.

## Cràters satèl·lit

Per convenció aquests elements són identificats en els mapes lunars posant la lletra en el costat del punt central del cràter que està més proper a Titov.
| Titov | Coordenades | Diàmetre |
| E | 29° 06′ N, 153° 54′ E﻿ / ﻿29.1°N,153.9°E﻿ / 29.1; 153.9﻿ (Titov E) | 22 km |

## Referències

* (WGPSN), IAU Working Group for Planetary System Nomenclature. «Gazetteer of Planetary Nomenclature. 1:1 Million-Scale Maps of the Moon» (en anglès). UAI / USGS, 13-02-2013. [Consulta: 6 abril 2016].
* Andersson, L. E.; Whitaker, E. A.,. NASA Catalogue of Lunar Nomenclature (en anglès). NASA RP-1097, 1982.
* Blue, Jennifer. «Gazetteer of Planetary Nomenclature» (en anglès). USGS, 25-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Bussey, B.; Spudis, P.. The Clementine Atlas of the Moon (en anglès). Nueva York: Cambridge University Press, 2004. ISBN 0-521-81528-2.
* Cocks, Elijah E.; Cocks, Josiah C.. Who's Who on the Moon: A Biographical Dictionary of Lunar Nomenclature (en anglès). Tudor Publishers, 1995. ISBN 0-936389-27-3.
* McDowell, Jonathan. «Lunar Nomenclature» (en anglès). Jonathan's Space Report, 15-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Menzel, D. H.; Minnaert, M.; Levin, B.; Dollfus, A.; Bell, B. «Report on Lunar Nomenclature by The Working Group of Commission 17 of the IAU» (en anglès). Space Science Reviews, 12, 1971, pàg. 136.
* Moore, Patrick. On the Moon (en anglès). Sterling Publishing Co, 2001. ISBN 0-304-35469-4.
* Price, Fred W. The Moon Observer's Handbook (en anglès). Cambridge University Press, 1988. ISBN 0521335000.
* Rükl, Antonín. Atlas of the Moon (en anglès). Kalmbach Books, 1990. ISBN 0-913135-17-8.
* Webb, Rev. T. W.. Celestial Objects for Common Telescopes, 6ª edición revisada (en anglès). Dover, 1962. ISBN 0-486-20917-2.
* Whitaker, Ewen A. Mapping and Naming the Moon (en anglès). Cambridge University Press, 2003. 978-0-521-54414-6.
* Wlasuk, Peter T. Observing the Moon (en anglès). Springer, 2000. ISBN 1-85233-193-3.

## Vegeu també

* Llista de cràters lunars
* Selenografia
# Titovka

Titovka - Титовка (rus) - és un poble de l'óblast de Bélgorod, a Rússia. El 2010 tenia 51 habitants. Pertany al districte (raion) de Xebékino.

## Referències

* ↑ «Znamenka» (en anglès). GeoNames. Arxivat de l'original el 2022-01-29. [Consulta: 29 gener 2022].
* ↑ «Генеральный план Шебекинского городского округа». Федеральная государственная информационная система территориального планирования (ФГИС ТП). Arxivat de l'original el 2021-05-27. [Consulta: 29 gener 2022].
* ↑ Koriakov, I. B. «База данных «Этно-языковой состав населённых пунктов России»». Arxivat de l'original el 2021-10-05. [Consulta: 29 gener 2022].
# The Professor (pel·lícula de 1919)

The Professor és una pel·lícula muda incompleta dirigida i protagonitzada per Charles Chaplin. És una pel·lícula realitzada als estudis de la First National en la que Chaplin no interpreta a Charlot sinó a un domador de puces. Chaplin va abandonar la producció després de completar una única seqüència en una única bobina la qual es conserva als arxius de Chaplin. Probablement es va filmar per tal d’ajuntar-la amb altres seqüències descartades de les pel·lícules “Shoulder Arms” i “Sunnyside” per tal d’entregar-la a la United Artists com la vuitena pel·lícula de dues bobines que estava obligat a rodar per contracte, en un moment de disputa amb la productora que volia que la darrera entrega fos “The Pilgrim”.

## Argument

Chaplin és el "Professor Bosco", un domador de puces vingut a menys que es presenta a un alberg per passar la nit en una habitació comunitària. Durant la nit les puces s’escapen i Bosco les ha de recuperar amb el seu fuet. Després, en adormir-se un gos entra a la cambra i totes les puces acaben sobre seu. En adonar-se, Bosco abandona l’alberg a la recerca del gos.

## Repartiment

* Charlie Chaplin (Professor Bosco)
* Albert Austin (client de l’alberg)
* Henry Bergman (client barbut de l’alberg)
* Loyal Underwood (propietari de l’alberg)
* Tom Wilson (client de l’alberg)
* Tom Wood (client gras de l’alberg)

## Referències

* ↑ Silva, George Batista Da. Os Filmes De Charles Chaplin (en portuguès de Portugal). Clube de Autores, 2014-08-25, p. 55.
* 1 2 «Charlie Chaplin : The Professor» (en anglès). The Chaplin Office. [Consulta: 18 febrer 2022].
* ↑ Robinson, David. Chaplin: His Life And Art (en anglès). Penguin Books Limited, 2014-02-27, p. 169. ISBN 978-0-14-197918-2.

## Enllaços externs

* Pel·lícula completa a YouTube
# Thorir Rögnvaldarson

Thorir Rögnvaldarson (també Tore Teiande, dit el Silenciós, m. 935) va ser un cabdill viking del segle IX fill de Rognvald Eysteinsson, jarl de Møre, Noruega i germà de Hrolf Ganger, que va ser el primer cabdill viking que iniciaria una estirp que governaria el Ducat de Normandia i d'Ivar Rögnvaldsson. El seu germanastre Torf-Einarr va ser jarl de les Illes Òrcades.
Thorir es casà amb Ålov, filla de Harald I de Noruega i van tenir dues filles, Bergljot (n. 914) que es casà amb el jarl de Lade Sigurd Håkonsson, Vigdis (n. 918), i un fill anomenat Jorund (n. 916).
Dos fills del re Harald I de Noruega, Halvdan Hålegg (Hálfdan Cames Llargues) i Gudrød Ljome (Gudrod el Brillant), mataren al pare de Thorir assetjant-lo a la seua pròpia casa i calant-li foc. Gudrød va prendre possessió de les terres de Rögnvald mentre que Hálfdan navegà a l'oest cap a les Òrcades per tal de derrocar a Torf-Einarr. El rei Harald, aparentement horroritzat per les accions dels seus fills, va desposseir a Gudrød i restaurà les possessions de Rögnvald a Thorir, assumint el seu paper de jarl de Møre després de la mort del seu pare.

## Referències

* ↑ «Perfil de Thorir Rögnvaldarson en familysearch.org». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 9 desembre 2012].
* ↑ Heimskringla, saga de Harald Harfager, cap. 30 y 31
* ↑ Saga Orkneyinga, cap. 8
# Terry Desmond Macfarlane

Terry Desmond Macfarlane (n. 1953) és un botànic australià.
És investigador taxònom a l'"Herbari d'Austràlia Occidental, Departament d'Agricultura", a Perth. S'ha especialitzat en les famílies Colchicaceae, Dasypogonaceae, Haemodoraceae, Fabaceae, Poaceae, i en sistemes taxonòmics de "databases".

## Algunes publicacions

* c.s. Edwards, terry d. MacFarlane. 1983. Research Applications of Free-text Retrieval from a Grass Genera Data Base Using STATUS. Editor Department of Agr. Western Australia. 7 pp.
* terry d. MacFarlane. 1979. A Taxonomic Study of the Pooid Grasses. Editor Australian Nat. Univ.
A maig de 2012, existeixen 83 registres de les seves identificacions i nomenaments de noves espècies, fonamentalment de la família de Colchicaceae.

## Referències

* ↑ Es poden consultar els tàxons descrits per aquest autor a International Plant Names Index (anglès)

## Enllaços externs

* «Detall de l'autor» (HTML) (en anglès). Índex Internacional de Noms de Plantes. International Organization for Plant Information (IOPI).
# Tommaso Maria Zigliara

Tommaso Maria Zigliara (Bonifacio, Còrsega, 1833 — Roma, 1893) va ser un teòleg, filòsof i cardenal cors. Pertanyent a l'orde dels dominics, va ser ordenat cardenal pel papa Lleó XIII. Va participar en la restauració del tomisme com a base per la filosofia cristiana i va supervisar la publicació de les obres de Sant Tomàs d'Aquino a finals del segle xix.

## Obres

* Della luce intellettuale e dell'ontologismo (1874)
* Summa philosophica ad usum scholarum (1876)
* Propedeutica in sacram theologiam (1890)

## Referències

* ↑ «Tommaso Maria Zigliara». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Thomas Walter (botànic)

Thomas Walter (cap a 1740 – 17 de gener de 1789) va ser un botànic britànic nascut als futurs Estats Units. És ben conegut per la seva Flora Caroliniana (1788), un catàleg de les plantes amb flors de Carolina del Sud.
L'espècie Iris hexagona, va ser publicada i descrita per Thomas a 'Flora Caroliniana' pàgina 66 el 1788. Poc després d'acabar el seu llibre, morí als 49 anys.

## Referències

* ↑ «Iridaceae Iris hexagona Walter». ipni.org (International Plant Names Index). [Consulta: 28 novembre 2014].
* ↑ Dillard, Tom W. «FROM NEW ORLEANS TO NEW ZEALAND, History and Development of The Louisiana Irises». zydecoirises.com. [Consulta: 28 novembre 2014].
* ↑ Es poden consultar els tàxons descrits per aquest autor a International Plant Names Index (anglès)
* Keir B. Sterling et al.. Biographical Dictionary of American and Canadian Naturalists and Environmentalists, 1997, p. 810–812.
* Wilson Parham Gee. South Carolina botanists: biography and bibliography, 1918, p. 20–23.
# Thayne

Thayne és una població dels Estats Units a l'estat de Wyoming. Segons el cens del 2000 tenia 341 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Thayne tenia 341 habitants, 118 habitatges, i 86 famílies. La densitat de població era de 180,4 habitants/km².
Dels 118 habitatges en un 48,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 60,2% hi vivien parelles casades, en un 10,2% dones solteres, i en un 26,3% no eren unitats familiars. En el 19,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 6,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,89 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,31.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 35,8% tenia menys de 18 anys, un 12% entre 18 i 24, un 25,8% entre 25 i 44, un 16,4% de 45 a 60 i un 10% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 26 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 99,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 31.875 $ i la renda mediana per família de 30.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.406 $ mentre que les dones 15.375 $. La renda per capita de la població era de 10.248 $. Entorn del 24,7% de les famílies i el 27,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Thayne». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 14 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Thayne». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Thaïs Blume

Thaïs Blume (Barcelona, 19 de setembre de 1984) és una actriu de televisió i cinema catalana.

## Biografia

La seva carrera professional no és encara molt extensa, ja que es va iniciar l'any 2008. Malgrat això l'actriu ha realitzat ja diversos treballs en la televisió, havent fet també les seves incursions en el cinema treballant amb prestigiosos directors. El seu debut va tenir lloc a la televisió, l'any 2008 tal com hem esmentat, en la sèrie "Sin tetas no hay paraíso", en la qual interpretava el personatge de Cristina Calleja. La sèrie va ser un gran èxit d'audiència, i l'actriu va obtenir ja una certa popularitat en ella.
L'any 2009 a Thaïs li va sorgir l'oportunitat de treballar en el seu primer llargmetratge per a la pantalla gran, de la mà del director Vicente Aranda, que li va oferir el paper de Ramona a la seva pel·lícula "Luna caliente".L'any 2010 l'actriu intervé en la sèrie "Valientes", produïda pel canal Cuatro, encarnant Isabel Gómez Acuña, i, en aquest mateix any torna a treballar al cinema, a les ordres de Jordi Mollá, en la pel·lícula "88".L'any 2011 la seva popularitat augmenta causa de la seva incorporació a la sèrie "Hispania, la leyenda", en la qual interpreta el paper de Gaia, que tornarà a interpretar el 2012 a "Imperium", una seqüela de l'anterior. També el 2011 l'actriu encarna el personatge de Lorraine en la sèrie de TVE "Gran Reserva".
El 2014 s'estrenà "El Príncipe", on interpretà a Mati, una policia de la comissaria de Ceuta. El 2014 també, s'estrenà "39+1", sèrie de TV3, en la que interpretà a una secretaria de l'oficina.
Al 2016 entrarà a formar part de la Seria d'Antena 3, "Amar és para siempre" com a l'advocada Nuria, y que allargarà fins a la temporada 2017.

## Filmografia
### Cinema

| Llargmetratges Luna Caliente (2009) 88 (2012) | Curtmetratges Recuerdos a Wifly (2009) Despierta (2013) |

### Televisió

* Sin tetas no hay paraiso (2008 - 2009)
* Valientes (2010)
* Gran Reserva (2011 - 2013)
* Hispania, la leyenda
* Imperium (2012)
* Los misterios de Laura (2014)
* El Príncipe (2014)
* 39+1 (2014)

## Referències

* ↑ «Biografía de Thai Blume» (en castellà). biografias. [Consulta: 12 febrer 2014].
# Tomopterna luganga

Tomopterna luganga és una espècie de granota que viu a Tanzània i, possiblement també, a Kenya.

## Referències

* Howell, K. & Moyer, D. 2006. Tomopterna luganga. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 19 d'abril del 2008.
# Tomopterna krugerensis

Tomopterna krugerensisés una espècie de granota que viu a Angola, Botswana, Moçambic, Namíbia, Sud-àfrica, Eswatini i Zimbàbue.

## Referències

* Channing, A. & Minter, L. 2004. Tomopterna krugerensis. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 19 d'abril del 2008.
# Tirhut

Tirhut és el nom de regió de l'Índia situada a la part nord del modern estat estat de Bihar a les planes indo-gangètiques. El seu nom històric és Mithila. Ocupa uns 16.500 km² i arriba fins a alguns districtes de Bengala Occidental fins al riu Mahananda. La capital tradicional fou Simarain al districte de Champaran. Els Pala (750-1161) hi van dominar alguns períodes. Mithila fou governada per les dinasties dels Karnata (1087-1325), Oinwara (1325-1552) i Khandawala (fundada per Mahesa Thakusa el 1556). Els cultius principals són l'arròs, el blat, el moresc i la canya de sucre.
La part sud-est de la regió va passar als musulmans el 1204 quan Bengala fou conquerida per Bakhtiyar Khalji. El tercer sobirà dels Karnata, Narasimhadeva (vers 1188-1227), va acceptar pagar tribut als musulmans. Ja en aquest segle hi va penetrar l'islam. El regne hindú de Mithila no obstant es va mantenir per segles encara que generalment com a vassall. El 1765 el diwani (govern) de Bengala fou transferit a la Companyia Britànica de les Índies Orientals i el regne de Mithila va perdre l'autoritat i fou agregat al Bihar. El 1873 es va formar el districte de Tirhut dins la divisió de Patna, per divisió del districte de Bihar; després, el 1875, es va dividir en el districte de Darbhanga i el districte de Muzaffarnagar. El 1908 els dos districtes foren separats de la divisió de Patna i erigits en la nova divisió de Tirhut que va incloure el districte de Saran, el districte d'East Champaran i el districte de West Champaran; el nom s'ha mantingut amb alguns canvis de límits i s'han creat nous districtes.
Els seus habitants són anomenats turhutis (tirhutia). Els rius principals són el Gandak, el Kosi, el Bagmati, el Kamala, el Balan i el Budhi Gandak.

## Bibliografia

* D. N. Singh, History of Tirhut
# Torreta de Can Gaza

La Torreta de Can Gaza és una obra d'Alella (Maresme) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Edificació aïllada de planta rectangular de petites dimensions i només planta baixa situada prop les bodegues Gispert. Es tracta d'una construcció d'inspiració modernista on destaca la façana principal orientada a llevant, sobre un jardí que baixa cap a la riera d'Alella. Una escala centrada a l'eix del pati ens porta a una plataforma elevada, protegida amb una barana d'obra calada, sobre la qual s'aixeca l'edifici. La façana principal, de composició simètrica presenta un ric repertori d'elements decoratius. Hi trobem un portal central d'arc rebaixat, flanquejat per dos finestrals rectangulars. Les tres obertures estan protegides per trencaaigües i emmarcades respecta la resta del parament, que és ceràmic pintat. Les cantonades estan emmarcades amb un estuc dibuixant franges horitzontals. La façana es remata amb una cornisa amb fris ricament decorat, una barana acroteri amb esgrafiats i hídries composta tot seguit els eixos de la façana, i un coronament central en forma de frontó circular, també amb esgrafiats i rematat per elements decoratius vegetals.

## Referències

* ↑ «Torreta de Can Gaza». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 20 maig 2019].
# Torreta de Guardamar

La Torreta de Guardamar, coneguda popularment com L'Antena o Torre dels Americans, és una antena de ràdio de 370 metres d'altura situada prop de Guardamar del Segura (Baix Segura, País Valencià).
Es va construir el 1962 i és l'estructura més alta de la península Ibèrica, així com l'estructura d'ús militar més alta d'Europa. És fàcilment visible des de molts quilòmetres a la rodona tant des de terra com des del mar. Va ser instal·lada per l'exèrcit dels Estats Units d'Amèrica, i actualment pertany a l'Armada Espanyola.
Aquesta antena consisteix en una estructura metàl·lica en forma de masteler de secció triangular i amb ancoratges de cable d'acer. S'utilitza per a la transmissió d'ordres a submarins submergits. Es posa en funcionament abans que els submarins de la base de Cartagena es facin a la mar, i s'apaga quan els submarins ja han entrat de nou en la base. El transmissor es controla des de l'estació de Rota, a Andalusia. Aquesta instal·lació pertany a l'Armada Espanyola i està vigilada per la Infanteria de Marina espanyola. Està identificada com "Ràdio Estació Naval - Antena LF 380 metres - Guardamar"

## Enllaços externs

* Article sobre la Torreta de Guardamar a AlicanteVivo.org
# Castell de Maella

El castell de Maella (Baix Aragó-Casp), o castell del Comte d'Aranda és un castell enrunat situat en un extrem de la població, a la part alta.
El castell és d'origen medieval i va pertànyer dels segles xiii al XV a l'orde de Calatrava. Posteriorment va passar per diferents mans i al segle xvi va ser convertit en palau, que correspon a les restes que es veuen avui. Temps després va pertànyer a la família dels Abarca de Bolea que van rebre el títol de comtes d'Aranda, i d'aquí el nom amb què també es coneix el castell. A les guerres carlines va ser destruït.
El palau és un edifici quadrat d'una vintena de metres de costat, de dos pisos i amb un pati central. Conserva portes d'estil gòtic tardà amb arcs de diferent tipus. Per fora, hi ha restes d'un llenç de muralla amb torres semicilíndriques.

## Referències

* 1 2 3 4 «Castillo del Conde de Aranda». BUSCADOR - Patrimonio Cultural de Aragón. Govern Aragonès. Arxivat de l'original el 2014-10-19. [Consulta: 14 octubre 2014].
* 1 2 Tortosa i Terres de l'Ebre, Llitera i Baix Cinca. Catalunya Romànica. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 1997, pag. 83 Volum XXVI. ISBN 84-412-2515-X.
* ↑ «Castillo». SIPCA - Sistema de Información del Patrimonio Cultural Aragonés. [Consulta: 14 octubre 2014].
# American Express

American Express Company (NYSE AXP), de vegades coneguda com a "AmEx" or "Amex", és una empresa dedicada als serveis en finances, entre els quals destaca l'emissió d'una targeta de crèdit molt popular que porta el seu nom. També té activitats d'agència de viatges i d'asseguradora i de banca internacional.
La companyia va ser fundada el 1850 i opera a més de 130 països diferents. Una font important de beneficis són els xecs de viatge i les bonificacions a empreses, hereus de l'activitat original d'American Express, el transport de diners. El desembre de 2018 tenia uns 56.000 empleats arreu al món i va realitzar un volum de negocis de 40.333 milions de dòlars amb un benefici de 6921 milions de dòlars.

## Referències

* ↑ «American Express». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «American Express Co (AXP) Annual Report», 13-02-2019. [Consulta: 2 maig 2020].

## Enllaços externs

* American Express - Lloc web oficial
# Can Bosquerons

Can Buscarons és una masia de Montornès del Vallès (Vallès Oriental) protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

Es tracta d'una masia de carener perpendicular a la façana i teulada de dues vessants. A la façana s'hi pot veure l'ampliació a la banda de ponent en afegir-hi unes galeries i aprofitant el desnivell del terra unes quadres. La façana principal té una porta de mig punt i dovelles de grans dimensions; a la pedra clau hi ha les inicials "M B". Al damunt de la porta hi havia una finestra gòtica d'arc trilobulat amb decoració a la línia de les impostes que actualment ha desaparegut. A data de 2015 l'interior era ple de runa i amb el sostre ensorrat. Cal destacar, però, una habitació que hi ha entrant a mà dreta, on, d'una arcada, pengen uns ganxos que devia ser la llar de foc, doncs al voltant de l'estança hi ha un banc adossat a la paret. Hi ha dues habitacions més arcades rodona cadascuna.

## Història

Diversos autors diuen que la casa ja existia l'any 970. Més explícitament nomenada es troba l'any 1121 en una donació que es fa a la Canonja dels Alous que tenia Albert Canonge. El 1124 o 1129 es ven el "mas Boscherons i ses pertinences". A l'interior de l'edifici hi ha una biga de fusta molt gruixuda que diu: 1821 o 1321, no es pot llegir bé. A la part posterior de la casa hi ha una finestra amb una llegenda que no es veu bé.

## Referències

* 1 2 «Can Buscarons». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 1r setembre 2015].