OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Pont del 25 d'Abril

El Pont del 25 d'Abril (anteriorment conegut com a Pont de Salazar) és una pont suspès per a tràfic rodat i ferroviari que connecta la ciutat de Lisboa a la ciutat d'Almada, a Portugal. El pont travessa el riu Tajo en la part final i més estreta -el designat «gargalo do Tejo». El pont va ser construït durant la dictadura d'Oliveira Salazar i per aquesta raó antigament se la coneixia amb el nom de Pont Salazar. Quan es va produir la Revolució dels Clavells, que va instaurar la democràcia novament, el pont va passar a portar el nom del dia en què va esclatar la revolució, és a dir, el 25 d'abril. És el pont més conegut de Portugal.

## Referències

* ↑ «Tagus River Bridge (Lisbon, 1966)» (en anglès). Structurae. [Consulta: 20 gener 2015].
# Pont del Cairat

El pont del Cairat era un pont sobre el riu Llobregat construït al congost del Cairat, al municipi d'Esparreguera, possiblement d'origen andalusí, del qual es conserven uns pocs vestigis a l'esquerra del riu, vora la resclosa del Cairat.

## Descripció

Era un pont de 60 metres de llarg i 2,5 metres d'ample, de quatre o cinc ulls, amb arcs rebaixats i de carreus amb aparell de llarg i través. A l'estrep s'observa la utilització de l'opus caementicium, tècnica molt generalitzada a l'Àndalus. L'arcada més gran salvaria l'estret engorjat del riu, al marge dret només calia una arcada, doncs la muntanya s'enfila ràpidament, i al marge esquerre hi havia dues o tres arcades petites, en una zona plana, necessàries per a evitar aquesta zona fàcilment inundable en anys de gran cabal.
El pont formaria part del camí de Manresa a Esparreguera. Prop del pont, a la riba dreta, hi ha l'ermita de Santa Margarida del Cairat, o de Saplanca, i a la riba esquerra hi ha Can Tobella, el castell de les Espases i l'església de Sant Salvador de les Espases.

## Història

No hi ha cap referència del pont anterior al segle xviii, quan l'any 1759 es fa una petició de construir-ne un al mateix lloc on n'hi havia hagut un anterior. El nom de l'ermita de Santa Margarida de Saplanca fa pensar en l'existència d'una passera (palanca) possiblement de fusta, anterior al pont de pedra. El pont podria haver estat construït al segle viii, i possiblement va ser destruït per una crescuda del riu o per una acció bèl·lica al segle XI o XII, cosa que explicaria l'absència de documentació.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Hernández i Cardona, Àngel Manuel; Navarro Herrerías, Eleuteri «Un puente andalusí sobre el río Llobregat». Anaquel de estudios árabes, nº 18, 2007, pàg. 137-156. ISSN: 1130-3964.
* ↑ «Esparreguera». Grup Enciclopèdia.
* 1 2 3 «Pont medieval del Cairat». Diputació de Barcelona.

## Bibliografia

* Hernández i Cardona, Àngel Manuel; Navarro Herrerías, Eleuteri. Els ponts d'Esparreguera. Àngel M. Hernández Cardona, Eleuteri Navarro Herrerías, 2015, p. 237. Arxivat 2023-04-03 a Wayback Machine.
# Pléneuf-Val-André

Pléneuf-Val-André (en bretó Pleneg-Nantraezh, gal·ló Ploenoec) és un municipi francès, situat a la regió de Bretanya, al departament de Costes del Nord. L'any 1990 tenia 3.680 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 3522 | 3651 | 3651 | 3591 | 3600 | 3680 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes ||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat |
| 1959-2001 | Guillaume Guedo |
| 2001-2008 | Bernard Rampillon |
| 2008- | Jean-Yves Lebas |
# Pour un sou d'amour

Pour un sou d'amour és una pel·lícula francesa en blanc i negre dirigida per Jean Grémillon, estrenada el 1932.

## Sinopsi

Volent ser estimat per si mateix, el multimilionari Jacques Mainville viatja a Poitou per conèixer Françoise: una jove que va publicar un anunci matrimonial a la revista "Vénus" sota el pseudònim "La dame bleue". En aquest anunci, va especificar: "Amb un cèntim d'amor en tindria prou, sempre que fos sincer". Intenta seduir la jove poitevina ensenyant-li centenars de milions. Però Françoise, que s'ha enamorat de Jacques, allunya el fals multimilionari. Tranquil·litzat, Jacques finalment pot realitzar el seu somni: casar-se amb una dona que l'estimi per ell mateix.

## Repartiment

* André Baugé: Jacques Mainville
* Josseline Gaël: Françoise
* Charles Dechamps: Jean Montival (secretària de Jacques Mainville)
* André Carnège: Max-Adolphe Préchard
* Jean Diener: Furet (el notari)
* Raymond Cordy: Antoine (el xofer)
* Maximilienne: Mathilde
* Magdeleine Bérubet: la redactora de « Vénus »
* Henri Delivry: el senyor gros
* Michel André
* Blanche Beaume
* Gabrielle Fontan
* Lucienne Gros: Mme Hariette
* Nita Alvarez: la bohémienne

## Producció

Després del rodatge, Jean Grémillon va renegar d'aquesta pel·lícula "alimentària", que, segons els crèdits, hauria estat dirigida per Jacques Brillouin..., perfecte homònim del compositor i enginyer acústic nascut el 1892 i mort el 1971.

## Referències

* ↑ Pour un sou d'amour a lesinrocks.com
* ↑ Pour un sou d'amour a unifrance.org
# Pourlans

Pourlans és un municipi francès situat al departament de Saona i Loira i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2009 tenia 205 habitants.

## Història

Llista dels alcaldes successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit | Qualitat |
| 2001- | | | |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2009 |
| 206 | 244 | 237 | 194 | 175 | 182 | 205 |
| A partir de 1990: Població sense dobles comptes |||||||
# Polițist, Adjectiv

Polițist, Adjectiv (lit. "Policia, adjectiu") és un drama romanès del 2009 dirigit per Corneliu Porumboiu. Polițist, Adjectiv va guanyar el premi Un Certain Regard i el premi FIPRESCI de l'edició de l'any 2009 del Festival Internacional de Cinema de Canes. La pel·lícula va ser seleccionada per Romania com a candidata oficial del país per la 82a edició dels Premis Oscar, a la categoria Millor pel·lícula de parla no anglesa

## Argument

La pel·lícula se centra en la intensa i solitària activitat de control i espionatge duta a terme per Cristi, un policia d'una petita i tranquil·la ciutat romana on el cos de policia no té altra cosa a fer que investigar un adolescent que fuma regularment marihuana.
A mesura que avança la investigació Cristi es qüestiona l'ètica de la seva tasca i es veu vençut pels seus remordiments de consciència en ponderar la iniqua relació existent entre falta menor comesa per l'adolescent i la desproporcionada condemna que li espera en cas que tirin endavant els seus treballs d'investigació. Cristi s'ha de confrontar aleshores amb la seva incoherència i decidir entre trair les seves conviccions morals o abandonar el cos de policia.

## Repartiment

* Dragoș Bucur - Cristi
* Vlad Ivanov - Anghelache
* Irina Săulescu - Anca
* Ion Stoica - Nelu
* Marian Ghenea - Fiscal
* Cosmin Seleși - Costi
* George Remeș - Vali
* Dan Cogălniceanu - Vic
* Șerban Georgevici - Policia
* Constantin Diță - Policia
* Alexandru Sabadac - Alex
* Anca Diaconu - Doina
* Radu Costin - Victor
* Viorel Nebunu – Pare d'Alex
* Emanuela Țiglă – Mare d'Alex

## Referències

* ↑ «Festival de Cannes: Police, Adjective». festival-cannes.com. [Consulta: 17 maig 2009].
* ↑ «"Police, adjective", nominated to represent Romania for Oscar». Romanian Times. [Consulta: 13 setembre 2009].
# Prególia

El riu Prególia (en rus Преголя, en alemany Pregel) és un riu de l'enclavament rus de Kaliningrad. Comença com una confluència de l'Instrutx i l'Angrapa i desemboca al mar Bàltic a través de la llacuna del Vístula. Té una longitud de 123 km, 292 km incloent-hi el riu Angrapa, una conca de 15.500 km² i un cabal mitjà de 90 m³/s.
# Portamento

En música, portamento (en plural: portamenti, de l'italià: portamento, que vol dir "transport" o "portar") és la transició d'un so des d'una certa altura fins a una altra de manera contínua. El terme es va originar a partir de l'expressió italiana "portamento della voce" (transport de la veu). S'utilitzava inicialment en obres vocals, a principis del segle disset, i posteriorment es va començar a emular l'efecte amb instruments de la família del violí i certs instruments de vent. A vegades també s'utilitza per indicar anticipacions. En música popular s'utilitza la paraula glissando (imitació de l'italià que prové del francés glisser, 'esvarar', 'lliscar') per indicar un efecte similar. La diferència entre el portamento i el glissando és que el primer és només la unió de dos tons (contigus o no) i en canvi el segon implica la deliberada execució de tots els tons que es troben entremig. Per exemple, les tècniques d'expressió del tipus portamento utilitzades en la guitarra i el baix elèctric s'anomenen específicament bending, i consisteixen en unir les dues notes tot desplaçant la corda del seu eix en direcció perpendicular al diapasó de l'instrument. Quan es fa lliscar el dit al llarg del batedor es tracta d'un glissando.

## Referències

* ↑ Harris 2001.
* ↑ Stowell 2001.
* ↑ Merritt 1939, 82; Jeppesen 1946, 184 & 188; Gauldin 1985,; Stewart 1994, 37; Schenker 2001, 88; Benjamin 2005, 71.

## Bibliografia

* Harris, Ellen T. "Portamento (i)". 2001. The New Grove Dictionary of Music and Musicians, second edition, edited by Stanley Sadie and John Tyrrell. London: Macmillan Publishers.
* Merritt, Arthur Tillman. 1939. Sixteenth Century Polyphony: A Basic for the Study of Counterpoint. Cambridge, Mass.: Harvard University Press.
* Stowell, Robin. 2001. "Portamento (ii)". The New Grove Dictionary of Music and Musicians, second edition, edited by Stanley Sadie and John Tyrrell. London: Macmillan Publishers.
# Presidio

Presidio és una població dels Estats Units a l'estat de Texas. Segons el cens del 2000 tenia 4.167 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Presidio tenia 4.167 habitants, 1.285 habitatges, i 1.033 famílies. La densitat de població era de 626 habitants/km².
Dels 1.285 habitatges en un 49,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 62,6% hi vivien parelles casades, en un 14,4% dones solteres, i en un 19,6% no eren unitats familiars. En el 18,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 10,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,24 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,73.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 37,2% tenia menys de 18 anys, un 8,7% entre 18 i 24, un 25,5% entre 25 i 44, un 17,4% de 45 a 60 i un 11,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 28 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 84,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 18.031 $ i la renda mediana per família de 19.601 $. Els homes tenien una renda mediana de 20.469 $ mentre que les dones 15.000 $. La renda per capita de la població era de 7.098 $. Aproximadament el 40,4% de les famílies i el 43% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Presidio». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Presidio». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2011-06-06. [Consulta: 12 agost 2010].
# Proasellus spinipes

Proasellus spinipes és una espècie de crustaci isòpode pertanyent a la família dels asèl·lids.
Viu a l'aigua dolça.
Es troba a la cova Algar do Ladoeiro (Portugal).

## Referències

* 1 2 World Marine, Freshwater and Terrestrial Isopod Crustaceans Database (anglès)
* ↑ Fauna ibérica - CSIC (castellà)
* ↑ World Register of Marine Species (anglès)
* ↑ A Pan-European Species directories Infrastructure (PESI) (anglès)
* ↑ Fauna Europaea Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ Bellés, X., 1987. Fauna cavernícola i intersticial de la península Ibèrica i les Illes Balears. Monografies Científiques 4. Consell Superior d'Investigacions Científiques-Editorial Moll, Ciutat de Mallorca. Pàg. 98.
* ↑ Reboleira, Ana Sofia P.S.; Paulo A.V. Borges; Fernando Gonçalves; Artur R.M. Serrano i Pedro Oromí, 2011. The subterranean fauna of a biodiversity hotspot region - Portugal: an overview and its conservation. International Journal of Speleology, 40 (1): 23-37.

## Enllaços externs

* Encyclopedia of Life (anglès)
* ION (anglès)
* BioLib (anglès)
# Proasellus strouhali

Proasellus strouhali és una espècie de crustaci isòpode pertanyent a la família dels asèl·lids.

## Subespècies

* Proasellus strouhali puteanus (Henry, 1966)

## Hàbitat

Viu a l'aigua dolça.

## Distribució geogràfica

Es troba a Europa: França, Àustria i Eslovàquia.

## Referències

* ↑ Dudich, E., 1925. Systematische Studien an italienischen Aselliden. Annales Musei Nationalis Hungarici 22: 281-301.
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Karaman, S., 1955. Asellus cavaticus Schioedte und seine nachstverwandten. Acta Musei Macedonici Scientiarum Naturalium 2: 1-37.
* 1 2 3 4 5 [ Catalogue of Life] (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 World Marine, Freshwater and Terrestrial Isopod Crustaceans Database (anglès)
* 1 2 World Register of Marine Species (anglès)
* ↑ TELA INSECTA - Le réseau de l'entomologie Francophone Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (francès)
* ↑ 2008-2010 Conservation-Nature Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (francès)
* ↑ Muséum National d'Histoire Naturelle, 2003-2012 (francès)
* ↑ Danielopol, D. L., 1986. Bekämpfungsmöglichkeiten der Grundwasserassel Proasellus strouhali Karamann im Trinkwasserversorgungsnetz der Stadt Linz. - Bericht über ökologische und toxikologische Untersuchungen 29 S.
* ↑ Danielopol, D. L., 1987. Über das Eindringen von Wasserasseln Proasselus strouhali im Trinkwassernetz der Stadt Linz, Wiss. Kurzreferate 26, S. 476-480. Passau.
* ↑ Bibliographie zur Landeskunde von Oberösterreich 1981-1990 (alemany)
* ↑ Fauna Europaea Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine. (anglès)

## Bibliografia

* Schotte, M., B.F. Kensley i S. Shilling, de 1995 en endavant. World list of Marine, Freshwater and Terrestrial Crustacea Isopoda. National Museum of Natural History Smithsonian Institution: Washington DC, els Estats Units.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
* Discover Life (anglès)
# Proasellus thermonyctophilus

Proasellus thermonyctophilus és una espècie de crustaci isòpode pertanyent a la família dels asèl·lids.

## Hàbitat

És una espècie estigobiont.

## Distribució geogràfica

Es troba a prop de Msila (Algèria).

## Referències

* ↑ Dudich, E., 1925. Systematische Studien an italienischen Aselliden. Annales Musei Nationalis Hungarici 22: 281-301.
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Monod, T., 1924. Sur quelques Asellides nouveaux des eaux douces de l'Afrique du Nord. Bulletin de la Societe d'Histoire Naturelle de l'Afrique du Nord 1: 327-336.
* 1 2 3 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ World Register of Marine Species (anglès)
* ↑ SeaLifeBase (anglès)

## Bibliografia

* Schotte, M., B.F. Kensley i S. Shilling, de 1995 en endavant. World list of Marine, Freshwater and Terrestrial Crustacea Isopoda. National Museum of Natural History Smithsonian Institution: Washington DC, els Estats Units.

## Enllaços externs

* ION (anglès)
# Propimelodus caesius

Propimelodus caesius és una espècie de peix de la família dels pimelòdids i de l'ordre dels siluriformes.

## Hàbitat

És un peix d'aigua dolça i de clima tropical.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: conca del riu Amazones.

## Referències

* ↑ Lundberg J. G. & Parisi B. M., 2002. Propimelodus, new genus, and redescription of Pimelodus eigenmanni Van der Stigchel 1946, a long-recognized yet poorly-known South American catfish (Pimelodidae: Siluriformes). Proc. Acad. Nat. Sci. Phila. v. 152. 75-88.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ Parisi, B. M., J. G. Lundberg & C. DoNascimiento. 2006. Propimelodus caesius a new species of long-finned pimelodidid catfish (Teleostei: Siluriformes) from the Amazon Basin, South America. Proc. Acad. Nat. Sci. Phila. v. 155: 67-78.
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Burgess, W. E. An Atlas of Freshwater and Marine Catfishes: A Preliminary Survey of the Siluriformes (en anglès). TFH Publications, 1989. ISBN 9780866221313.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ferraris, C. J. «Checklist of catfishes, recent and fossil (Osteichthyes: Siluriformes), and catalogue of siluriform primary types» (en anglès). Zootaxa, 1.418, 1, 2007, pàg. 1-628. DOI: 10.11646/zootaxa.1418.1.1.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Lundberg, J.G. i M.W. Littmann, 2003. Pimelodidae (Long-whiskered catfishes). p. 432-446. A: R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Profàrmac

Un profàrmac és una substància farmacològica que s'administra de forma inactivada (o un poc menys activa de com és normalment) i que, una vegada que s'ha administrat el profàrmac en qüestió, es metabolitza al cos a la forma activa. Els profàrmacs se sintetitzen a partir del fàrmac que es vol administrar mitjançant reaccions que, quan arribe a l'organisme, permeta facilitats en l'activació d'aquest fàrmac. Aquestes modificacions que es fan al principi actiu es realitzen a causa de problemes que presenta el fàrmac en la seua administració. Aquests problemes són:
Problemes relacionats amb la formulació farmacèutica i l'administració:
* Escassa hidrosolubilitat: no permet anar per via sanguínia.
* Escassa estabilitat in vitro: el fàrmac té una vida massa breu
* Problemes en l'administració: injecció dolorosa, olor o gust desagradables, etc.
Problemes relacionats amb l'etapa farmacocinètica:
* Problemes en el pas a través de les membranes biològiques: mala absorció per les mucoses i mala distribució per l'organisme.
* Inespecificitat en la distribució: arriba a llocs on no ha d'arribar.
* Inactivació metabòlica abans d'assolir el lloc d'acció.
* Acció massa breu.
* Toxicitat derivada del metabolisme: es produeixen metabòlits perjudicials per a l'organisme.

## Classificació i requisits dels profàrmacs

Els profàrmacs s'anomenen, sovint, «fàrmacs latents» o «derivats bioreversibles». Els profàrmacs se solen classificar en dos grups:
* Profàrmacs amb grup transportador: L'estructura del fàrmac original (F) es modifica per la incorporació d'un grup G, sintetitzant una nova estructura F-G, que manca de l'activitat de F i es transforma en l'organisme originant de nou F, generalment a través d'una reacció d'hidròlisi. Pot considerar-se que el grup G realitza el mateix paper que els grups protectors que s'utilitzen en síntesi orgànica per a emmascarar temporalment la reactivitat de determinades funcions.
* Bioprecursors: Aquests compostos presenten una estructura diferent a l'activa, transformant-se en aquesta a través de processos no hidrolítics i, sovint, complexos.
Un profàrmac ideal ha de tenir les següents característiques:
* La unió del fàrmac amb el grup modulador ha de ser covalent.
* La seua bioactivació ha de ser més ràpida que altres possibles reaccions metabòliques i que la seua eliminació.
* Ni el profàrmac ni el grup modulador, una vegada alliberats, han de ser tòxics ni donar lloc a metabòlits tòxics. Puix la major part dels efectes tòxics derivats del metabolisme es deuen a les reaccions oxidatives, és preferible que la bioactivació dels profàrmacs siga hidrolítica.

## Vegeu també

* Química Farmacèutica
* Farmacocinètica
* (L)ADME
# Psychoda allodapa

Psychoda allodapa és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a les illes Ogasawara (el Japó).

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 3 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Quate, LW., 1966. The Psychodidae of the Ryukyu Islands (Diptera). Pacific Insects. 8:299-318. Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine.
* ↑ Quate, LW., 1959. Diptera: Psychodidae. Insects of Micronesia. 12:435-484.
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)

## Enllaços externs

* ION (anglès)
# Procle (prefecte)

Procle (llatí: Proclus, grec antic: Πρόκλος) fou prefecte de la ciutat de Constantinoble sota Teodosi I el Gran.
Va ser executat per orde de l'emperador al desè any del seu regnat, l'any 389. Un epigrama al pedestal d'un obelisc recorda el seu èxit en aconseguir posar dret aquest monument, segons recull l'Antologia grega. La traducció llatina de l'epigrama la dona Fabricius a la Bibliotheca Graeca (vol. IX, p. 368).

## Referències

* ↑ 1.Proclus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. III Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 533
# Procle de Nàucratis

Procle de Nàucratis (grec antic: Πρόκλος, llatí: Proclus) fou un orador i sofista de l'antiga Grècia nascut a Nàucratis, a l'Egipte hel·lenístic, distingit a la seva ciutat, d'on va haver de marxar de jove pels conflictes locals que hi va haver i va anar a Atenes.
Allà va ser instruït per Adrià de Tir i després va ensenyar eloqüència. Va tenir entre els seus deixebles a Filòstrat d'Atenes. Tenia diverses cases a Atenes i la rodalia, i importava mercaderies d'Egipte que venia a l'engròs a petits detallistes. A la mort de la seva dona i del seu fill es va aparellar amb una altra dona que es va apoderar del control de casa seva i per la seva mala gestió el va fer caure en el descrèdit, ja que venia el dret d'assistència a les seves ensenyances per 100 dracmes. Procle disposava d'una biblioteca de la qual els seus deixebles en podien fer ús. Els seus discursos imitaven els d'Hípies d'Elis i els de Gòrgies de Leontins. Tenia una gran memòria i la va conservar fins a la mort, que li va arribar a una edat molt avançada. El seu deixeble Filòstrat el va incloure en l'obra Vida dels sofistes (Βίοι Σοφιστω̂ν).

## Referències

* ↑ 5.Proclus or Proculus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. III Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 533