OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Festa Major de la Font d'en Fargues

La Festa Major de la Font d'en Fargues se celebra la primera quinzena de juny al barri de la Font d'en Fargues, al districte d'Horta-Guinardó de Barcelona. Se celebra al voltant de la festivitat de Sant Antoni de Pàdua, el 13 de juny, perquè Sant Antoni de Pàdua és el patró de la parròquia que es va construir el 1927 al barri, després de llargues reivindicacions dels veïns, que s'havien de desplaçar fins a Horta o el Carmel per oir missa.
La festa major es fa principalment entre l'església i el Casal de la Font d'en Fargues, que al barri és tota una institució sociocultural. Com que a mitjan juny ja fa bon temps, hi ha moltes activitats nocturnes i a l'aire lliure: torneigs esportius, balls, sopars comunitaris i projeccions de cinema a la fresca, per exemple. La cultura popular també hi és molt present, amb sardanes i la pirotècnia dels diables.

## Actes destacats

* Ballada de sardanes. La cobla Sant Jordi - Ciutat de Barcelona fa cada any una audició de sardanes a la plaça que hi ha davant l'església parroquial de Sant Antoni de Pàdua.
* Benedicció dels panets i cant dels goigs de Sant Antoni de Pàdua. El 13 de juny és la diada de Sant Antoni de Pàdua, el patró de la parròquia. Després de la missa solemne en honor seu, es beneeixen panets i es canten els goigs de Sant Antoni.
* Festa de foc i diables. L'últim dia de festa major els Diables del Carmel organitzen un espectacle pirotècnic.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Festa Major de la Font d'en Fargues». Cultura popular de Barcelona. Barcelona: Institut de Cultura de Barcelona Web (CC-BY-SA via OTRS).
# Legió V Parthica

La legió V Parthica va ser una legió romana que va crear l'emperador Dioclecià (284-305) a finals del segle iii, quan va organitzar les defenses de les fronteres de l'est. En aquells moments no hi havia cap Imperi Part, sinó que el país estava regit pels sassànides.
Se sap que tenia al campament a Amida (actual Diyarbakır), segons diu Ammià Marcel·lí, i incorporava tropes del país com a auxiliars. La seva missió era defensar un pont sobre el riu Tigris, a la via que portava d'Anatòlia a Assíria. L'any 359 els sassànides van assetjar la ciutat en els fets anomenats Setge d'Amida, i la V Parthica no va poder resistir l'atac, tot i que altres legions van acudir al lloc per auxiliar-la. Segurament la legió va ser destruïda i no es va reconstituir, ja que la Notitia Dignitatum, un llistat de l'organització imperial que inclou unitats militars escrita al segle iv, no en fa esment.

## Referències

* ↑ Lendering, Jona. «Legio V Parthica». Livius.org. [Consulta: 8 novembre 2022].
# Bir Bhadur Chettri

Bir Bhadur Chettri (7 de setembre de 1955) és un jugador d'hoquei sobre herba indi, ja retirat, que va competir durant la dècada de dècada de 1970.
El 1976 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de Mont-real, on fou setè en la competició d'hoquei sobre herba. Quatre anys més tard, als Jocs de Moscou, guanyà la medalla d'or en la mateixa competició.

## Referències

* ↑ «Olympedia – Vasudevan Bhaskaran». [Consulta: 15 agost 2021].
# Oclusiva alveolar sonora

La consonant oclusiva alveolar sonora és un so que es transcriu [d] en l'AFI.

## Característiques

* És una consonant oral, perquè l'aire surt dels pulmons cap a la boca.
* El mode d'articulació és una consonant oclusiva perquè el contacte entre la llengua i els alvèols produeix una interrupció total del pas de l'aire.
* És un so sonor, perquè hi ha vibració de les cordes vocals.

## En català

El català posseïx aquest fonema però la seva pronunciació és dental, és a dir, la llengua s'avança una mica respecte al que marca l'AFI (com passa a moltes altres llengües romàniques). No obstant això, en les transcripcions fonològiques es posa el mateix símbol [d] sense el signe diacrític de dentalització ([d̪]) puix que l'oposició entre [d̪] i [d] no és pertinent en català. Quan s'és estricte, s'ha d'afegir [^] a sota la lletra. El grafema que representa aquest fonema és la lletra D, i a vegades la T quan va seguida d'una consonant sonora: ètnia ['ɛdniə].
Alfabet fonètic internacional :
Vocals :
Anterior
Quasi- anterior
Central
Quasi- posterior
Posterior
Tancada
•iy
•ɨʉ
•ɯu
•ɪʏ
•ɪ̈ʊ̈
ʊ
•eø
•ɘɵ
•ɤo
•e̞ø̞
•əɵ̞
•ɤ̞o̞
•ɛœ
•ɜɞ
•ʌɔ
•æ
ɐ
•aɶ
•äɒ̈
•ɑɒ
Quasitancada
Semitancada
Mitjana
Semioberta
Quasioberta
Oberta :
Consonants :
Les taules contenen símbols fonètics que potser no es mostrin correctament en alguns navegadors. :
# Marxa de les Carolines

La Marxa de les Carolines (La parade des Carolines, en francès) és un fragment del llibre Journal du Voleur, de l'escriptor Jean Genet, que descriu una anècdota basada en un grup de transvestits de Barcelona.
L'acció transcorre el 9 de gener de 1933 i descriu l'existència de col·lectius amb costums sexuals poc convencionals.

## Detalls

Tot i que es desconeix la data exacta, l'escriptor Jean Genet que per aquell temps vivia a la ciutat de Barcelona, narra en el seu llibre Diari d'un lladre la comitiva formada per les Carolines, joves transvestits de la zona, que segons ell tingué lloc el 1933. Segons el propi escriptor, les Carolines acostumaven a tenir encontres sexuals als urinaris públics situats al final de la Rambla, coneguts com les vespasianes. Degut a la corrosió que havia efectuat la orina dels usuaris en els urinaris i els nombrosos atacs que havien rebut històricament per part del col·lectiu anarquista, les Carolines, davant de la seva degradació, volgueren homenatjar l'espai. En el mateix llibre, Jean Genet relata:
| « | Estava [l'urinari] prop del port i de la caserna, i la càlida orina de milers de soldats havia corroït la seva xapa de metall. En constatar la seva mort definitiva, les Carolines, amb xals, manteletes, vestits de seda i jaquetetes ajustades hi acudiren en solemne delegació per dipositar-hi un ram de flors vermelles lligat amb un crespó de gasa. El seguici partí del Paral·lel, torçà pel carrer de Sant Pau, baixà per la Rambla fins a l'estàtua de Colom. Eren les vuit del matí, el sol il·luminava l'escena. Les vaig veure passar i les vaig acompanyar de lluny. Sabia que el meu lloc era a la comitiva: les seves veus ferides, els seus crits de dolor, els seus gests exagerats, es proposaven travessar l'espès menyspreu del món. Les Carolines eren grandioses: les Filles de la Vergonya. Arribades al port, torceren a la dreta en direcció a la caserna i sobre la xapa rovellada i pudent de l'urinari públic, sobre la seva ferralla morta, dipositaren les flors. | » |
| — Jean Genet |||
És per això que s'ha considerat aquesta marxa com un precedent de les marxes de l'orgull LGTB, donat que el col·lectiu de les Carolines es mostraren amb una total desinhibició.

## Referències

* ↑ Martínez, Ramón. Lo nuestro sí que es mundial (en castellà). Egales, 2017, p. 67. ISBN 978-84-17319-00-7.
* ↑ Jean Genet. Journal du Voleur. Futuropolis Gallisol Editions, 1993. ISBN 978-2-7376-2769-9.
* ↑ «Jean Genet - Les Carolines i l'urinari». [Consulta: 14 juny 2023].
* ↑ Genet, Jean. Diario del ladrón (en castellá). RBA Libros, p. 272. ISBN 9788490061565.
* ↑ Cols, Carles «Barcelona, 1931, una manifestación gay recorre las calles» (en castellà). El Periódico, 06-07-2016.

## Enllaços externs

* Genet al Raval. Documental sobre Jean Genet a Barcelona i els llocs que va freqüentar. CCMA - El documental.
# Festa Major de la Font de la Guatlla

La Festa Major de la Font de la Guatlla se celebra a mitjans de juny al barri de La Font de la Guatlla, al districte de Sants-Montjuïc de Barcelona. El barri fa festa major durant quatre o cinc dies a mitjan juny. S'acaba el dia de Sant Joan i comença el cap de setmana anterior. Hi ha activitats de tota mena destinades a gent de totes les edats i condicions: balls de festa major, àpats comunitaris, tallers, activitats esportives, etc.

## Orígens

Aquesta festa major se celebra des de principi dels anys 1960: el primer document data de 1963. Originàriament, es feia per la Mercè, el mes de setembre, però més endavant es traslladà al solstici d'estiu. Des del 1984 l'organització va a càrrec de dues entitats que actualment formen l'Associació de Veïns i Veïnes de la Guatlla-Magòria.

## Referències

* 1 2 «Festa Major de la Font de la Guatlla». Cultura popular de Barcelona. Barcelona: Institut de Cultura de Barcelona Web (CC-BY-SA via OTRS).
# Kepler-352b

Kepler-352b és un planeta extrasolar que forma part d'un sistema planetari format per almenys dos planetes. Orbita l'estrella Kepler-352. Va ser descobert l'any 2014 per la sonda Kepler per mitjà de trànsit astronòmic.

## Vegeu també

* Llista de planetes extrasolars

## Referències

* 1 2 Douglas A. Caldwell «Validation of Kepler's multiple planet candidates. III. Light curve analysis and announcement of hundreds of new multi-planet systems» (en anglès). Astrophysical Journal, 1, 04-03-2014, pàg. 45. DOI: 10.1088/0004-637X/784/1/45.
* ↑ Douglas A. Caldwell «Validation of Kepler's multiple planet candidates. III. Light curve analysis and announcement of hundreds of new multi-planet systems» (en anglès). Astrophysical Journal, 1, 04-03-2014, pàg. 45. DOI: 10.1088/0004-637X/784/1/45.
* ↑ «Transit Timing Variations and linear ephemerides of confirmed Kepler transiting exoplanets». Research in Astronomy and Astrophysics, 3, 2019, pàg. 041. DOI: 10.1088/1674-4527/19/3/41.
* ↑ Jennifer van Saders «Revised Radii of Kepler Stars and Planets Using Gaia Data Release 2» (en anglès). Astrophysical Journal, 2, 16-10-2018, pàg. 99. DOI: 10.3847/1538-4357/AADA83.
* 1 2 3 4 5 Afirmat a: Gaia Data Release 2. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 25 abril 2018.
* ↑ «Planet Kepler-352 b» (en anglès). Extrasolar Planets Encyclopaedia. Observatori Meudon. [Consulta: 19 desembre 2020].
* ↑ «Open Exoplanet Catalogue - Kepler-352 b». [Consulta: 10 gener 2019].
* ↑ «Planet Kepler-352 b» (en anglès). Extrasolar Planets Encyclopaedia. Observatori Meudon. [Consulta: 13 desembre 2020].
# Oclusiva palatal sorda

La consonant oclusiva palatal sorda és un so que es representa amb el signe [c] a l'AFI.
És present, entre d'altres, en llengües com l'hongarès o el turc; en català només es troba dialectalment.

## Característiques

* És una consonant oclusiva perquè hi ha una interrupció total del pas de l'aire.
* El seu punt d'articulació és palatal, ja que la llengua frega la part central del paladar.
* És sorda perquè no es produeix vibració de les cordes vocals.
* És un so pulmonar egressiu central.

## En català

En català aquest so existeix en determinats parlars de mallorquí. Representa un dels dos al·lòfons del fonema /k/, realitzat [k] en obertura davant vocals posteriors, i [c] davant vocals anteriors, [a] inclosa. També el fonema /k/ es realitza amb el seu al·lòfon [c] en posició final absoluta. Així doncs, es troba aquest so en mots com quinze, camí, casa o mac.
El so [c] no apareix, però, a tota l'àrea geogràfica del mallorquí. És present en el parlar tradicional de Palma i de Manacor, i també a pobles com Sant Llorenç, Felanitx, Santanyí, ses Salines, Algaida, Lloret, Sineu, Sant Joan i Pollença. És un so molt característic, i els pobles on no és propi identifiquen ràpidament els parlants dels pobles veïns per la presència o no d'aquest so. En determinats àmbits, es considera una parla més refinada, i els pobles on és un so propi consideren fins i tot vulgar la realització [k] del fonema /k/ en contextos on és propi de realitzar [c].

## En altres llengües

* El caràcter ť representa aquest so en txec i eslovac. A més, en txec aquest so també es troba en les combinacions ti i tě, i en eslovac en les formes ti i te.
* ķ en letó.
* ть en rus. També la т simple en les següents combinacions: те, тё, ти, тю, тя.
* ty en hongarès.
Alfabet fonètic internacional :
Vocals :
Anterior
Quasi- anterior
Central
Quasi- posterior
Posterior
Tancada
•iy
•ɨʉ
•ɯu
•ɪʏ
•ɪ̈ʊ̈
ʊ
•eø
•ɘɵ
•ɤo
•e̞ø̞
•əɵ̞
•ɤ̞o̞
•ɛœ
•ɜɞ
•ʌɔ
•æ
ɐ
•aɶ
•äɒ̈
•ɑɒ
Quasitancada
Semitancada
Mitjana
Semioberta
Quasioberta
Oberta :
Consonants :
Les taules contenen símbols fonètics que potser no es mostrin correctament en alguns navegadors. :
# Pratteln

Pratteln és un municipi del cantó de Basilea-Camp (Suïssa), situat al districte de Laufen.

## Enllaços externs

* Web oficial del municipi
* Pratteln en Alemany, Francès o Italià al Diccionari històric de Suïssa.
# Mas de Sant Marc

El Mas de Sant Marc, o Mas d'en Candi, és una obra de Puigcerdà (Baixa Cerdanya) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta d'un gran mas cerdà. El seu habitatge té obertures verticals harmòniques, amb llindes de pedra. Consta de planta baixa, dos pisos i mansarda amb coberta de pissarra. Està envoltat de diferents dependències de badius i corts, encerclades en el seu bell mig per l'era i reclòs per la gran portalada d'entrada, aquesta és de nova factura (de l'any 1913) amb pilars granítics i escut a la volada.
Pertany a aquest mas la capella neoromànica de Sant Marc.

## Referències

* 1 2 Text importat de: «Mas de Sant Marc». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural. Llicència CC-0 [Importat: 12 febrer 2019] (Vegeu l'avís legal per a reutilitzacions).
# Foggy Nelson

Franklin Percy "Foggy" Nelson és un personatge de ficció que apareix en els còmics de Marvel Comics. El personatge va ser retratat com un secundari que ajuda a Daredevil (Matt Murdock); Foggy és el millor amic de Matt, durant la majoria del temps als còmics, i el seu soci al bufet d'advocats que tenen junts. El personatge va ser creat per Stan Lee i Bill Everett.
En un principi Foggy va ser retratat com un personatge profundament conflictiu, contínuament atrapat entres fortes discussions professionals amb Matt, la rivalitat per l'amor de Karen Page, i la seua lleialtat al seu amic.

## En altres mitjans
### Televisió

* Foggy Nelson apareix en algunes sèries de televisió del Marvel Cinematic Universe, interpretat per Elden Henson:
** Foggy apareix en Daredevil. Foggy coneix en Matt des que eren companys d'habitació a la Columbia Law School, ràpidament es farien molt amics. També comença a festejar amb Marci Stahl (Amy Rutberg), altra estudiant de dret.
** Foggy apareix en The Defenders. Després de deixar Nelson & Murdock, Foggy s'ha tallat els cabells i té una aparença més corporativa; també ell i Marci tornen a estar junts.
** Foggy apareix en la segona temporada de Jessica Jones. Quan Chao i Benowitz tracten de fer fora a Jeri pel seu comportament anterior a la debacle amb la seua exsecretària i Kilgrave (sota la pretensió de la seua recent diagnosi d'ELA), Foggy ofereix la seua ajuda a Jeri per a lluitar contra els seus socis.
** Foggy apareix en la segona temporada de Luke Cage. Luke contacta amb Foggy perquè li ajude quan és demandat per agredir a Dontrell "Panderola" Hamilton, el qual tenia Benjamin Donovan representant-lo.

### Cinema

* Foggy Nelson apareix a Daredevil, interpretat per Jon Favreau. El rerefons i la relació del personatge amb Matt Murdock són fidels als còmics, però la seva personalitat és molt diferent. En la pel·lícula, Foggy és molt més ambiciós i no té cap reserva sobre els clients que ell sospita que són culpables. La versió del Director's Cut del DVD inclou moltes escenes addicionals sobre amb els dos socis junts.

## Referències

* ↑ «Elden Henson Joins Marvel's Daredevil For Netflix - News - Marvel.com».
* ↑ @TheDefenders. «Assemble your allies: #EldenHenson, @AnnapurnaLiving and @ekadarville are back for The #Defenders.», 01-11-2016. Arxivat de l'original el 1 de novembre de 2016.
* ↑ Drum, Nicole. «'Jessica Jones' Season 2's 'Daredevil' Connection Revealed». Comicbook.com, 11-03-2018. Arxivat de l'original el 12 de març de 2018. [Consulta: 13 març 2018].

## Enllaços externs

* Foggy Nelson a Marvel.com (anglès)
# Langeoog

Langeoog (frisó Langereach, "illa llarga") és una illa frisona alemanya situada entre Baltrum i Spiekeroog (de les que les separen, respectivament l'Accumer Ee i l'Otzumer Balje). De forma allargassada (paral·lela a la costa de Harlinger) té uns 14 km de llargada i una àrea de 19,6 km².
El 2004 tenia 2.150 habitants. Administrativament pertany al districte de Wittmund, a l'estat de Baixa Saxònia.
Langeoog és connectada per transbordador amb Bensersiel, a la terra ferma frisona oriental. Aquest transport però depèn de les marees i no té un horari fix. A més, Langeoog disposa d'un aeròdrom. El port de l'illa és connectat amb el poble (homònim: Langeoog) a través d'una petita línia de ferrocarril. L'illa està tancada al trànsit d'automòbils.

## Enllaços externs

* Pàgina de Langeoog (alemany)
# Kepler-206d

Kepler-206d és un planeta extrasolar que forma part d'un sistema planetari format per almenys tres planetes. Orbita l'estrella denominada Kepler-206. Va ser descobert l'any 2014 per la sonda Kepler per mitjà de trànsit astronòmic.

## Vegeu també

* Planetes extrasolars
* Sistema planetari extrasolar

## Referències

* 1 2 Douglas A. Caldwell «Validation of Kepler's multiple planet candidates. III. Light curve analysis and announcement of hundreds of new multi-planet systems» (en anglès). Astrophysical Journal, 1, 04-03-2014, pàg. 45. DOI: 10.1088/0004-637X/784/1/45.
* ↑ Douglas A. Caldwell «Validation of Kepler's multiple planet candidates. III. Light curve analysis and announcement of hundreds of new multi-planet systems» (en anglès). Astrophysical Journal, 1, 04-03-2014, pàg. 45. DOI: 10.1088/0004-637X/784/1/45.
* ↑ «Transit Timing Variations and linear ephemerides of confirmed Kepler transiting exoplanets». Research in Astronomy and Astrophysics, 3, 2019, pàg. 041. DOI: 10.1088/1674-4527/19/3/41.
* ↑ Jennifer van Saders «Revised Radii of Kepler Stars and Planets Using Gaia Data Release 2» (en anglès). Astrophysical Journal, 2, 16-10-2018, pàg. 99. DOI: 10.3847/1538-4357/AADA83.
* ↑ «A statistical reconstruction of the planet population around Kepler solar-type stars» (en anglès). Letters of the Astrophysical Journal, 2, 2015, pàg. 180. DOI: 10.1088/0004-637X/799/2/180.
* 1 2 3 4 5 Afirmat a: Gaia Data Release 2. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 25 abril 2018.
* ↑ «Planet Kepler-206 d» (en anglès). Extrasolar Planets Encyclopaedia. Observatori Meudon. [Consulta: 15 desembre 2020].
* ↑ «El sistema planetari Kepler-206 està format almenys per tres planetes.». Open Exoplanet Catalogue [Consulta: 15 gener 2017].
* ↑ «Planeta Kepler-206 d». The Extrasolar Planet Encyclopaedia [Consulta: 15 gener 2017].
# Nuevo Estadio de Malabo

El Nuevo Estadio de Malabo és un estadi multiusos de la ciutat de Malabo, a la Guinea Equatorial.
Va ser construït al mateix lloc de l'estadi nacional original on els opositors polítics del president inaugural de Guinea Equatorial, Francisco Macías Nguema (1924-1979), van ser afusellats el 24 de desembre de 1969 mentre tocava la cançó «Those Were the Days» de Mary Hopkins als altaveus de l'estadi.
Va ser estrenat el 2007, i serveix sobretot per a partits de futbol. És la seu habitual de la selecció de futbol de Guinea Equatorial. Tenia una capacitat de 15.250 espectadors, fins que es va ampliar a 30.000 de cara a la Copa d'Àfrica de Nacions 2012.
Va ser la seu de la final de la Copa d'Àfrica de Nacions femenina de 2008.

## Referències

* ↑ Cronjé, Suzanne. Equatorial Guinea - the forgotten dictatorship : Forced labour and political murder in Central Africa (facsímil en línia) (en anglès). Londres: Anti-Slavery Society, 1976. ISBN 0-900918 05-5.
* ↑ Klaiber, Timo. «Nuevo Estadio de Malabo (sèrie de fotos)» (en alemany). European Football Magazine. [Consulta: 20 juliol 2024].
# New Philadelphia

«New Philadelphia» té aquests significats:
* New Philadelphia (Ohio), ciutat i seu del Comtat de Tuscarawas a l'estat d'Ohio dels Estats Units d'Amèrica.
* New Philadelphia (Pennsilvània), població dels Estats Units a l'estat de Pennsilvània.
# Premis Chano Piñeiro 2002

La cerimònia d’entrega de la primera edició dels Premis Chano Piñeiro va tenir lloc al Palau de l'Òpera de la Corunya el 7 d’abril de 2002, i fou presentat per Javier Veiga. O bosque animado va ser la pel·lícula més premiada.
Fou convocada per l'Asociación Galega de Produtoras Independentes (AGAPI), que va convocar els Premis Agapi del 1996 al 2000, i l'Academia Galega do Audiovisual. La següent edició aquests premis passarien a anomenar-se Premis Mestre Mateo.

## Premiats

* Millor llargmetratge: O bosque animado
* Millor interpretació masculina: Ernesto Chao, per Condenado a vivir
* Millor interpretació femenina: Marta Larralde per Lena
* Millor direcció: Ángel de la Cruz i Manolo Gómez por O bosque animado
* Millor direcció de producció: Juan Nouche, por O bosque animado
* Millor direcció artística: Alberto Taracido, per O bosque animado
* Millor format de TV: A memoria cotiá, de Formato Vídeo
* Millor sèrie o film de ficció: Condenado a vivir (Continental)
* Millor fotografía: Alejandro Bálsamo, per O bosque animado
* Millor guió: Ángel de la Cruz, per O bosque animado
* Millor producció multimèdia: Trofeo-Ibisa
* Millor producció documental: Amando de Ossorio, de Lorelei Producciones.
* Millor curtmetratge: Inútil, de Paco Rañal, de Pórtico
* Millor realització: Luis Segura, per Rías Baixas
* Millor anunci: Boda Pepsi Light, de Continental
* Millor pel·lícula espanyola: Lucía y el sexo
* Millor producció de televisió: Desde Galicia para el mundo
* Millor maquillatge i perruqueria: Lola López, por Lena
* Millor muntatge: Gerardo Rodríguez, per Rías Baixas
* Millor presentadora: Nieves Rodríguez, per Desde Galicia para el mundo
* Millor intèrpret secundari: Finola Vázquez, por Rías Baixas
* Millor producció d’animació Os defuntos falaban Castelao, de Lúa Films
* Millor banda sonora original: Arturo Kress, por O bosque animado
* Millor so: Pablo Beade, per Os defuntos falaban castelao

## Referències

* ↑ «El bosque animado» acaparó los primeros premios Chano Piñeiro, La Voz de Galicia, 7 d'abril de 2002
* ↑ "O bosque animado" foi o gran vencedor dos Chano Piñeiro con sete galardóns, Culturagalega.gal, 8 d'abril de 2002
* ↑ Premios Mestre Mateo al web de l'AGA
# Mercat cobert de Sant Feliu de Guíxols

El Mercat cobert de Sant Feliu de Guíxols és un mercat catalogat com a monument del municipi de Sant Feliu de Guíxols (Baix Empordà) protegit com a bé cultural d'interès local. Va ser projectat per l'arquitecte Joan Bordàs i Salellas i construït pel mestre d'obres Narcís Franquesa. Va ser inaugurat l'any 1930.

## Descripció

És un edifici civil, una gran nau que dona a tres carrers. Les estructures són de ferro però només es veuen a l'interior. Exteriorment es distingeixen dos cossos, l'inferior és de grans dimensions amb grans finestrals amb vidres esmerilats de colors amb dibuixos geomètrics i les entrades molt ressaltades per esglaons o dobles columnes adossades de fust estriat, un arc de mig punt sostingut per dues columnes lliures i tot aquest conjunt coronat per un frontó triangular que conté esgrafiat l'escut de la vila i la data del 1930. El pis superior de reduïdes dimensions, està format per finestres horitzontals semblants a les de baix. Les teulades són de doble vessant. A les cantonades hi trobem uns reforçaments més alts amb decoració de terra cuita.
Des del punt de vista estilístic, aquest edifici presenta característiques clarament relacionables amb l'art déco

## Història

Com a vil·la d'una importància considerable, Sant Feliu de Guíxols posseeix des de fa molt de temps un espai on es fa intercanvi de mercaderies, A final dels anys vint del segle XX és quan es construeix aquest edifici per aixoplugar el mercat i gran part de les parades de venda (sobretot les de peix i carn) passen a l'interior, protegides del temps, però encara trobem a la plaça el comerç de verdures i la fruita.

## Referències

* 1 2 3 «Mercat cobert de Sant Feliu de Guíxols». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 14 maig 2012].