OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Gallegos

Gallegos és un municipi de la província de Segòvia, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó.

## Administració

Llista d'alcaldes des de les eleccions democràtiques de 1979 :
| Període | Nom de l'alcalde/-essa | Partit polític | Data de possessió |
| 1979 - 1983 | | | 19/04/1979 |
| 1983 - 1987 | | | 28/05/1983 |
| 1987 - 1991 | | | 30/06/1987 |
| 1991 - 1995 | | | 15/06/1991 |
| 1995 - 1999 | | | 17/06/1995 |
| 1999 - 2003 | | | 03/07/1999 |
| 2003 - 2007 | | | 14/06/2003 |
| 2007 - 2011 | Juan Francisco Lucas Yagüe | PP | 16/06/2007 |
| 2011 - 2015 | n/d | n/d | 11/06/2011 |
| 2015 - 2019 | n/d | n/d | 13/06/2015 |
| 2019 - 2023 | n/d | n/d | 15/06/2019 |
| Des del 2023 | n/d | n/d | 17/06/2023 |

## Referències

* ↑ «Provincia de Segovia (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 12 març 2021].
Viccionari
# Galenomys garleppi

Galenomys garleppi és una espècie de mamífer rosegador de la família dels cricètids. Viu a altituds superiors a 3.000 msnm a Bolívia i el Perú. El seu hàbitat natural són les zones sorrenques obertes amb una mica d'herba. Es desconeix si hi ha cap amenaça significativa per a la supervivència d'aquesta espècie.
L'espècie fou anomenada en honor del col·leccionista alemany Gustav Garlepp.

## Referències

* ↑ Dunnum, J. et al. Galenomys garleppi. UICN 2016. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2016, consultada el 26 març 2017.
* ↑ Beolens, B.; Watkins, M.; Grayson, M. The Eponym Dictionary of Mammals (en anglès). Johns Hopkins University Press, 2009, p. 147-148. ISBN 978-0801893049.
# Galetes Trias

Galetes Trias és una empresa dedicada a la fabricació de galetes, fundada el 1908 i amb seu a Santa Coloma de Farners

## Cronologia de l'empresa

En 1908 Joaquim Trias i Vila fou el primer fundador de l'empresa. El dia 4 de juny s'instal·la a la casa del carrer del Centre, 45 de Santa Coloma de Farners i inicia l'elaboració i la venda d'articles de pastisseria i galetes, en competència amb el seu germà, que tenia una pastisseria al poble des de 1894, on es van crear les galetes teules.
1911 Una vegada registrada la marca (l'11 de juliol de 1910), Joaquim Trias comença a comercialitzar les galetes en capses de llauna.
1916 Trias edita el seu primer anunci pel programa del Congrés Agrícola i Forestal de Catalunya i Balears que va tenir lloc aquell any a Santa Coloma de Farners
1922 Trias comença a comercialitzar, per primera vegada, els seus productes amb caixa de cartró.
1944 El 4 de juny de 1944 es concedeix a Joaquim Trias i Vila la marca registrada "Els Vellets"
1950 Trias treu la primera llauna amb motiu de les Rajoles Catalanes
1960 Primeres capses de TEULES, Marca Registrada.
1979 Es posa en funcionament la nova fàbrica de galetes Trias, que comptava amb 4.000 m2 construïts. Actualment l'empresa encara radica al mateix emplaçament.
1980 Es llança al mercat per primera vegada la caixa Especial 8, una assortiment de les millors galetes de Trias.
El 1994 s'inaugura el Museu Trias de les Galetes en un espai de la fàbrica de galetes Trias, que rep el Premi Bonaplata com a reconeixement a la iniciativa de contribuir a la conservació del Patrimoni Industrial de Catalunya
2008 L'empresa Trias celebra 100 anys. El president de la Generalitat inaugura la renovació del Museu Trias de les galetes i es fa un dinar de celebració del Centenari amb treballadors, clients i proveïdors.

## Referències

* ↑ Puigvert, Joaquim M. Balnearios, veraneo, literatura: Agua y salud en la España contemporánea (en castellà). Marcial Pons Ediciones Jurídicas y Sociales, 2008, p. 161. ISBN 9788491236207.
* ↑ Gasull, Carme. Catalunya al paladar. Cossetània, 2006, p. 148. ISBN 9788497910880.

## Enllaços externs

* Galetes Trias - Lloc web oficial
# Garra wanae

Garra wanae és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 5 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba al Pakistan.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Talwar, P.K. i A.G. Jhingran, 1991. Inland fishes of India and adjacent countries. vol 1. A.A. Balkema, Rotterdam. 541 p.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828. .
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Gai Valeri Potit Volús (cònsol 410 aC)

Gai Valeri Patit Volús (en llatí Caius Valerius Potitus Volusus) va ser un magistrat romà. Formava part de la gens Valèria, de la família dels Valeri Potit. Probablement era fill de Luci Valeri Potit, cònsol el 449 aC.
Va ser elegit tribú amb potestat consular l'any 415 aC i cònsol amb Mamerc Emili Mamercí el 410 aC. Va recuperar Arx Carventana que havia estat conquerida pels volscs i va rebre una ovació al retornar a la ciutat. Va ser altre cop tribú amb potestat consular el 407 aC i una tercera vegada el 404 aC.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Volum III. Londres: John Murray, 1876, p. 515.
# Gašper Švab

Gašper Švab (Kranj, 18 de juliol de 1986) és un ciclista eslovè, professional des del 2005 al 2012, sempre militant a l'equip Sava.

## Palmarès

* 2008
** Vencedor d'una etapa al Gran Premi ciclista de Gemenc
* 2009
** 1r al Gran Premi Kranj

## Referències

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
* Fitxa a procyclingstats.com
# Gaidropsarus mediterraneus

La mòllera mediterrània o mòllera anglesa (Gaidropsarus mediterraneus) és un peix de mar de la família Lotidae de l'orde Gadiformes.

## Distribució i hàbitat

Aquesta espècie és difosa al llarg de les costes de la mar Mediterrània, de la mar Negra i de l'oceà Atlàntic nord-oriental entre el Marroc i Anglaterra, rarament al nord fins a la Noruega meridional. És comú en els mars d'Itàlia. Freqüenta fons rocosos rics en amagatalls a profunditats baixes o molt baixes, també de poques desenes de centímetres. Es troba sovint entre els esculls pedrosos dels molls.

## Descripció

Aquest peix, tan com les afines Gaidropsarus vulgaris i Gaidropsarus biscayensis, té un cos força allargat, cilíndric en la porció anterior que esdevé força comprimit lateralment prop de la cua. Peduncle caudal ample. És present una barba sobre la barbeta i dos tentacles de vessant similar a barbes prop dels narius. Té dues aletes dorsals, la primera breu i formada per radis curtíssims, exceptat el primer que és més llarg, la segona és llarga. L'aleta anal és simètrica a la segona dorsal però més breu. L'aleta caudal és arrodonida. Les aletes pectorals són força amples i compten menys de 20 radis, les aletes ventrals són petites. La seva color és marró amb unes petites taques clares al llarg de la línia lateral. Aquestes taques poden formar punts clars ben definits o ser disposats com una marbradura. Les aletes són fosques; les aletes són més fosques prop de la vora i tenen una fina vora blanca. Assoleix excepcionalment els 50 cm de llarg.

## Reproducció

Passa en la temporada freda.

## Alimentació

S'alimenta de peixos, crustacis i altres animalets.
Aquest peix és un animal nocturn i passa les hores de llum en anfractes obscurs. És una espècie difident, molt difícil d'apropar. La natació és molta onejant, com la d'una anguila.

## Pesca

És pescat tan sols per pescadors esportius i no és una captura fàcil com que té el costum de deixar l'esca amb prou feines sent la menor resistència. La seva carn és bona, similar ala del lluç europeu i sovint utilitzada per a sopes de peix.

## Bibliografia

* TORTONESE I. (1975), Osteichthyes - Fauna d'Italia vol. XI, Calderini, Bolonya
* COSTA F., (1991), Atlante dei pesci dei mari italiani, Mursia, Milà
* LOUISY P., (2006), Guida all'identificazione dei pesci marini d'Europa e del Mediterraneo, Il Castella, Trezzano sul Naviglio (EM)
# Germain Mendome

Germain Mendome (Gabon, 21 d'agost de 1970 - Port-Gentil, 1 de juny de 2013) fou un futbolista del Gabon de la dècada de 1990.
Fou internacional amb la selecció de futbol del Gabon. Pel que fa a clubs, destacà a AS Sogara i Mbilinga FC.

## Referències

* ↑ «Gabon : L'ancien gardien des buts de l'Azingo, Germain Mendome est mort». KOACI. [Consulta: 28 febrer 2019].
* ↑ Perfil a worldfootball
* ↑ Germain Mendome a National-Football-Teams.com (anglès)
# Generalització (fal·làcia)

Una generalització falsa és una mena de fal·làcia en la que s'extreuen conclusions referents a conjunt molt grans d'elements a partir de una anàlisi de un o pocs elements del fenomen. És un tipus de fal·làcia molt usada en comunicació política per a desacreditar oponents i per la historiografia per a construir pseudo-història.

## Referències

* ↑ «Hasty Generalization» (en anglès). [Consulta: 27 novembre 2022].
* ↑ David Hackett Fischer. Historians Fallacies Toward A Logic Of Historical Thought, 1970.
# Generalització

Generalització és un element fonamental de la lògica i el raonament humà. És la base essencial de tota inferència deductiva vàlida. El concepte de generalització té àmplia aplicació en moltes disciplines, de vegades tenint un significat especialitzat segons el context. El text ha d'estar ben formulat perquè aquest tingui al seu torn més relació al que és la generalització.
Donats amb conceptes relacionats, A i B, el concepte A és una generalització del concepte B si i només si:
* Cada instància del concepte B és també una instància del concepte A.
* Hi ha instàncies del concepte A que no són instàncies del concepte B.
En forma equivalent, A és una generalització de B si B és una especialització d'A.
Per exemple, animal és una generalització d'au perquè tota au és un animal, i hi ha animals que no són aus (ela gossos, per exemple).
Aquest tipus de generalització versus especialització es reflecteix en qualsevol de les paraules contrastants del parell de paraules hiperònim i hipònim. Un hiperònim es refereix a un tipus o grup de coses del mateix nivell, tal com arbre ho és per ocre, o vaixell ho és per creuer. D'altra banda, un hipònim és un conjunt de paraules que són dins l'hiperònim, tal com margarida s'inclou en flor, i au i peix s'inclouen en animal. Un hiperònim és supraordinat a un hipònim, i un hipònim és subordinat a un hiperònim.

## Nota

Viccionari
# Gilmore (cràter)

Gilmore és un cràter d'impacte en el planeta Venus de 21,3 km de diàmetre. Porta el nom de Mary Gilmore (1865-1962), poetessa i periodista australiana, i el seu nom va ser aprovat per la Unió Astronòmica Internacional el 1994.

## Referències

* ↑ «Gilmore». Gazetteer of Planetary Nomenclature. United States Geological Survey. [Consulta: 1r juliol 2017].

## Vegeu també

* Llista de cràters de Venus
# Gilmer

Gilmer és una ciutat i seu del Comtat d'Upshur (Texas) als Estats Units d'Amèrica.

## Demografia

Segons el cens dels Estats Units del 2000 tenia 4.799 habitants, 1.926 habitatges, i 1.300 famílies. La densitat de població era de 401,1 habitants per km².
Dels 1.926 habitatges en un 30,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 46,2% hi vivien parelles casades, en un 17,7% dones solteres, i en un 32,5% no eren unitats familiars. En el 29,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 17,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,37 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,93.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,3% tenia menys de 18 anys, un 7,8% entre 18 i 24, un 23,5% entre 25 i 44, un 21,6% de 45 a 60 i un 21,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 76,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 28.487 $ i la renda mediana per família de 39.688 $. Els homes tenien una renda mediana de 32.437 $ mentre que les dones 17.910 $. La renda per capita de la població era de 16.823 $. Aproximadament el 15,9% de les famílies i el 19,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Gilmer». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Gilmer». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2011-06-06. [Consulta: 12 agost 2010].
# Gilmarita

La gilmarita és un mineral de la classe dels fosfats. Rep el nom en honor de Gilbert Mari (1944-), mineralogista de la Universitat de Niça Sophia Antipolis, a França.

## Característiques

La gilmarita és un arsenat de fórmula química Cu₃(AsO₄)(OH)₃. Cristal·litza en el sistema triclínic. La seva duresa a l'escala de Mohs és 3.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la gilmarita pertany a «08.BE: Fosfats, etc. amb anions addicionals, sense H₂O, només amb cations de mida mitjana, (OH, etc.):RO₄ > 2:1» juntament amb els següents minerals: augelita, grattarolaïta, cornetita, clinoclasa, arhbarita, allactita, flinkita, raadeïta, argandita, clorofenicita, magnesioclorofenicita, gerdtremmelita, dixenita, hematolita, kraisslita, mcgovernita, arakiïta, turtmannita, carlfrancisita, synadelfita, holdenita, kolicita, sabel·liïta, jarosewichita, theisita, coparsita i waterhouseïta.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a les mines de Roua, a Daluèis, Guillaumes, dins la regió de Provença – Alps – Costa Blava (França). Posteriorment també ha estat descrita a Alemanya, la República Txeca, Hongria, Xile i els Estats Units.

## Referències

* ↑ «Gilmarite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 10 maig 2019].
# Giustina Renier Michiel

Giustina Renier Michiel (1755–1832) fou una literata, traductora i aristòcrata italiana que va dirigir un saló a Venècia.
Va combinar les seves passions intel·lectuals i la gestió d'un saló literari amb el càrrec de dogaressa, després que el seu oncle fos elegit doge. Va ser primera dama en totes les cerimònies oficials entre el 1779 i el 1789. El seu saló era freqüentat per figures literàries com Ippolito Pindemonte, Marina Querini Benzon, Ugo Foscolo, Giustiniana Wynne (la comtessa Rosenberg), Madame de Staël i Lord Byron.
Quan Napoleó va envair Venècia, va tancar el seu saló i va centrar-se a estudiar botànica i a publicar les seves traduccions de Shakespeare. Va traduir de l'anglès a l'italià Otel·lo i Macbeth el 1798 i Coriolà el 1800. Durant aquesta època també va començar la seva obra monumental publicada en sis volums, titulada Le origine delle feste veneziane, on investigava i aprofundia en els festivals, mites i rituals públics de Venècia. Més endavant, va reobrir el seu saló i el va mantenir fins a la seva mort.

## Referències

* ↑ Panizza, Letizia. A History of Women's Writing in Italy. Cambridge University Press, 2000, p. 325. ISBN 0521578132.
* 1 2 3 Dalton, Susan. Engendering the Republic of Letters: Reconnecting Public and Private Spheres in Eighteenth-Century Europe. McGill-Queen's Press - MQUP, 2004. ISBN 0773571523.
* ↑ Pellegrini, Giuliano «The Roman Plays of Shakespeare in Italy». Italica, 34, 4, 01-12-1957, pàg. 230. JSTOR: 477668.
* ↑ Muir, Edward. Civic Ritual in Renaissance Venice. Princeton University Press, 1986, p. 61.
# Giusto Bellavitis

Giusto Bellavitis (1803-1880) fou un matemàtic italià.

## Vida i Obra

Bellavitis va estudiar pel seu compte sense obtenir mai cap titulació oficial. Malgrat això, va ser admès al Institut Venecià el 1840 i el 1843 donava classes de matemàtiques al Institut de Vicenza. El 1845 va ser escollit catedràtic de geometria descriptiva a la universitat de Pàdua, càtedra que canviaria per la d'àlgebra i geometria analítica després de l'unificació italiana.
Bellavitis va tenir un fill que també va ser professor a la universitat de Pàdua. Va ser nomenat pel govern, senador del Regne d'Itàlia. Va ser membre de l'acadèmia dei Lincei i de la Società Italiana delle Scienze, deta dei XL (eren quaranta membres).
Bellavitis és recordat pel seu càlcul d'equipolències (1835), que cal entendre com un antecedent del concepte de vector. Per això, pot ser considerat el primer matemàtic en definir l'adició de vectors en el espai.

## Referències

* ↑ Laisant, pàgina 344.
* ↑ Crowe, pàgines 52 i ss.
* ↑ Dorier, pàgina 236.

## Bibliografia

* Crowe, Michael J. A History of Vector Analysis (en (anglès)). Dover Publications, 1994. ISBN 0-486-67910-1.
* Dorier, Jean-Luc «A general outline of the genesis of vector space theory» (en (anglès)). Historia Mathematica, Vol. 22, Num. 3, 1995, pàg. 227-261. DOI: 10.1006/hmat.1995.1024. ISSN: 0315-0860.
* Laisant, C.A. «Giusto Bellavitis. Nécrologie» (en (francès)). Bulletin des sciences mathématiques et astronomiques, Vol. 4, Num. 1, 1880, pàg. 343-348. ISSN: 1155-8431.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Giusto Bellavitis» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland. (anglès)
* Carruccio, Ettore. «Bellavitis, Giusto». Complete Dictionary of Scientific Biography, 2008. [Consulta: 28 agost 2016].
# Glasgow (desambiguació)

«Glasgow» té aquests significats:
* Toponímia:
** Glasgow, ciutat d'Escòcia, al Regne Unit
** Glasgow (Delaware)
** Glasgow (Illinois)
** Glasgow (Kentucky)
** Glasgow (Missouri)
** Glasgow (Montana)
** Glasgow (Pennsilvània)
** Glasgow (Virgínia)
** Glasgow (Virgínia de l'Oest)
** Glasgow Village, concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Missouri
* Organitzacions:
** Glasgow Gaelic School, escola de Glasgow que imparteix les seves classes en gaèlic escocès
** Glasgow Rangers, club de futbol escocès amb seu a Glasgow, Escòcia
** Glasgow Warriors
** Celtic Glasgow
** Universitat de Glasgow
* Miscel·lània:
** Ellen Glasgow (1874, Richmond, Virginia – 1945), escriptora estatunidenca
** Escala de Glasgow, escala neurològica dissenyada per avaluar el nivell de consciència
** Metro de Glasgow (català) o Glasgow Subway (anglès), línia de metro de Glasgow, Escòcia
# Glasgow (Kentucky)

Glasgow és una població dels Estats Units a l'estat de Kentucky. Segons el cens del 2000 tenia 14.200 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Glasgow tenia 14.200 habitants, 5.606 habitatges, i 3.486 famílies. La densitat de població era de 340,8 habitants/km².
Dels 5.606 habitatges en un 27% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 46,4% hi vivien parelles casades, en un 13% dones solteres, i en un 37,8% no eren unitats familiars. En el 34,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 16,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,21 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,83.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22% tenia menys de 18 anys, un 8,5% entre 18 i 24, un 25,9% entre 25 i 44, un 23% de 45 a 60 i un 20,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 78,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 28.083 $ i la renda mediana per família de 36.677 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.123 $ mentre que les dones 20.964 $. La renda per capita de la població era de 18.697 $. Entorn del 14,1% de les famílies i el 19,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Glasgow». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Glasgow». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Giraut de Salanhac

Giraut de Salanhac (fl. finals s. XII) fou un trobador occità originari de Salanhac (Dordonya). Se'n conserva una breu vida que indica que era originari de Salanhac al Carcí (nom de la província històrica on es troba Salanhac) i que era un home cortès i que trobà bé i gentilment cançons, descorts i sirventesos. Sota el seu nom s'han conservat dues cançons, un plazer i un partimen. Però s'han conservat també una altra cançó i un descort a nom de Guilhem de Salanhac, nom que els estudiosos creuen que és un error de còpia per Giraut (es tracta de prenoms molt freqüents i, sovint, s'indiquen amb una abreviatura G., que pot ser ambigua).
En una cançó, de les atribuïdes a Guilhem, fa al·lusió a Azalais de Tolosa, l'anomenada comtessa de Burlats, morta el 1200, cosa que permet situar l'autor a finals del segle xii. Les al·lusions a la caça i la cultura literària que mostra en les seves obres fan pensar que es tracta d'un petit senyor feudal, més que no pas un joglar, com diu la vida.

## Obra

Es conserven un total de sis composicions d'aquest autor (comptant les atribuïdes a Guilhem).

### Cansos

* (249,1) Aissi cum cell q'a la lebre cassada
* (249,5) En atretal esperansa
* (235,1) A vos cui tenc per dona e per senhor (atribuïda a Guilhem)

### Plazer

* (249,3) Esparviers et austors

### Partimen

* (249,2 = 367, 1) En Peironet, vengut m'es en coratge (partimen amb Peironet (no identificat, podria ser un joglar))

### Descort

* (235,2) Per solatz e per deport (atribuït a Guilhem)

## Referències

* ↑ Riquer, Los trovadores p. 787
* ↑ Riquer, Los trovadores p. 785
* ↑ Riquer, Los trovadores, p. 786
* ↑ Una explicació sobre la numeració de la poesia trobadoresca d'acord amb el repertori de Pillet i Carstens es troba a l'article Alfred Pillet.

## Bibliografia

* Martí de Riquer, Los trovadores. Historia literaria y textos. Barcelona: Ariel, 1983, vol. 2, p. 785-790 [estudi, i edició de la vida i d'una composició, amb traducció a l'espanyol]

### Edició

* Strempel, A., Giraut de Salignac, ein provenzalischer Trobador, Leipzig, 1916

### Repertoris

* Guido Favati (editor), Le biografie trovadoriche, testi provenzali dei secc. XIII e XIV, Bologna, Palmaverde, 1961, pàg. 322
* Martí de Riquer, Vidas y retratos de trovadores. Textos y miniaturas del siglo XIII, Barcelona, Círculo de Lectores, 1995 p. 95-96 [Reproducció de la vida, amb traducció a l'espanyol, i miniatura del cançoner I]
* Alfred Pillet / Henry Carstens, Bibliographie der Troubadours von Dr. Alfred Pillet [...] ergänzt, weitergeführt und herausgegeben von Dr. Henry Carstens. Halle : Niemeyer, 1933 [Giraut de Salanhac és el número PC 249; Guilhem, és el 235]

## Vegeu també

* Llista de trobadors i trobairitz

## Enllaços externs

* http://trobadors.iec.cat/autors_obres_d.asp?autor=Giraut%20de%20Salanhac
* http://troubadours.byu.edu/PC/PC-249/249%20-%20Guiraut%20de%20Salignac.htm
# Gori (desambiguació)

«Gori» té aquests significats:
* Geografia:
** Gori, ciutat de Geòrgia
** Riu Gori, riu del Kabulistan
** Gori (Mali)
* Pietro Gori, (Messina, 1865 - Portoferraio, 1911) advocat, intel·lectual, poeta i combatent anarquista italià
* Hotel Gori, hotel d'Olesa de Montserrat
* Moto Gori, fabricant de motocicletes italià
* Gori (hipopòtam) hipopòtam nascut al Bioparc València