OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Ur (Cerdanya)

Ur és una comuna de la Catalunya del Nord, a la comarca de l'Alta Cerdanya. Administrativament, pertany a l'Estat francès.

## Geografia

Ur està situat a la vall del riu Reür, a l'Alta Cerdanya, i limita amb la Baixa Cerdanya, amb Puigcerdà i Llívia.
La zona nord del terme municipal és més muntanyosa. Els rius Brangolí i Angostrina s'uneixen al poble d'Ur i formen el riu Reür, un afluent del riu Segre. A l'est del terme hi ha l'antic poble de Florí.

## Toponímia

El 839 apareix per primera vegada el nom de Hur. El nom ve d'una base pre-indoeuropea que significa aigua o riu. Avui encara, ur significa aigua en basc.

## Història

La parròquia de Sant Martí d'Ur ja es menciona en l'acta de consagració de la catedral de la Seu d'Urgell el 839. El 965 el testament del comte Sunifred II de Cerdanya menciona un legat referit a Ur. El poble fou el centre de la baronia homònima, que a l'inici del segle xvi pertanyia a la família Còdol, que la retindria fins a la Revolució francesa.

## Administració i política

La situació administrativa de la comuna ha anat canviant contínuament. A gener de 2023, pertanyia a la comunitat de comunes Pirineus Cerdanya, al Districte de Prada. A més a més, des de les eleccions cantonals del 2015, la comuna forma part del Cantó dels Pirineus Catalans.
L'equip municipal es troba en el seu segon mandat.
En el referèndum sobre la Constitució Europea va guanyar el no amb un 62,65% dels vots.
Alguns resultats electorals recents (primeres voltes del sistema francès):
Eleccions Regionals 28 de maig de 2004 :
| extrema esquerra | llista d'esquerres (Partit Socialista Francès, Partit Comunista Francès i d'altres) | Ecologistes | Regionalistes | Llista Caça i Pesca | Dreta tradicional (dues llistes) | Front Nacional (França) | Extrema dreta |
| 5,1% | 23,9% | 3,6% | 5,1% | 15,2% | 39,1% | 8,0% | 0,0% |

## Demografia

Evolució demogràfica (des de 1962, població sense dobles comptes) :
| 1836 | 1861 | 1896 | 1931 | 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 280 | 308 | 262 | 248 | 336 | 256 | 272 | 260 | 269 | 308 |

## Economia

Segons el cens de població de 1999, la distribució de la població urenca activa per sectors era:
Població activa per sectors :
| agricultura | indústria | construcció | serveis |
| 2,9% | 5,9% | 11,8% | 79,4% |

## Llocs d'interès

* Església parroquial romànica de Sant Martí d'Ur
* El Castell
* Sant Martí d'Ur
* El Castell

## Persones il·lustres

* Isidore Forgas (1894-1975), militar i membre de la resistència durant la Segona Guerra Mundial

## Vegeu també

* Llista de municipis de la Catalunya del Nord

## Referències

* ↑ Lluís Basseda, Toponymie historique de Catalunya Nord, t. 1, Prades, Revista Terra Nostra, 1990
* ↑ «Intercommunalité-Métropole de 7346 Pyrénées Cerdagne (246600399) − COG | Insee». [Consulta: 27 gener 2023].
* ↑ «Arrondissement de Prades (663) − COG | Insee». [Consulta: 27 gener 2023].
* ↑ «Canton des Pyrénées catalanes (6613) − COG | Insee». [Consulta: 27 gener 2023].

## Enllaços externs

* Web de l'ajuntament
# Jaume Clavell i Nogueras

Jaume Clavell i Nogueras (Argentona, Maresme 1914 - Begur, Baix Empordà, 6 de febrer de 1997) fou un escultor, restaurador, pintor, dibuixant, decorador, col·leccionista i promotor cultural català.
Començà amb un expressionisme que vol reviure l'art romànic i evolucionà cap a una depuració quasi abstracta influïda per Constantin Brâncuşi, però de religiosa espiritualitat.
És autor d'escultures monumentals, entre elles l'homenatge a Joan Maragall i la figura de sant Pere, a Argentona. Participà també en la decoració de Montserrat. Estudiós de les arts populars i, col·leccionista de terrissa catalana, tingué un paper decisiu en la fundació del Museu del Càntir d'Argentona el 1975 i l'Arxiu Històric Municipal d'Argentona Jaume Clavell i Nogueras. El 1994 va rebre la Creu de Sant Jordi

## Obres

* La Xarbotada. La Festa del Càntir d'Argentona dins l'antic aplec de Sant Domingo Museu del Càntir d'Argentona (1976)
* Argentona. història i Records. Ajuntament d'Argentona (1991)

## Referències

* ↑ «Jaume Clavell i Nogueras». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Serena (cràter)

Serena és un cràter amb coordenades planetocèntriques de -18.44 ° de latitud nord i 272.92 ° de longitud est, sobre la superfície de l'asteroide del cinturó principal (4) Vesta. Fa 18.47 km de diàmetre. El nom adoptat com a oficial per la UAI el 28 de febrer de 2012 fa referència a Flàvia Serena, noble romana.

## Referències

* ↑ "Serena (cràter)". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ Worsfold, T. Cato. Kessinger Publishing. History of the Vestal Virgins of Rome, 1997.
# Basseta de sa Planassa

La Basseta de sa Planassa està situada a la part plana del sector del final de la pista de sa Planassa, entre Cadaqués i el cap Norfeu. És una bassa natural temporània situada al terme municipal de Cadaqués, al sector de sa Planassa, a uns 300 m dels penya-segats marins. La bassa és molt soma i té una làmina d'aigua molt variable, en funció de les pluges. La zona inundable ocupa una superfície total de 0,13 Ha. La vegetació del voltant de la bassa és formada per brolles i bruguerars silícicoles de terra baixa, propis de les contrades mediterrànies marítimes, de sòls relativament secs. El caràcter temporal de la bassa no permet l'existència d'un cinyell helofític i les comunitats vegetals són força variables al llarg de l'any, en funció del nivell hídric. La bassa correspon a l'hàbitat d'interès comunitari prioritari 3170 Basses i tolls temporers mediterranis.
La bassa és de gran importància per a la diversificació d'hàbitats i imprescindible per completar el cicle vital de diverses espècies d'amfibis. Pel que fa a les aus, s'hi ha citat espècies com el tòrlit (Burhinus oedicnemus), el mussol migrant (Asio flameus), el repicatalons (Emberiza schoeniclus), així com diverses espècies de limícoles. És també d'interès la fauna d'invertebrats, entre la qual destaca, per exemple, Branchipus scheeferii. No es detecten factors que afectin negativament aquest espai.
La bassa es troba dins el Parc Natural de Cap de Creus i està inclosa també a l'Espai d'Interès Natural "Cap de Creus", a l'espai de la Xarxa Natura 2000 ES5120007 "Cap de Creus" i al Paratge natural d'interès nacional del cap de Norfeu.

## Referències

* ↑ «Basseta de sa Planassa». web. Generalitat de Catalunya. Arxivat de l'original el 3 de març 2016. [Consulta: 8 gener 2015].
# Resolució 1931 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 1931 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, adoptada per unanimitat el 29 de juny de 2010, va acordar prorrogar el mandat de diversos magistrats del Tribunal Penal Internacional per a l'antiga Iugoslàvia d'acord amb la intenció expressada una resolució anterior, la 1900 de 2009. La pròrroga es va fixar fins al 31 de desembre de 2011 o bé fins que concloguessin les causes per les quals els magistrats havien estat assignats. La resolució també es reafirmà quant a la necessitat de processar a tots els inculpats pel Tribunal Internacional, amb al·lusió concreta a Ratko Mladić i Goran Hadžić, acusats de genocidi i en aquest moment pròfugs de la justícia internacional.
Els magistrats de la Sala d'Apel·lacions del Tribunal Internacional el mandat del qual va ser prorrogat van ser els següents:
* Carmel Agius (Malta)
* Liu Daqun (Xina)
* Theodor Meron (Estats Units)
* Fausto Pocar (Itàlia)
* Patrick Robinson (Jamaica)
Els magistrats permanents de la Sala de Primera Instància del Tribunal Internacional el mandat del qual va ser prorrogat van ser els següents:
* Jean-Claude Antonetti (França)
* Guy Delvoie (Bèlgica)
* Burton Hall (Bahames)
* Christoph Flügge (Alemanya)
* O-Gon Kwon (Corea del Sud)
* Bakone Justice Moloto (Sud-àfrica)
* Howard Morrison (Regne Unit)
* Alphons Orie (Països Baixos)
Els magistrats ad lítem de la Sala de Primera Instància del Tribunal Internacional el mandat del qual va ser prorrogat van ser els següents:
* Melville Baird (Trinidad i Tobago)
* Pedro David (Argentina)
* Elizabeth Gwaunza (Zimbàbue)
* Frederik Harhoff (Dinamarca)
* Flavia Lattanzi (Itàlia)
* Antoine Kesia-Mbe Mindua (República Democràtica del Congo)
* Prisca Matimba Nyambe (Zàmbia)
* Michèle Picard (França)
* Árpád Prandler (Hongria)
* Stefan Trechsel (Suïssa)

## Referències

* ↑ «S/RES/1931 (2010)» (en anglès). Voting Record. United Nations Bibliographic Information System. [Consulta: 18 agost 2010].
* 1 2 3 4 5 «Security Council Adopts Resolution 1931 (2010), Extending Terms of 23 Judges at Yugoslavia Court, Noting 2010 Target for Completing Work Cannot Be Met» (en anglès). Departamento de Información Pública de las Naciones Unidas, 29-06-2010. [Consulta: 18 agost 2010].

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 1901 a la 2000 (2009 - 2011)

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Touretita

La touretita és un mineral de la classe dels òxids.

## Característiques

La touretita és un òxid de fórmula química LiAl₄Be₄(B₁₁Be)O₂₈. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional en el mes de juliol de l'any 2024, i encara resta pendent de publicació. Cristal·litza en el sistema isomètric.
Les mostres que van servir per a determinar l'espècie, el que es coneix com a material tipus, es troben conservades a les col·leccions del laboratori de mineralogia de la Universitat de Lieja, a Bèlgica, amb el número de catàleg ULG-21979, i al Museu Civico di Storia Naturale de Milà, a Itàlia, amb el número de catàleg M39042.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a la pegmatita d'Ambalabe, situada a Anosiarivo Manapa, dins el districte de Betafo (Vakinankaratra, Madagascar), sent aquest indret l'únic de tot el planeta on ha estat descrita aquesta espècie mineral.

## Referències

* ↑ «Touretite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 18 agost 2024].
* ↑ Bosi, Ferdinando; Hatert, Frédéric; Pasero, Marco; Mills, Stuart J. «IMA Commission on New Minerals, Nomenclature and Classification (CNMNC) – Newsletter 80». European Journal of Mineralogy, 36, 4, 15-08-2024, pàg. 599–604. DOI: https://doi.org/10.5194/ejm-36-599-2024 [Consulta: 20 agost 2024].
# Joan Peñarroya Rodríguez

Joan Peñarroya Rodríguez (Terrassa, 20 d'abril de 1969) és un entrenador i exjugador de bàsquet català, que ocupava la posició d'aler.
Un cop retirat com a jugador en actiu va iniciar la carrera com a tècnic dirigint el CB Olesa i el Navàs de la lliga EBA, club on va estar quatre temporades. La temporada 2010/11 va debutar com a entrenador de LEB Plata a la banqueta del Bàsquet Club Andorra. L'any 2014 aconsegueix l'ascens a la lliga ACB amb l'equip del Pirineu, on continua fent d'entrenador amb molt d'èxit durant nou temporades. L'estiu del 2018 fitxa pel Baxi Manresa, l'equip on va debutar com a jugador, i el classifica per als play-off per primera vegada en 21 anys.

## Trajectòria esportiva
### Com a jugador

* Planter Sferic Terrassa i Bàsquet Manresa.
* Bàsquet Manresa (1987-1990)
* Tenerife (1990-1991)
* Bàsquet Manresa (1991-1997)
* CB León (1997-1999)
* CB Orense (1999-2001)
* Bàsquet Manresa (2001-2003)

### Com a entrenador

* CB Olesa i CB Navàs (2006-2010)
* Bàsquet Club Andorra (2010-2018)
* Bàsquet Manresa (2018-2019)
* San Pablo Burgos (2019-2021)
* Valencia Basket (2021-2022)
* Saski Baskonia (2022-2023)
* FC Barcelona bàsquet (2024-)

## Palmarès
### Com a jugador

* 1995-96 Copa del Rei de bàsquet. TDK Manresa. Campió.

### Com a entrenador

* Guanyador Leb Plata (2011/2012) Bàsquet Club Andorra.
* Guanyador Copa Príncep (2013/2014) Bàsquet Club Andorra.
* Guanyador Leb Or (2013/2014) Bàsquet Club Andorra.
* Basketball Champions League (2020) Club Baloncesto Miraflores

## Referències

* ↑ solobasket.com El River Andorra apuesta por un 'rookie' en detrimento de un veterano experto
* ↑ solobasket.com Joan Peñarroya seguirá dos años mas al frente de Morabanc Andorra

## Enllaços externs

* Fitxa del jugador a El Mundo
* Fitxa de Peñarroya en ACB Arxivat 2014-08-14 a Wayback Machine..COM Arxivat 2014-08-14 a Wayback Machine.
# Segment de codi

En informàtica, un segment de codi, també conegut com a segment de text o simplement com a text, és una part d'un fitxer objecte o la secció corresponent de l'espai d'adreces virtuals del programa que conté instruccions executables.

## Segment

El terme "segment" prové del segment de memòria, que és un enfocament històric de la gestió de la memòria que ha estat succeït per paginació. Quan un programa s'emmagatzema en un fitxer objecte, el segment de codi forma part d'aquest fitxer; quan el carregador col·loca un programa a la memòria perquè es pugui executar, s'assignen diverses regions de memòria (en particular, com a pàgines), corresponents tant als segments dels fitxers objecte com als segments que només es necessiten en temps d'execució. Per exemple, el segment de codi d'un fitxer objecte es carrega en un segment de codi corresponent a la memòria.
El segment de codi a la memòria normalment és de només lectura i té una mida fixa, de manera que als sistemes incrustats normalment es pot col·locar a la memòria de només lectura (ROM), sense necessitat de carregar-lo. Si el segment de codi no és només de lectura, llavors l'arquitectura en particular permet el codi automodificable. El codi de posició fixa o independent de la posició es pot compartir a la memòria per diversos processos en sistemes de memòria segmentada o paginada. Com a regió de memòria, el segment de codi es pot col·locar a sota de la pila o pila per evitar que els desbordaments de pila i per motius de sobrescriptura.

## Referències

* ↑ Jason W. Bacon. «Chapter 10. Subprogram Calls and the Stack» (en anglès). cs.uwm.edu, 13-03-2012. Arxivat de l'original el 2014-05-02. [Consulta: 2 maig 2014].
* ↑ Jason W. Bacon. «Chapter 10. Subprogram Calls and the Stack». cs.uwm.edu, 13-03-2012. Arxivat de l'original el 2014-05-02. [Consulta: 2 maig 2014].
* ↑ Kai Wang. «Code Segment and Data Segment: Memory Layout of a Program». beingdeveloper.com, 20-09-2012. Arxivat de l'original el 2014-05-02. [Consulta: 2 maig 2014].
* ↑ «Memory Segment - Data Segment (DS) - (ES, FS, GS)» (en anglès), 06-01-2019. [Consulta: 18 setembre 2023].
* ↑ «6: MIPS Memory - the Data Segment» (en anglès), 26-06-2020. [Consulta: 18 setembre 2023].
* ↑ TylerMSFT. «data_seg pragma» (en anglès americà), 03-08-2021. [Consulta: 18 setembre 2023].
* ↑ Kumar, Krishan. «Memory Layout of C Program. Code Data BSS Stack Heap Segments» (en anglès). [Consulta: 18 setembre 2023].
# Bassetita

La bassetita és un mineral de la classe dels fosfats, que pertany al grup de l'autunita. Va ser anomenada l'any 1915 per Arthur Francis Hallimond pel grup de mines Basset (Cornualla, Anglaterra), en el qual el mineral va ser descrit per primer cop. La bassetita és isoestructural amb l'autunita, la novačekita-II i la saleeïta.

## Característiques

La bassetita és un fosfat de fórmula química Fe$^{2+}$(UO₂)₂(PO₄)₂(H₂O)$_{10}$. Cristal·litza en el sistema monoclínic. La seva duresa a l'escala de Mohs és 2,5.

## Estructura cristal·lina

L'estructura cristal·lina està composta per:
* Capes tipus autunita ([(UO₂)(PO₄)]$^-$), amb els vértexs compartits per bipiràmides de base quadrada d'U0₆ i grups fosfat tetraedrics.
* Intercapes octaedriques de Fe(H₂O)₆.
* Dues capes aïllades de molècules d'aigua.

## Formació i jaciments

La bassetita és un mineral secundari rar que es troba en zones d'oxidació de dipòsits hidrotermals d'urani. S'ha descrit a tots els continents exceptuant l'Antàrtida i Oceania. A Catalunya s'ha descrit a la Mina Solita (Pallars Sobirà), en un context de conglomerats (Permià-Triàsic) amb disseminacions de cobalt i niquel, en discordança amb pissarres negres amb carbó del Carbonífer.

## Referències

* 1 2 3 4 «Bassetite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 7 novembre 2015].
* ↑ Mata-Perelló, J.M. (1990) "Els Minerals de Catalunya". Institut d´Estudis Catalans. Barcelona. 441 pp
* ↑ «Solita Mine, Peramea, Baix Pallars, Pallars Sobirà, Lleida (Lérida), Catalonia, Spain». www.mindat.org. [Consulta: 3 gener 2017].
# Andrei Zeits

Andrei Zeits (Pavlodar, 14 de desembre de 1986) és un ciclista professional kazakh. Va ser professional des de 2008 fins al 2023.
El seu principal èxit com a professional és la medalla de plata al campionat kazakh de contrarellotge de 2008.

## Palmarès

* 2006
** Vencedor d'una etapa al Giro a la Vall d'Aosta
* 2015
** Vencedor d'una etapa al Tour de Hainan
* 2023
** 1r al Tour de Kyushu i vencedor d'una etapa

### Resultats a la Volta a Espanya

* 2010. 103è de la classificació general
* 2012. 52è de la classificació general
* 2013. 81è de la classificació general
* 2014. 50è de la classificació general
* 2015. 68è de la classificació general
* 2016. 31è de la classificació general
* 2018. 52è de la classificació general
* 2023. 46è de la classificació general

### Resultats al Tour de França

* 2011. 45è de la classificació general
* 2017. 44è de la classificació general
* 2022. 39è de la classificació general

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 2009. 103è de la classificació general
* 2012. 52è de la classificació general
* 2013. 81è de la classificació general
* 2014. 50è de la classificació general
* 2015. 59è de la classificació general
* 2016. 33è de la classificació general
* 2017. 63è de la classificació general
* 2018. 67è de la classificació general
* 2019. 26è de la classificació general

## Referències

* ↑ «Un grimpeur très expérimenté ne sera plus dans le peloton en 2024» (en francès). cyclismactu, 19-12-2023. [Consulta: 19 desembre 2023].

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a museociclismo.it
* Fitxa a cyclebase.nl
# Tourc'h

Tourc'h (en bretó Tourc'h, en francès Tourc'h o Tourch) és un municipi francès, situat a la regió de Bretanya, al departament de Finisterre. L'any 2006 tenia 875 habitants.

## Demografia

Evolució de la població Cassini :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 584 | - | 600 | 630 | 758 | 776 | 760 | 752 | 727 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 767 | 825 | 830 | 862 | 960 | 994 | 1 024 | 1 034 | 1 077 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 1 132 | 1 167 | 1 224 | 1 206 | 1 210 | 1 185 | 1 168 | 1 174 | 1 070 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 1 029 | 996 | 935 | 891 | 820 | 836 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Michel Cotten | |

## Referències

* ↑ http://cassini.ehess.fr
# Choix

Choix és la capçalera municipal del municipi de Choix a l'extrem nord de l'Estat mexicà de Sinaloa. Aquesta ciutat està a nord de Sinaloa. El nom Choix prové de la Cáhita choim que significa "brea", i aquest era aplicat a una tribu col·lectors de gomes o resines vegetals; aquest topònim significa, segons don Hèctor R. Olea, "lloc de brea" o "on habiten els col·lectors de resina".
Les principals activitats econòmiques d'aquest municipi són la ramaderia, l'agricultura, la pesca, el turisme i el comerç. Quant a ramaderia es produeixen animals de classes bovines, porcines, avícoles i caprines. Per part agrícola aquest municipi és màxim productor de sèsam a Mèxic, també es conrea fesol, blat de moro, etc. I en un futur es pensa sembrar nabius. Pel que fa a pesca en aquest municipi és apte per a la reproducció de peixos d'aigua dolça com la lobina, la bagra entre d'altres. En turisme es compten amb grans paisatges, monuments i edificis dels quals atrauen milers de turistes cada any.

## Referències

* Instituto Nacional de Estadística y Geografía (2010). «Principales resultados por localidad 2010 (ITER)».
* ↑ Worldpostalcodes.org, código postal n.º 81700.
* ↑ Portal Telefónico, clave Lada 698.
* ↑ Catálogo de Claves de Entidades Federativas y Municipios.
* ↑ Catálogo de claves de localidades (formato XLS comprimido).
# Veľká Paka

Veľká Paka és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Trnava, a l'oest del país.

## Història

La primera menció escrita de la vila es remunta al 1222.
# Segment de xarxa

Un segment de xarxa és una porció d'una xarxa d'ordinadors. La naturalesa i l'extensió d'un segment depèn en la naturalesa de la xarxa i del dispositiu o els dispositius utilitzats per interconnectar els nodes.
Segons la definició de l'estàndard IEEE 802.3 per a Ethernet, un segment de xarxa és una connexió elèctrica entre dispositius que utilitzen un medi compartit. En les varietats originals 10BASE5 i 10BASE2 d'Ethernet, un segment correspondria a un sol cable coaxial i tots els dispositius connectats a ell. En aquell moment, múltiples segments de xarxa podrien ser connectats amb repetidors (d'acord amb la regla 5-4-3 per a 10 Mbit Ethernet) i així formar un domini de col·lisió més gran.
Amb l'Ethernet de parell trenat, els segments elèctrics poden ser units utilitzant repetidors o concentradors així com d'altres varietats d'Ethernet. Això correspon a capa física-1 del model OSI i és equivalent al domini de col·lisió. La regla 5-4-3 també s'aplica en aquest domini de col·lisió.
Utilitzant commutadors o ponts, múltiples segments de la capa física-1 poden ser combinats en un segment de la capa d'enllaç-2, Per exemple: tots els nodes poden comunicar-se a partir d'adreces MAC o difusió amplia. Un segment de la capa d'enllaç-2 és equivalent a una difusió àmplia.
El trànsit dins d'un segment en la capa d'enllaç-2 pot ser dividit virtualment mitjançant virtual LANs (VLANs). Cada VLAN forma el seu propi segment en la capa d'enllaç-2.

## IP

Un segment de la capa de xarxa-3 en una xarxa IP és normalment anomenat subxarxa, i és format per tots els nodes que comparteixen el mateix prefix de xarxa definit per les seves adreces d'IP i màscara de xarxa. La comunicació entre aquestes subxarxes requereix un encaminador. Els Servidors en una subxarxa es comuniquen directament utilitzant un segment de la capa d'enllaç-2 que els connecta. Sovint una subxarxa correspon exactament a la capa d'enllaç-2 però és també possible utilitzar múltiples subxarxes en un sol segment.

## Referències

* ↑ «Network Segment Definition», 02-10-2005. [Consulta: 3 setembre 2010].
* ↑ 802.3-2008 Part 3: Carrier sense multiple access with Collision Detection (CSMA/CD) Access Method and Physical Layer Specifications. IEEE, 26 desembre 2008.
* ↑ «Segment (Network)». [Consulta: 3 setembre 2010].
* ↑ «Segment». Arxivat de l'original el 2010-12-05. [Consulta: 3 setembre 2010].
* ↑ «What is a Network Segment?». [Consulta: 3 setembre 2010].
# Amanozako

Amanozako (天 逆 毎, Amanozako), és una deïtat femenina descrita com a furiosa i amb un terrible temperament. El seu nom significa "Déu Tengu" i "opositor de cel". Es pensa que en provenen el Tengu i l'Ama-No-Jaku.

## Origen

El seu origen data de quan el Déu de les tempestes, Susanoo, va vomitar el seu furiós esperit, que era dins seu.

## Descripció

Té un temperament furiós, a més d'un cap bestial, una gran nas, grans orelles i grans urpes, capaces de travessar l'acer com si fos tela. A més pot volar unes distàncies de mil ri. Menja amb gran gana i voracitat.