OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Parastromateus niger

Parastromateus niger és un peix teleosti de la família dels caràngids i de l'ordre dels perciformes.

## Particularitats

Parastromateus niger és l'única espècie del gènere Parastromateus.

## Morfologia

Pot arribar als 75 cm de llargària total.

## Alimentació

Menja zooplàncton.

## Distribució geogràfica

Es troba des de les costes de l'Àfrica oriental fins a les del sud del Japó i Austràlia.

## Referències

* ↑ MarineSpecies.org (anglès)
* ↑ UNEP-WCMC Species Database (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* ↑ ITIS
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
# Parapercis stricticeps

Parapercis stricticeps és una espècie de peix de la família dels pingüipèdids i de l'ordre dels perciformes.

## Descripció

* Fa 18 cm de llargària màxima.
* 5 espines i 22 radis tous a l'aleta dorsal i cap espina i 19 radis tous a l'anal.

## Hàbitat i distribució geogràfica

És un peix marí i d'aigua salabrosa, demersal (fins als 20 m de fondària) i de clima subtropical, el qual viu al Pacífic occidental: els estuaris rocallosos de l'est d'Austràlia (Nova Gal·les del Sud i Queensland) i, probablement també, Nova Caledònia.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Bleeker P., 1863. Onzième notice sur la faune ichthyologique de l'île de Ternate. Neder. Tijdschr. Dierk. V. 1. 228-238.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ De Vis, C. W., 1884. New fishes in the Queensland Museum. Núm. 3. Proceedings of the Linnean Society of New South Wales, v. 9 (pt 3): 537-547.
* 1 2 3 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 3 4 5 Kuiter, R. H., 1993. Coastal fishes of south-eastern Australia. University of Hawaii Press. Honolulu, Hawaii. 437 p.
* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Marshall, T. C., 1964. Fishes of the Great Barrier Reef and Coastal Waters of Queensland. Sydney: Angus & Robertson. 566 pp. 136 pls.
* ↑ Johnson, J. W., 1999. Annotated checklist of the fishes of Moreton Bay, Queensland, Australia. Memoirs of the Queensland Museum 43(2):709-762.
* ↑ Australia Endemic Marine Fish Checklist (anglès)
* ↑ McCulloch, A. R., 1930. A check-list of the fishes recorded from Australia. Memoirs of the Australian Museum 5(1–4): 1-534.
* ↑ Whitley, G. P., 1964. A survey of Australian Ichthyology. Proceedings of the Linnean Society of New South Wales 89(1): 11-127.
* ↑ Kuiter, R. H., 1997. Guide to sea fishes of Australia. A comprehensive reference for divers and fishermen. New Holland Publishers, Frenchs Forest, Nova Gal·les del Sud, Austràlia. i-xvii + 1-434.
* ↑ Kuiter, R. H., 1992. Tropical reef-fishes of the western Pacific Indonesia and adjacent waters. Gramedia Pustaka Utama, Jakarta, Indonèsia. 314 p.
* ↑ GBIF (anglès)

## Bibliografia

* Cantwell, G. E., 1964. A revision of the genus Parapercis, family Mugiloididae. Pacific Science, v. 18: 239-280.
* Wu, H.L., K.-T. Shao i C.F. Lai (eds.), 1999. Latin-Chinese dictionary of fishes names. The Sueichan Press, Taiwan. 1.028 pàgines.

## Enllaços externs

* AQUATAB (txec)
# Murina gracilis

Murina gracilis és una espècie de ratpenat de la família dels vespertiliònids. És endèmic de Taiwan. El nom específic, gracilis, es refereix a la fesomia esvelta de l'animal.
El seu hàbitat natural són els boscos situats a altituds de més de 1.400 msnm. A Chiayi, l'àmbit de distribució de M. gracilis s'encavalca amb el de M. recondita. Les dues espècies també viuen en proximitat a Hualien.
M. gracilis és un membre petit del gènere Murina. L'avantbraç mesura 28–33 mm. A l'esquena hi ha pèls de cobertura brillants i de color daurat. El pèl del ventre és negre, amb les puntes de color marró grisenc o blanc grisenc.

## Referències

* ↑ Kuo, H.; Chen, S.; Rossiter, S. J «Development and characterisation of microsatellite loci for Murina gracilis (Vespertilionidae) and cross-species amplification in two other congeneric species» (resum) (en anglès). Conservation Genetics Resources, 2013 [Consulta: 13 agost 2013].
Espècies vivents de vespertiliònids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera · Superfamília: Vespertilionoidea :
Subfamília Antrozoinae :
Subfamília Kerivoulinae :
Subfamília Murininae :
Subfamília Myotinae :
Subfamília Vespertilioninae :
# Superfecundació

La superfecundació és la fertilització de dos o més òvuls del mateix cicle menstrual per espermatozoides de coits diferents, que poden portar a bessons de dos pares biològics separats.
S'estima que un de cada dotze naixements de bessons són per superfecundació.
El terme superfecundació deriva del fecund, que significa la capacitat de produir descendència. La superfecundació heteropaternal es refereix a la fertilització de dos òvuls separats per dos pares diferents. La superfecundació homopaternal es refereix a la fertilització de dos òvuls separats del mateix pare, que condueixen a bessons fraternals. Mentre que la superfecundació heteropaterna es coneix com una forma d'agermanament atípic, genèticament, els bessons són mitg germans. La superfecundació, encara que rara, es pot produir a través d'ocurrències separades de les relacions sexuals o mitjançant la inseminació artificial.

## Referències

* ↑ Worland, Justin. «The Science of How Women Can Have Twins With 2 Different Fathers». Time, 08-05-2015. [Consulta: 23 març 2017].
* ↑ «Public Education Pamphlets». sogc.org. Arxivat de l'original el 2018-07-06. [Consulta: 26 febrer 2018].
* ↑ James WH. The incidence of superfecundation and of double paternity in the general population Acta Genet Med Gemellol (Roma). 1993;42(3-4):257-62.
* ↑ ; Parson, W; Brezinka, C «Superfecundation and dual paternity in a twin pregnancy ending with placental abruption». Journal of forensic sciences, 45, 1, 2000, pàg. 181–3. PMID: 10641935.
* ↑ McNamara, Helen C.; Kane, Stefan C.; Craig, Jeffrey M.; Short, Roger V.; Umstad, Mark P. «A review of the mechanisms and evidence for typical and atypical twinning». American Journal of Obstetrics and Gynecology, 214, 2, 2016, pàg. 172–91. DOI: 10.1016/j.ajog.2015.10.930. PMID: 26548710.
# Ara, País Valencià

Ara, País Valencià va ser el nom d'una coalició electoral d'àmbit valencià que es va presentar a les eleccions generals espanyoles de 2015 i que agrupava a Esquerra Republicana del País Valencià, Esquerra Nacionalista Valenciana i Els Verds del País Valencià.
Tot i que aspirava a confluir també amb Compromís, el pacte de la formació taronja amb Podem trencà aquesta possibilitat. Tanmateix, Estat Valencià i Esquerra Valenciana, dos partits adherits a Compromís, demanaren el vot per a Ara, País Valencià en estar en desacord en fer un pacte electoral amb un partit d'àmbit estatal.

## Ideologia

La coalició defensava la sobirania fiscal dels valencians, la redistribució de la riquesa d'una manera més equitativa, la universalització dels serveis socials i la garantia d'un habitatge digne per tothom. Així mateix, proposava l'eliminació de les diputacions provincials, la sobirania cultural com a punt de partida per a la independència del País Valencià, el desenvolupament del corredor del Mediterrani i la integració en una Europa vertaderament feta pels pobles i per als pobles.

## Resultats electorals

* Eleccions generals espanyoles de 2015: 2.487 vots = 0 diputats.

## Referències

* ↑ el pacte de la formació taronja amb Podem«Ara País Valencià, per Josep Barberà». La Veu del País Valencià, 06-11-2015. [Consulta: 20 juliol 2016].
* ↑ «Compromís-Podem presenta l'acord “És el moment”». El Punt Avui, 19-11-2015. [Consulta: 20 juliol 2016].
* ↑ «ESTAT VALENCIÀ I ESQUERRA VALENCIANA DONARAN SUPORT A ARA, PAÍS VALENCIÀ EL PRÒXIM 20 DE DESEMBRE». Anna Notícies, 09-11-2015. Arxivat de l'original el 2016-08-16. [Consulta: 20 juliol 2016].
* ↑ «Programa electoral». Ara, País Valencià, 2015. [Consulta: 20 juliol 2016].
* ↑ «Resultado elecciones generales 2015» (en castellà). Ministeri de l'Interior, 2015. Arxivat de l'original el 2016-05-16. [Consulta: 20 juliol 2016].
# Traktove (Krasnogvardiske)

* Per a altres significats, vegeu «Traktove».
Traktove (en (ucraïnès): Трактове, en rus: Трактовое) és un poble de la República Autònoma de Crimea, a Ucraïna, que el 2014 tenia 372 habitants. Pertany al districte de Krasnogvardiiske.

## Referències

* ↑ «Приказ Минкомсвязи России «О внесении изменений в Российскую систему и план нумерации, утвержденные приказом Министерства информационных технологий и связи Российской Федерации от 17.11.2006 № 142»». Минкомсвязь России. Arxivat de l'original el 2017-07-05. [Consulta: 24 juliol 2016].
* ↑ «Новые телефонные коды городов Крыма». Крымтелеком. Arxivat de l'original el 2016-05-06. [Consulta: 24 juliol 2016].
# Etòpia

Etòpia (en llatí Ethopia) era una fortalesa d'Atamània situada sobre un turó que dominava Argitea (Argithea), la capital del país. Tenia un temple dedicat a Júpiter Acreu.
Segons diu Titus Livi, la fortalesa va tenir un paper històric destacat després de l'expulsió d'Atamània del príncep Aminandre, en un principi aliat dels selèucides en contra de Roma i Macedònia però que va mostrar la seva intenció de passar al costat dels romans. Atamània va quedar en mans de Filip V de Macedònia l'any 191 aC, però el príncep es va exiliar a Ambràcia on va aconseguir el suport de la Lliga Etòlia per recuperar el poder i va avisar a Argitea, la capital del país, que si li donaven suport, arribaria amb un miler d'etolis per recuperar el poder. El dia convingut de l'any 190 aC els atamans van expulsar les guarnicions macedònies de Heraclea, Tetrafília, Teudòria i Argitea i el príncep Aminandre va entrar al país. Totes les ciutats del territori es van declarar al seu favor. Només hi va haver una breu resistència a Teios, però la fortalesa fronterera d'Ateneon es va mantenir fidel als macedonis.
Llavors Filip V va enviar sis mil homes a Gomfi on va deixar la major part de les forces i amb dos mil homes va arribar a Ateneon, però veient que tot el país li era hostil va cridar a tot l'exèrcit que era a Gomfi i va enviar a Zenó amb mil infants a ocupar Etòpia, que es trobava en una posició des d'on es dominava la capital Argitea; una vegada ocupada, Filip V va anar allí per acampar amb les seves forces a la vora del Temple de Júpiter Acreu. Es va lliurar la batalla d'Argitea en què els macedonis van ser derrotats i van haver de retirar-se a Gomfi. Zenó va quedar a Etòpia amb un miler d'homes, on van ser atacats pels etolis i atamans; es van retirar a un turó més elevat, on es va lliurar la batalla d'Etòpia en que el miler d'homes de Zenó van ser en part morts i en part fets presoners. Molt pocs, entre ells el mateix Zenó, van aconseguir reunir-se amb el rei. Aminandre va permetre que els morts macedonis d'Etòpia fossin enterrats amb els honors corresponents. La pau es va pactar el 189 aC.

## Referències

* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XXXVIII, 1-4
# Quentin Richardson

Quentin Richardson (Chicago, Illinois, 13 d'abril de 1980) és un jugador de bàsquet professional estatunidenc que juga amb els Orlando Magic de l'NBA.

## Carrera
### Universitat

Richardson va arribar a la Universitat DePaul després de liderar a Whitney Young al campionat estatal del 1998. A les dues temporades que passà a DePaul, va fer una mitjana de 17,9 punts per partit i 10,2 rebots i es va convertir en l'únic jugador de la història de la universitat en anotar 1000 punts, capturar 500 rebots i convertir 100 triples. Com a freshman (novell), va ser elegit com a millor jugador de la Conference USA i freshman de l'any. Després del seu segon any, Richardson es declarà elegible al Draft de l'NBA.

## NBA

Fou elegit a la 18a posició per Los Angeles Clippers al Draft del 2000. Al Clippers, va mantenir una gran amistat amb Darius Miles, amic de la infància. Abans de signar amb els Phoenix Suns com agent lliure, Richardson passà quatre temporades als Clippers.
La temporada 2004-05 fou la millor de la seva carrera, arribant a les Finals de la Conferència amb els Phoenix Suns i finalitzant les sèries regulars amb un balanç de 62 victòries i 20 derrotes. A més, va batre el rècord de més triples convertits en una temporada en la franquícia NBA, superant els 199 de Dan Majerle i situant el nou rècord en 226. També va guanyar el concurs de triples del 2005.
Del 2005-2010 va jugar amb els New York Knicks i a partir del 2010 juga amb els Orlando Magic.

## Enllaços externs

* fitxa del jugador de l'NBA
# Museu Memòria i Tolerància

El Museu Memòria i Tolerància és un museu de la ciutat de Mèxic. Obert el 18 d'octubre del 2010, busca difondre el respecte a la diversitat i la tolerància en basar-se en la memòria històrica a través d'exposicions sobre els genocidis i presentacions multimèdia.

## Història

El Museu Memòria i Tolerància va ser impulsat per l'associació civil Memòria i Tolerància que es va establir el 1999. Aquesta associació civil tenia l'objectiu de crear el Centre Educatiu de l'Holocaust i la Tolerància i va buscar supervivents de l'Holocaust per prendre els seus testimoniatges per poder aprendre d'ells i mostrar-ho a d'altres.
El 2003 els arquitectes de Legorreta+Legorreta van rebre l'encàrrec de fer el centre en una zona de l'Albereda Central que havia estat danyada durant el Terratrèmol de Mèxic de 1985, que va afectar durament la Ciutat de Mèxic. En aquest indret també es projectava construir els edificis del Tribunal Superior de Justícia del Districte Federal i la Secretaria de Relacions Exteriors del Govern Federal, la qual cosa es va convertir en el Conjunt Juárez. El Museu Memòria i Tolerància es va integrar a aquest conjunt el 2006 amb arquitectes Arditti + RDT. A l'atri del museu hi ha una galleda suspesa del Memorial dels nens assassinats en genocidis, amb una obra realitzada per Jan Hendrix en col·laboració amb els arquitectes.

## Referències

* ↑ Notimex «Museo Memoria y Tolerancia, cinco años de fomentar la no violencia». 20 minutos, 28-12-2015 [Consulta: 14 gener 2017].
* ↑ «Museo Memoria y Tolerancia – RESLAC» (en anglès americà). [Consulta: 10 novembre 2021].
* ↑ Shabot, Zaga Mograbi. El rostro de la verdad : testimonios de sobrevivientes del holocausto que llegaron a México. Mèxic: Memoria y Tolerancia, 2002. ISBN 968-5606-00-5.
* ↑ Ollé-Laprune, Philippe. Museo Memoria y Tolerancia : Arditti + RDT Arquitectos. 1a. México, D.F.: Arquine, 2011. ISBN 978-607-7784-14-2.
# Tagliolo Monferrato

Tagliolo Monferrato és un municipi situat al territori de la província d'Alessandria, a la regió del Piemont (Itàlia).
Pertanyen al municipi les frazioni de Caraffa, Cherli, Crocera, Gambina, Grossi, Mongiardino, Pessino, Pianomoglia i Varo.
Tagliolo Monferrato limita amb els municipis de Belforte Monferrato, Bosio, Casaleggio Boiro, Lerma, Ovada, Rossiglione i Silvano d'Orba.

## Galeria

* El castell de Tagliolo Monferrato
* El castell de Tagliolo Monferrato
* Façana de l'església de Sant Vito
* Ajuntament
# Ar meno un quejío

Ar meno un quejío és una pel·lícula dirigida per Fernando de France l'any 2005. Ha estat doblada al català.

## Argument

Luna és una directora aficionada que coneix a un mestre de la composició i el cant flamenc anomenat Chico Ocaña. Després d'un concert d'aquest amb el seu grup ella queda encantada amb el talent i l'art que demostra en l'escenari i mostra un gran interès per conversar amb ell. Chico accedeix sense problemes i amb desimboltura a les curiositats de Luna i congenien de forma especial. D'aquesta forma, a l'amant del cinema se li acudeix la idea de gravar un documental amb l'ajuda del seu promès Manu sobre el flamenc del segle xxi, vist i examinat per l'experiència de Chico Ocaña. Acceptat el repte comencen amb el treball aprofitant la gira que el seu grup té per Espanya i Cuba.
El contingut del documental se centra en l'impacte que la seva música té sobre els diferents països als quals acudeixen i la resposta que cada poble dona al flamenc d'aquest grup anomenat Los Mártires del Compás. "Ar meno un quejío" barreja els gèneres de ficció i documental amb l'objectiu que l'espectador descobreixi la força i els secrets del "flamenc urbà", que és la música que produeix el grup al qual pertanyia Chico Ocaña.

## Repartiment

* Jesús Díaz Benjumea
* Paul Berrondo
* Àlex Brendemühl
* Vicenta N'Dongo
* Chico Ocaña
* Julio Revilla
* Manuel Soto
* Rocío Vazquez
* Alberto Álvarez

## Premis

* #Palmarès del Festival de cinema espanyol de Màlaga Biznaga de plata a la millor pel·lícula l'any 2006

## Referències

* ↑ «ésAdir > Filmoteca: pel·lícules >Ar meno un quejío». [Consulta: 23 desembre 2018].
* ↑ «Ar meno un quejío».
# Tralaiga

Tralaigues és un municipi francès situat al departament del Puèi Domat i a la regió d'Alvèrnia-Roine-Alps. L'any 2007 tenia 83 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Tralaigues era de 83 persones. Hi havia 32 famílies de les quals 4 eren unipersonals (4 dones vivint soles i 4 dones vivint soles), 16 parelles sense fills, 4 parelles amb fills i 8 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 46 habitatges, 35 eren l'habitatge principal de la família, 9 eren segones residències i 2 estaven desocupats. 36 eren cases i 10 eren apartaments. Dels 35 habitatges principals, 23 estaven ocupats pels seus propietaris, 11 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 1 estava cedit a títol gratuït; 2 tenien dues cambres, 6 en tenien tres, 11 en tenien quatre i 16 en tenien cinc o més. 24 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 16 habitatges hi havia un automòbil i a 17 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Tralaigues el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 4 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 8 |
| 0 | 70 a 74 | 4 |
| 4 | 65 a 69 | 0 |
| 0 | 60 a 64 | 4 |
| 4 | 55 a 59 | 0 |
| 4 | 50 a 54 | 4 |
| 4 | 45 a 49 | 8 |
| 4 | 40 a 44 | 4 |
| 4 | 35 a 39 | 0 |
| 0 | 30 a 34 | 8 |
| 4 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 4 | 15 a 19 | 4 |
| 4 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 4 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 55 persones, 45 eren actives i 10 eren inactives. De les 45 persones actives 42 estaven ocupades (25 homes i 17 dones) i 3 estaven aturades (3 dones i 3 dones). De les 10 persones inactives 3 estaven jubilades, 3 estaven estudiant i 4 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 3 establiments que hi havia el 2007, 2 eren d'empreses de construcció i 1 d'una empresa immobiliària.
L'únic servei als particulars que hi havia el 2009 era un paleta.
L'any 2000 a Tralaigues hi havia 8 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Tralaigues a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Tralaigues a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Etímocles

Etímocles (en llatí Etymocles, en grec antic Ἐτυμοκλῆς) va ser un dels tres ambaixadors espartans enviats a Atenes que es trobaven per casualitat en aquesta ciutat quan Esfòdries va fer una incursió a l'Àtica l'any 378 aC.
Etímocles va ser detingut com a sospitós, juntament amb els seus companys, acusat d'haver participar en la preparació d'aquest atac. Etímocles va poder justificar la seva innocència amb les credencials d'ambaixador, i se li va permetre de sortir de l'Àtica. Xenofont i Plutarc diuen que era amic d'Agesilau. Torna a aparèixer com un dels ambaixadors enviats a negociar una aliança amb Atenes el 369 aC.

## Referències

* ↑ Etymocles a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 54
# Paraula plana

Una paraula plana o mot pla (o paroxíton) té la accent prosòdic en la penúltima síl·laba. És un patró accentual molt freqüent, obligat en esperanto, polonès, quítxua o bretó i altament predominant en el castellà i altres llengües romàniques.
En català són les paraules més nombroses, si bé amb menys freqüència que altres llengües properes, per la pèrdua de les terminacions llatines, que fa que l'original pla esdevingui una paraula aguda. Porten accent gràfic les planes que no acabin en vocal, vocal+s, en, in. La presència de l'accent ve donada justament per poder llegir correctament el mot, ja que si és una paraula desconeguda no hi ha cap regla que permeti esbrinar si és o no plana, perquè la posició de la tònica és lliure en català, a diferència d'altres idiomes com el francès.

## Vegeu també

* accent agut o oxíton (paraula aguda o oxítona)
* accent esdrúixol o proparoxíton (paraula esdrúixola o proparoxítona)
* Accentuació en català

## Referències

* ↑ «Paraula plana». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Paraula plana». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Normes d'accentuació en català
* ↑ Accentuació a aldeaglobal.net
# Randy Orton

Randal "Randy" Keith Orton (1 d'abril del 1980) és un lluitador professional estatunidenc que treballa treballa per a la WWE en la seva marca SmackDown Live.
Dins de la seva carrera, ha sigut 13 vegades campió mundial, 9 vegades com a Campió de la WWE i 4 com a Campió Mundial Pes Pesant. A més posseeix un regnat com Campió Intercontinental, un com a Campió Mundial en Parelles al costat d'Edge i Campió en Parelles de SmackDown amb Bray Wyatt i Luke Harper, reunificant el Campionat WWE i WWE World Heavyweight Championship en 2013 tot açò el fa Campió de Triple Corona.

## Campionats i assoliments

World Wrestling Entertainment / WWE
* WWE Championship (9 cops)¹
* World Heavyweight Championship (4 cops)
* WWE Intercontinental Championship (1 cops)
* World Tag Team Championship (1 cop) - amb Edge
* SmackDown Tag Team Championship (1 cop) - amb Bray Wyatt i Luke Harper
* Royal Rumble (2009)
* Royal Rumble (2017)
* Triple Crown Championship (decimoséptimo)
* Money in the Bank (2013)

## Referències

* ↑ Hoegler, Alex. «The Final 10 WWE World Heavyweight Championship Reigns, Ranked» (en anglès). The Sportster, 15-11-2019. [Consulta: 6 febrer 2020].

## Enllaços externs

* Perfil a WWE.com (anglès)
* Randy-Orton.com (anglès)