OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Bush tomato

El terme bush tomato (tomàquet d'arbust) es refereix al fruit o a la planta sencera de certes espècies del gènere Solanum natives de les parts més àrides d'Austràlia. De fet són més properes a l'albergínia que no pas als tomàquets. N'hi ha 94 espècies.
Són arbusts amb el seu creixement enaltit pels incendis i la pertorbació.
Algunes de les espècies no són comestibles donat que contenen gran quantitat de solanina.
Algunes de les comestibles són:
* Solanum aviculare Kangaroo Apple
* Solanum centrale, Desert Raisin, Bush Raisin o Bush Sultana, okutjera
* Solanum chippendalei Bush Tomato, pel botànic George Chippendale
* Solanum coactiliferum
* Solanum diversiflorum Bush Tomato, Karlumbu, Pilirta, Wamurla
* Solanum ellipticum Potato Bush, Molt similar a S. quadriliculatum el qual és verinós.
* Solanum laciniatum Kangaroo Apple.
* Solanum orbiculatum Round-leaved Solanum
* Solanum phlomoides Wild Tomato.
* Solanum vescum

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 Moore, Philip A Guide to Plants of Inland Australia (2005), Reed New Holland, Sydney, ISBN 1-876334-86-X
* ↑ Robinson, Les Field Guide to the Native Plants of Sydney (1991), Kangaroo Press, Pymble, NSW. 3rd Edition, ISBN 0-7318-1211-5
* ↑ Donaldson, Stuart. «Solanum laciniatum». Growing Native Plants. Australian National Botanic Gardens, 16 December 2003. [Consulta: 28 juny 2012].
# Entre Douro e Vouga

Entre Douro e Vouga és una subregió estadística portuguesa, part de la Regió Nord i de la Gran Àrea Metropolitana de Porto. Limita al nord amb Grande Porto i Tâmega, a l'est amb Dão-Lafões i al sud i a l'oest amb Baixo Vouga. Àrea: 859 km². Població (2001): 276.814.
Comprèn 5 concelhos:
* Arouca [vila]
* Oliveira de Azeméis [ciutat]
* Santa Maria da Feira [ciutat]
* São João da Madeira [ciutat]
* Vale de Cambra [ciutat]

## Altres ciutats

Fiaes i Lourosa (municipi de Santa Maria da Feira)
# Kevin Bobson

Kevin Bobson (Amsterdam, 13 de novembre de 1980) és un exfutbolista neerlandès, que ocupava la posició de migcampista.
Format al planter de l'Ajax d'Amsterdam, tan sols jugaria set partits amb els ajacied abans de ser cedit al NAC Breda, que després el va fitxar. Després d'una breu estada al RCD Espanyol de la primera divisió espanyola, fitxa pel Willem II Tilburg, on romandria quatre temporades.
El 2008 marxa al Red Bull Salzburg d'Àustria.

## Enllaços externs

* Fitxa del jugador
# Devoe Joseph

Devoe Joseph (21 de juny de 1990, Toronto, Canadà) és un jugador de bàsquet professional canadenc. Mesura 1,93 metres i juga en la posició d'escorta. Ha estat internacional amb la selecció de bàsquet del Canadà. El setembre de 2013 va fitxar pel FIATC Joventut.

## Referències

* ↑ «El FIATC Joventut contrata al escolta canadiense Devoe Joseph» (en castellà). acb.com. Arxivat de l'original el 2013-09-08. [Consulta: 5 setembre 2013].
# Aquèmenes d'Egipte

* Per a altres significats, vegeu «Aquèmenes (desambiguació)».
Aquèmenes (en persa antic 𐏃𐎧𐎠𐎶𐎴𐎡𐏁 'Haxāmaniš', en grec antic Ἀχαιμένης) va ser un general persa nomenat sàtrapa d'Egipte en temps de la Dinastia XXVII, de l'any 484 aC fins a la seva mort el 460 aC.
Era membre de la família dels aquemènides, és a dir de la casa reial, per ser fill del rei Darios I el Gran i d'Atossa, i germà de Xerxes I de Pèrsia, també fill de Darios i Atossa. Va ser nomenat després de la primera rebel·lió egipcia. Dirigí la flota egípcia en l'expedició persa contra Grècia l'any 480 aC i va rebutjar la prudència de Demarat; va dirigir la flota a Salamina.
Quan Egipte es va revoltar sota la direcció del libi Inaros, el 460 aC, Artaxerxes I de Pèrsia va enviar a Aquèmenes a aquell país per sufocar la revolta però va ser derrotat i mort en una batalla pels rebels egipcis dirigits per Inaros el mateix any 460 aC.

## Referències

* ↑ Heròdot. Històries, VII, 7
* ↑ Heròdot. Històries, VII, 236-237
* ↑ Heròdot. Històries, III, 12, 4
* ↑ Dandamayev, M. A. «Achaemenes». Encyclopaedia Iranica. [Consulta: 24 gener 2022].

## Fonts clàssiques

* Ctesies, 36-39 Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine.

## Bibliografia

* A. T. Olmstead, History of the Persian Empire. Chicago: The University of Chicago Press. 1996. ISBN 9780226627779
# Asparagus densiflorus

Asparagus densiflorus és membre de la família de les Asparagaceae. L'espècie sud-africana està relacionada amb l'espècie europea d'espàrrecs i tenen una estructura botànicament molt interessant. Arxivat 2015-03-19 a Wayback Machine.

## Descripció

A. densiflorus és un arbust erecte, dens i espinós amb moltes branques, amb tiges llenyoses en creixement i a vegades fins a una altura d'1 metre.

### Fulles

Les petites fulles en forma d'agulla es produeixen en verticils al llarg de les tiges. Les fulles no són fulles veritables en absolut, són en realitat cladodis (tiges comprimides i verdes, de vegades amb aspecte de fulla) i es creu que són branques modificades, mentre que les espines es formen a partir branques modificades o modificats a partir de fulles.

### Flors

Les flors són petites, de color blanc cremós i aromàtic, apareixent des de la tardor fins a la primavera.

## Taxonomia

El nom del gènere d'espàrrecs es creu que es deriva de la Asparagos grega per als espàrrecs cultivats i està derivat possiblement de - sparassa - esquinçar, en referència a les afilades espines de moltes espècies. El nom de l'espècie de densiflorus es refereix a la forma en què les petites flors estan densament empaquetats al llarg de la tija de la planta. Diverses espècies d'espàrrecs es coneixen com a katdoring (espina de gat) en Afrikaans, referint-se al resultat dolorós del contacte amb les seves espines.

### Sinonímia

* Asparagopsis densiflora Kunth.
* Asparagus myriocladus Baker
* Asparagus sarmentosus var. comatus Baker.
* Asparagus sarmentosus var. densiflorus (Kunth) Baker.
* Protasparagus densiflorus (Kunth) Oberm.

## Distribució i hàbitat

Aquesta esparreguera creix de Namíbia, a la Península del Cap i el Cap Oriental en condicions interiors i costaners diferents. Aquesta planta es diu que és una de les primeres verdures de la zona de Jan van Riebeeck al jardí del Cap East India Company (Shearing). Algunes persones encara cullen els brots joves d'aquesta planta i altres espècies indígenes d'Espàrrecs com aliments similars a les espècies comestibles comunes, Asparagus officinalis (Van Wyk i Gericke).

## Història

El primer registre d'un espàrrec de Sud-àfrica és una il·lustració de 1686, mentre que les plantes del grup 'Sprengeri' es van introduir en el cultiu ja en 1888. Ara es conrea a tot el món i han demostrat ser resistents a la sequera i fins i tot prou tolerants a les sals. Es poden utilitzar com a plantes de jardí o per tallar el fullatge. Hi ha al voltant de 69 espècies en el sud d'Àfrica, possiblement de 30 a 40 a l'Àfrica tropical i també alguns a Àsia. Està molt estesa i és molt comuna, però no es recullen sovint a causa del curt període de floració i la presència de les espines.

## Referències

* ↑ «Asparagus densiflorus a EOL» (en anglès). [Consulta: 27 gener 2015].
* ↑ «Asparagus densiflorus a The Plant List» (en anglès). [Consulta: 27 gener 2015].
* Manning, J. Field Guide to FYNBOS, Struik Publishers, Second impression 2008, ISBN 9781770072657
# Ashville (Alabama)

Ashville és una població dels Estats Units a l'estat d'Alabama. Segons el cens del 2007 tenia 2.511 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Ashville tenia 2.260 habitants, 814 habitatges, i 608 famílies. La densitat de població era de 45,1 habitants/km².
Dels 814 habitatges en un 37% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 56,6% hi vivien parelles casades, en un 14,1% dones solteres, i en un 25,2% no eren unitats familiars. En el 22,7% dels habitatges hi vivien persones soles l'11,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,64 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,1.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,7% tenia menys de 18 anys, un 8,9% entre 18 i 24, un 28,2% entre 25 i 44, un 23,2% de 45 a 60 i un 14% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones hi havia 102,3 homes. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 100,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 31.509 $ i la renda mediana per família de 38.355 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.081 $ mentre que les dones 21.914 $. La renda per capita de la població era de 15.867 $. Aproximadament l'11,4% de les famílies i el 15,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Annual Estimates of the Population for Incorporated Places in Alabama». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
# Ashville (Ohio)

Ashville és una població dels Estats Units a l'estat d'Ohio. Segons el cens del 2000 tenia 3.174 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Ashville tenia 3.174 habitants, 1.243 habitatges, i 872 famílies. La densitat de població era de 785,6 habitants per km².
Dels 1.243 habitatges en un 40,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 52,5% hi vivien parelles casades, en un 13,4% dones solteres, i en un 29,8% no eren unitats familiars. En el 24,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 9,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,55 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,03.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 29,6% tenia menys de 18 anys, un 9,6% entre 18 i 24, un 33,8% entre 25 i 44, un 17,7% de 45 a 60 i un 9,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 31 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 85,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 40.778 $ i la renda mediana per família de 47.092 $. Els homes tenien una renda mediana de 35.236 $ mentre que les dones 22.231 $. La renda per capita de la població era de 16.645 $. Aproximadament el 6,3% de les famílies i el 9,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Ashville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Ashville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].
# Asta ascendent

L'asta ascendent, en tipografia, és la part d'una lletra llatina més alta que l'altura de la x de la font.

## Vegeu també

* Asta descendent
* Anatomia de la font

## Enllaços externs

* Anatomía de una fuente tipográfica Arxivat 2020-08-05 a Wayback Machine. a JSC
# Angwin

Angwin és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Califòrnia. Segons el cens del 2000 tenia 3.148 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Angwin tenia 3.148 habitants, 811 habitatges, i 587 famílies. La densitat de població era de 248,6 habitants per km².
Dels 811 habitatges en un 30% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 62,6% hi vivien parelles casades, en un 6,7% dones solteres, i en un 27,6% no eren unitats familiars. En el 20,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 3,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,68 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,06.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 15,4% tenia menys de 18 anys, un 36,8% entre 18 i 24, un 20,5% entre 25 i 44, un 18,9% de 45 a 60 i un 8,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 24 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 91,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 56.453 $ i la renda mediana per família de 63.972 $. Els homes tenien una renda mediana de 46.589 $ mentre que les dones 34.917 $. La renda per capita de la població era de 20.126 $. Entorn del 5,5% de les famílies i el 8,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Angwin». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 17 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Angwin». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 17 juliol 2010].
# Apotropaic

L'adjectiu apotropaic (del grec apotropein, 'desviar') s'aplica als talismans, fetitxes, escultures, figures, oracions, paraules o frases que, pretesament, desvien o desvirtuen les influències malèfiques d'eixarms, encanteris, maleficis, sortilegis, esperits malèvols o qualsevol altra causa. Alguns exemples famosos d'objectes, frases o gestos apotropaics serien:
* El cap de Medusa, que sovint es dibuixava en els escuts dels hoplites grecs clàssics.
* La “mà de Fàtima” o hamsa de l'Àfrica del Nord.
* El "nazar" també dit ull turc o ull grec, contra el mal d'ull.
* La ferradura de cavall.
* El “detente bala” dels soldats carlins.
* Els fal·lus contra la impotència.
* Les medalles de sant Cristòfor de Lícia als cotxes, per a evitar accidents.
* Dir “Jesús” quan algú esternuda, per a evitar complicacions de salut.
* Tocar ferro davant l'esment de qualsevol mal averany.
* Trencar una ampolla de cava en botar un vaixell per a foragitar la possibilitat de naufragi.

## Bibliografia

* Éloïse Mozzani, Le livre des superstitions : mythes, croyances et légendes, Paris, R. Laffont, coll. «Bouquins», 1995, 1822 p. (ISBN 978-2-2210-6830-4, OCLC 300021797).
# Arviat

Arviat abans anomenat Eskimo Point és un assentament del territori de Nunavut al Canadà amb 2.060 habitants (cens de 2006) i 1.785 habitants en la població urbana)Es troba a l'oest de la Badia de Hudson. La població és predominantment inuit.

## Economia

La forma principal de subsistència és la caça i la pesca, hi ha tres botigues amb varietat de productes.

## Clima

Segons la Classificació climàtica de Köppen, Arviat té un clima subàrtic. A la primavera la temperatura cosa de pujar, i el mes de juny és més fred que no pas el setembre i el maig més fred que l'octubre. Amb una mitjana anual de -9,3 °C (15,3 °F), és la tercera població més càlida de Nunavut, i la màxima de 33,9 °C (93,0 °F) registrada el 22 de juliol de 1973 és només superada per la de Kugluktuk. Arviat té una pluviositat anual de 174,4 mm, la quarta més plujosa de Nunavut, però una mitjana de només 112,4 cm de neu, la tercera més escassa.

## Referències

* ↑ 2006 census
* ↑ «Population and dwelling counts for Urban Area (2006 Census)». Statistics Canada, 01-03-2007. Arxivat de l'original el 2009-08-15. [Consulta: 17 febrer 2008].
* ↑ «Enviroment and Climate Change Canada» (en anglès). Canada Weather Stats, 04-11-2019. [Consulta: 2 gener 2023].
* ↑ Canada, Environment and Climate Change. «Canadian Climate Normals 1981-2010 Station Data - Climate - Environment and Climate Change Canada» (en anglès), 25-09-2013. [Consulta: 2 gener 2023].

## Bibliografia

* Canada Mortgage and Housing Corporation. An Examination of the Use of Domestic Space by Inuit Families Living in Arviat, Nunavut. [Ottawa]: CMHC, 2004.
* Inuit Gallery of Vancouver. Arviat Artists of the Past, Present, and Future. Vancouver: Inuit Gallery of Vancouver, 1997. ISBN 096821231X
* Kalluak, Mark. Pelts to Stone A History of Arts & Crafts Production in Arviat. [Ottawa]: Indian and Northern Affairs Canada, 1993. ISBN 0662208471
* Maguire, Mary, and Lynn McAlpine. Attautsikut/Together Understanding Culture, Change and Success in Qitiqliq Secondary School and Arviat. Exemplary schools project technical report, 8. Toronto: Canadian Education Association, 1995. ISBN 0920315860
* Sharp, Jason M. Ground Truthing of Linear Magnetic Anomalies Near Arviat, Nunavut Territory. Yellowknife, NT: Indian and Northern Affairs Canada, NWT eology Division, 1999.
* Swinton, George. Arviat Eskimo Point. Vancouver: Marion Scott Gallery, 1989. ISBN 0921634064
* Tyrrell, M. 2006. "Making Sense of Contaminants: A Case Study of Arviat, Nunavut". Arctic. 59, no. 4: 370-380.

## Enllaços externs

* Government of Nunavut - Arviat (PDF)
# Aphanius persicus

Aphanius persicus és una espècie de peix pertanyent a la família dels ciprinodòntids.

## Descripció

* Pot arribar a fer 4,9 cm de llargària màxima.

## Hàbitat

És un peix d'aigua salabrosa, bentopelàgic i de clima subtropical.

## Distribució geogràfica

És un endemisme de les costes del golf Pèrsic a l'Iran.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Nardo, G. D., 1827. Prodromus observationum et disquisitionum Adriaticae ichthyologiae. Giorn. Fisica Chimica Storia Nat. Med. Arti, Pavia Dec. II, v. 10: 22-40.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 3 4 «Aphanius persicus» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).
* ↑ Esmaeli, H.R. i M. Ebrahimi, 2006. Length-weight relationships of some freshwater fishes of Iran. J. Appl. Ichthyol. 22:328-329.
* ↑ Coad, B.W., 1998. Systematic biodiversity in the freshwater fishes of Iran. Ital. J. Zool. 65:101-108.
* ↑ Coad, B.W., 2009. A new species of tooth-carp, Aphanius mesopotamicus, from Iran and Iraq (Actinopterygii, Cyprinodontidae). Zookeys 31:149-163.

## Bibliografia

* Breder, C. M.; Rosen, D. E. Modes of Reproduction in Fishes (en anglès). Museu Americà d'Història Natural, 1966.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
* ITIS (anglès)
# Bahia ambrosioides

Bahia ambrosioides és una espècie de planta de la família de les Asteràcies endèmica de Xile. És un arbust perenne que es troba a vessants assolellades, o entre grups de roques més a l'interior de la franja costanera. És una espècie que s'usa com a planta ornamental. Se'l coneix amb el nom comú de "Chamizilla" o manzanilla cimarrona. El seu estat de conservació està catalogat com "abundant".

## Descripció
### El Port

Bahia ambrosioides fa unes mides d'1m d'alçada per un metre de diàmetre, d'aspecte globós, recobert de pilositat i resinós.

### Les Fulles

Les fulles són oposades, tripartides i bipinnades. Això fa que el conjunt de la copa es vegi lleuger malgrat la seva densitat. Són d'un color verd clar a vegades grisós.

### Les Flors

S'agrupen en capítols terminals de color blanc-crema amb el centre de color groc. Floreixen entre agost i desembre. Tal com són les fruits de les espècies del gènere de les compostes, aquests, presenten vil·là, ja que la dispersió de les llavors es realitza pel vent, sobretot a l'estiu.

## Distribució i hàbitat

Creix en el litoral i a l'illa de "Más Afuera" (també coneguda com a Isla Alejandro Selkirk; des de la II a la VIII Región, en vessants assoleiats, o entre grups de roques més a l'interior de la franja costanera.

## Taxonomia

Bahia ambrosioides va ser descrita per Persoon, Christiaan Hendrik

### Etimologia

* Bahia: En honor del botànic català Juan Francisco Bahí i Fonseca (1775-1841); va ser professor de botànica del Jardí Botànic de Barcelona i ocasionalment metge militar. Va ser membre del consulat de Barcelona i de la Junta de Comerç de la mateixa ciutat, que ordenar la instal·lació del Jardí Botànic. Bahí va publicar sobre medicina i agricultura. Va ensenyar agricultura al jardí botànic de la Real Junta de Comercio i va participar en l'edició, en 1815, de "Memorias de agricultura y artes", publicació en la que va inserir numbroses col·laboracions. Es va especialitzar en les malalties de l'olivera i en la creació de prats artificials. En 1816 va ser anomenat primer metge de l'hospital de Barcelona.
* ambrosioides: epítet específic del llatí Ambrosia que vol dir "menjar o perfum dels déus".

## Referències

* ↑ «Bahia ambrosioides» a The Plant List. Data consulta: 18 de febrer de 2014.
* ↑ «Bahia ambrosioides». Tropicos.org. Missouri Botanical Garden. [Consulta: 30 setembre 2015].
* Paulina Riedemann y Gustavo aldunate. Flora nativa de valor ornamental de Chile. Andres Bello, 2000, p. 110-111. ISBN 956-13-1738-9.
# Aristòtil de Cirene

Aristòtil de Cirene (en grec antic Ἀριστοτέλης) fou un filòsof grec de l'Escola cirenaica, contemporani d'Estilpó, que menciona Diògenes Laerci i dona el nom d'una de les seves obres, Περὶ Ποιητικῆς (Sobre la poètica).
Sembla que es va dedicar a la filosofia i se suposa que formava part de l'Escola cirenaica. Va tenir com a deixebles a Clitarc i a Símies de Siracusa, abans que els dos es fessin deixebles d'Estilpó. Claudi Elià va conservar un consell ètic d'aquest personatge: "Aristòtil de Cirene va dir que no s'hauria d'acceptar cap favor de ningú. Perquè o tindràs problemes si intentes tornar-lo, o semblarà que ets un ingrat si no ho fas".

## Referències

* ↑ Diògenes Laerci. Vides i opinions de filòsofs eminents II, 113; V, 35
* ↑ Claudi Elià. Ποικίλη ἱστορία Varia historia X, 8
* ↑ 3.Aristoteles a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 344
# Aristòtil de Calcis

Aristòtil de Calcis (grec antic: Ἀριστοτέλης, llatí: Aristoteles) fou un historiador grec nascut a Calcis, Eubea. Hom el coneix per ser l'autor d'una obra sobre l'illa d'Eubea (Περὶ Εὐβοίας). Hi ha autors que pensen que aquesta obra és en realitat la Constitució dels Euboics (Εὐβοέων πολιτεία) de la Política d'Aristòtil, però no s'ha demostrat.

## Referències

* ↑ 8.Aristoteles a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 344
# Baden

«Baden» té aquests significats:
* Alemanya:
** Marcgraviat de Baden, estat feudal del Sacre Imperi Romanogermànic (1112–1806)
** Electorat de Baden, estat del Sacre Imperi Romanogermànic (1803–1806)
** Gran Ducat de Baden, estat de l'Imperi Alemany (1806–1918)
** República de Baden, estat de la República de Weimar i de l'Alemanya nazi (1918–1945)
** Gau de Baden, divisió de l'Alemanya nazi (1926–1945)
** Estat de Baden o Baden del Sud, estat de la República Federal d'Alemanya (1945-1952)
** Baden-Württemberg, estat actual alemany
** Baden-Baden, ciutat d'Alemanya de Baden-Württemberg, oficialment anomenada simplement Baden fins al 1931
* Àustria: Baden bei Wien, ciutat de la Baixa Àustria
* França: Baden (Bretanya), municipi de la Bretanya
* Suïssa:
** Baden (Argòvia), municipi del cantó d'Argòvia
** Districte de Baden (Argòvia), districte del cantó d'Argòvia
** Comtat de Baden, condomini de l'Antiga Confederació Suïssa (1415–1798)
** Cantó de Baden, cantó de la República Helvètica (1798–1803)
* Estats Units d'Amèrica: Baden (Pennsilvània) població de Pennsilvània
* Altres:
** Cultura de Baden cultura arqueològica de l'edat del bronze
# Badecon-le-Pin

Badecon-le-Pin és un municipi francès, situat a la regió del Centre - Vall del Loira, al departament de l'Indre.