OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# CTP

«CTP» té aquests significats:
* Trifosfat de citidina, un nucleòtid biològic abreujat com a CTP
* Computer To Plate
# CTOL

CTOL (acrònim en anglès de Conventional Take-Off and Landing, «enlairament i aterratge convencionals») és el procés mitjançant el qual l'avió s'enlaira i aterra de manera similar a un avió de passatgers, el qual implica l'ús de pistes d'aterratge i enlairament.
En el cas de l'enlairament, l'avió recorre la pista fins que arriba a la velocitat suficient i s'aconsegueix l'efecte aerodinàmic de la sustentació, moment en el qual l'avió deixa de tenir contacte amb el terra. A l'hora d'aterrar, l'avió procedeix a efectuar un descens de l'altitud del vol, reduir la seva velocitat i a desplegar el tren d'aterratge. Un cop fet, l'avió contacta amb la pista d'aterratge i progressivament disminueix la seva velocitat fins a aturar completament.
En el cas d'hidroavions, en comptes d'usar pistes d'aterratge i enlairament, s'utilitzen superfícies extenses d'aigua.

## Vegeu també

* CTOL : enlairament i aterratge convencionals.
* STOL: enlairament i aterratge curts.
* STOVL: enlairament curt i aterratge vertical.
* VTOHL: enlairament vertical i aterratge horitzontal.
* VTOL: enlairament i aterratge vertical.
* V/STOL: enlairament i aterratge vertical/curt.
* STOBAR: enlairament curt però recuperació mitjançant detenció.
* CATOBAR: enlairament assistit per catapulta però recuperació mitjançant detenció.
* CATO: enlairament assistit per catapulta.
* JATO/RATO: enlairament assistit per reactors/coets.
* ZLL/ZLTO: enlairament de llargària zero.

## Referències

* ↑ Jorge García de la Cuesta Terminologia aeronàutica
# CTM

CTM té els següents significats:
* CTM Centre Tecnològic, centre tecnològic avançat amb seu a Manresa
* Consorci de Transports de Mallorca, entitat operadora del Metro de Palma a Mallorca
* Confederació de Treballadors de Mèxic, sindicat obrer mexicà
* ctm també és el codi ISO 639 de la llengua chitimacha
* ConchaTuMare
# Cabana (ciutat peruana)

Cabana és una ciutat capital del districte del mateix nom a la província de Payasca. És a les faldes d'un turó on les cases formen una mena d'amfiteatre que en certa direcció es puja com per grades. Està edificat a 3.190 metres d'elevació sobre el nivell del mar i dista una llegua d'Aija, cinc de Pavasca, nou de Corongo, dues de Huandoval, cinc de Yapo i a tres de Tauca. A poca distància de la vila hi ha unes parets que són restes d'una antiga població anterior a la conquesta. Fou ascendida a la categoria de vila per decret del 24 d'agost de 1898, i a ciutat el 22 d'octubre de 1914 i capital de Pavasca, pel de 30 d'octubre de 1901. El 1910 la vila de Cabana amb els seus petits caserius d'Aija i Yactabamba comptava amb 3.500 habitants. La vila de Cabana està dominada per l'elevat turó de Mashigonga. LA ciutat gaudeix d'un clima de tundra (ET en la classificació climàtica de Köppen) amb poques variacions de temperatura al llarg de l'any (oscil·lant a l'entorn dels 8,5 °C) i precipitacions mitjanes anuals de 2.235 mm amb màxim al març (371 mm) i mínim a juliol (40 mm).

## Notes

* ↑ «Dicionario geográfico peruano y almanaque de "La Crónica" para 1918» p. 80, 1918. [Consulta: 31 juliol 2022].
* ↑ «Clima: Cabana». climate-data.org. [Consulta: 31 juliol 2022].
# Cala en Brut

Cala en Brut està situada a l'illa de Menorca i concretament a l'est del municipi de Ciutadella de Menorca.

## Descripció

Situada a 6 kilòmetres de Ciutadella, està entre Cala en Forcat i el Clot d'en Barceló, a la urbanització Els Delfins. Hi ha poca arena, però és molt concorreguda per banyistes locals joves, perquè disposa d'uns replans de ciment artificials, des d'on es tiren a la mar. El seu principal atractiu pels submarinistes és Pont d'en Gil i sa Cigonya, coves subaquàtiques molt apreciades i que es troben ben a prop. S'hi pot accedir amb cotxe i l'aparcament als voltants és gratuït.

## Enllaços externs

* Platges de Balears Arxivat 2012-06-30 a Wayback Machine.
# Cal Lisu

Cal Lisu és una casa de Sant Sadurní d'Anoia (Alt Penedès) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici entre mitgeres d'una crugia, de planta baixa, entresòl, un pis i golfes. La coberta és de teula àrab a dues vessants. L'estructura de l'obra presenta una adaptació funcional a l'activitat agrícola. El seu interès és fonamentalment tipològic.

## Història

Cal Lisu està situada al peu de la carretera de Vilafranca a Terrassa, i segueix un dels eixos de l'eixample vuitcentista de Sant Sadurní.

## Referències

* 1 2 «Cal Lisu». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 23 octubre 2017].
# Cal Llagostera

Cal Llagostera és una obra de Calafell (Baix Penedès) protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

Es tracta d'un edifici de grans dimensions, amb un pati a la part posterior, constituït per una planta soterrani, una planta baixa i dues plantes altes. Té dues façanes que donen a la via pública. Hi ha cobertes inclinades de teula àrab i cobertes planes transitables de rajola o terrats. La finca té un accés pel carrer de l'Església que dona a un pati. La façana principal manté una unitat tipològica, a excepció de la part dreta de la planta baixa, la qual mostra una modificació de les obertures. En aquest sector hi havia el portal principal d'accés a l'immoble, probablement d'arc escarser, el qual va ser parcialment tapiat i convertit en una finestra. A la seva esquerra es va obrir una finestra rectangular horitzontal. A la cantonada hi ha una cadena cantonera de pedra escairada.
A l'interior de la casa hi ha una sitja circular excava al subsòl. A la planta baixa hi ha un arc apuntat de pedra tallada. Hi ha sostres amb decoració pictòrica. El sistema constructiu és de tipus tradicional constituït per murs de càrrega i sostres unidireccionals de bigues de fusta. L'entrebigat dels sostres és de dos tipus: de revoltó de rajoles revestit, amb pintura decorativa o sense, i de peces planes de ceràmica sense revestir. Cobertes inclinades amb entrebigat també de dos tipus: de llates, de fusta i rajola, i de peces planes de ceràmica. L'arc apuntat és de pedra tallada d'origen local.

## Referències

* 1 2 3 «Cal Llagostera». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 19 setembre 2016].
# Campionat d'Espanya de trial 2018

La temporada de 2018 del Campionat d'Espanya de trial fou la 51a edició d'aquest campionat, organitzat per la Reial Federació Motociclista Espanyola. El calendari oficial constava de 7 proves puntuables, celebrades entre l'11 de febrer i el 18 de novembre. Una de les proves programades es disputà als Països Catalans: La Nucia (la primera, l'onze de febrer).

## Classificació final

| Posició | Pilot | Motocicleta | Punts |
| 1 | Toni Bou | Montesa | 145 |
| 2 | Jeroni Fajardo | Gas Gas | 123 |
| 3 | Jaime Busto | Gas Gas | 114 |
| 4 | Jorge Casales | Vertigo | 91 |
| 5 | Albert Cabestany | Beta | 85 |
| 6 | Miquel Gelabert | Sherco | 84 |
| 7 | Adam Raga | TRRS | 69 |
| 8 | Oriol Noguera | JTG | 67 |
| 9 | Gabriel Marcelli | Montesa | 60 |
| 10 | Aniol Gelabert | Scorpa | 57 |

## Categories inferiors
### TR2

| Posició | Pilot | Motocicleta | Punts |
| 1 | Pablo Suárez | Gas Gas | 133 |
| 2 | Èric Miguel | TRRS | 128 |
| 3 | Sergi Ribau | Beta | 114 |

### TR3

| Posició | Pilot | Motocicleta | Punts |
| 1 | David Millán | TRRS | 108 |
| 2 | Francesc Recio | Montesa | 97 |
| 3 | Ignacio Martín | Gas Gas | 54 |

### Altres

| Categoria | Guanyador | Motocicleta |
| TR4 | Sergio Puyo | Sherco |
| Veterans | Antoni Ramonet | Sherco |
| Júnior | Pol Medinyá | Beta Trueba |
| Cadet | Carlos Palma | Beta Trueba |
| Juvenil A | Gaudí Vall | Gas Gas |
| Juvenil B | Marc Piquer | Beta Trueba |

## Classificació per marques

| Posició | Marca | Punts |
| 1 | Gas Gas | 284 |
| 2 | Beta Trueba | 248 |
| 3 | Sherco | 173 |
| 4 | TRRS | 137 |
| 5 | Montesa | 91 |
| 6 | JTG | 39 |
| 7 | Vertigo | 31 |

## Referències

* «Campeonatos - Histórico resultados» (en castellà). rfme.com. RFME, 2022. Arxivat de l'original el 24 de març 2022. [Consulta: 15 març 2022].
* «Spain 2018» (en anglès). trialonline.org, 2022. [Consulta: 15 març 2022].
# Campionat d'Europa de Natació de 2020

El XXXV Campionat d'Europa de Natació es va celebrar a Budapest (Hongria) l'any 2020 sota l'organització de la Lliga Europea de Natació (LEN) i la Federació Hongaresa de Natació. Si bé estava previst per celebrar-se entre l'11 i el 24 de maig del 2020, a causa de la COVID-19 finalment es va celebrar del 10 al 23 de maig del 2021. Es van donar 73 medalles entre les quatre disciplines que es van disputar, de natació, natació sincronitzada, salts i natació en aigües obertes.

## Referències

* ↑ «European Swimming Championships Rescheduled For May 2021 In Budapest; 2020 Water Polo Cups Cancelled», 05-05-2020.
* ↑ «European Aquatics Championships 2021 – Budapest», 05-05-2021. Arxivat de l'original el 19 d’abril 2021.
* ↑ «Schedule». Arxivat de l'original el 15 de maig 2021.
* ↑ «European Championships 2020 | Budapest».
# Bronte Campbell

Bronte Campbell (Blantyre (Malawi) 14 de maig de 1994) és una nedadora australiana. Va guanyar la medalla d'or en les proves dels 50, 100 i 4×100 metres estil lliure en el Campionat Mundial de Natació de 2015 a Kazan, Rússia.

## Referències

* ↑ «Bronte Campbell» (en anglès). FINA. Arxivat de l'original el 2016-04-23. [Consulta: 30 març 2016].
* ↑ Sports Reference. «Perfil de Bronte Campbell» (en anglès), 2016. Arxivat de l'original el 2012-12-14. [Consulta: 30 març 2016].

## Enllaços externs

* Bronte Campbell a thesports.org
# Brunettia goliath

Brunettia goliath és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a Indonèsia: Papua Occidental.

## Referències

* ↑ Annandale, 1910. Rec. Indian Mus., 5, 141. «Enllaç». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 9 març 2012].
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)
# Camí de la Bassa de les Cabres

El Camí de la Bassa de les Cabres és un camí del terme de Reus a la comarca catalana del Baix Camp.
El camí ha desaparegut en part, a causa de la construcció de l'autopista, sobretot per allà on s'encreua amb la carretera de Tarragona. Arrencava del Camí dels Antigons, a la partió dels termes de Reus i La Canonja, a poca distància de la carretera de la Canonja, cap a l'oest. En direcció nord, pujava pels Antigons fins a travessar la carretera de Tarragona. A partir d'aquesta carretera encara és transitable. Fa frontera amb el terme de la Canonja, a l'est de La Boella, s'inclina cap a l'est-nord-est passant a ran d'allà on hi havia hagut la Bassa de les Cabres i penetra al terme de Constantí, vora el Mas de Segarra. Era un dels diversos camins que anaven de La Canonja a Constantí.
La Bassa de les Cabres és una bassa estacional, que s'omple amb aigua de la Mina de la Bassa de les Cabres. Segons Ramon Amigó, el nom encara era molt popular i la descriu de la següent manera: «És un clot relativament gran que recollia l'aigua d'una mina, entre la Carretera de Tarragona i el Barranc del Mas de Segarra. En aquell extrem sud-oriental del terme té molta anomenada». Està situada a l'angle que forma el Camí de la Bassa de les Cabres i un camí que arrenca cap al nord-oest i que va al Mas de Puig. A la confluència d'aquells camins hi ha una gran fita ajaguda on hi ha gravat "La Canonja", tot i que no és un indicador del terme, ja que el de la Canonja comença uns 200 metres al sud-oest. El nom de Bassa de les Cabres s'utilitza per a designar unes partides de terra de la zona i de per allí en avall, en direcció al mar.
* Bassa que ocupa una antiga explotació d'àrids i que es anomenada Bassa de les Cabres en el mapa de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* Vista de la bassa des del pont que creua l'autopista
* Vista de la bassa des de la seva riba (2020)
A prop de la partida de la Bassa de les Cabres, però ja dins del terme de Constantí, a final del segle xx hi hagué una explotació d'àrids que deixà un clot de grans dimensions que un cop abandonada l'explotació s'omplí d'aigua. Aquesta nova bassa és anomenada Bassa de les Cabres al mapa de l'Institut Cartogràfic de Catalunya i sembla que s'ha produït un desplaçament del nom.

## Referències

* 1 2 Amigó, Ramon. Materials per a l'estudi dels noms de lloc i de persona, i renoms, del terme de Reus. Reus: Associació d'Estudis Reusencs, 1988, p. 121. ISBN 8486387655.
* ↑ Amigó i Anglès, Ramon. Els noms de lloc de les terres catalanes III: Reus. Barcelona: Institut d'Estudis Catalans, 1958.
# Ca n'Estaper (Castellbisbal)

Ca n'Estaper és una masia de Castellbisbal (Vallès Occidental) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Es tracta d'una gran masia de planta rectangular en ruïnes coberta a dues aigües formada per planta baixa i primer pis. La façana principal està oriendada a ponen. La porta principal d'accés està situada al centre presidida per una llinda monolítica i dos brancals també monolítics. A banda i banda s'obren dues finestres rectangulars similars a la porta i al primer pis tres obertures semblants.

## Referències

* ↑ «Ca n'Estaper». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 1r abril 2019].
# Docent

Un docent és una persona que ensenya a d'altres, és a dir, que facilita l'aprenentatge d'altres persones impartint coneixements o ajudant l'alumne a trobar recursos i dominar processos. A Catalunya es distingeix usualment entre tres tipus de docents: els mestres, els professors i els formadors. Els formadors estan encarregats de la formació ocupacional o d'empreses i acostumen a tenir un contacte breu amb els estudiants, d'edat adulta. Els professors estan a l'educació secundària o la universitat o s'encarreguen de cursos específics fora de l'educació formal (professors d'idiomes, d'instruments...). Tenen una llicenciatura o grau específica. Els mestres són els docents d'educació primària (i han estudiat magisteri) o bé de tallers.
El rol del docent ha anat canviant al llarg de la història de l'educació, podem trobar les primeres idees referides a l'ofici docent, és a dir, les primeres conceptualitzacions en el context europeu del començament del segle xvii.
Els autors i pedagogs de referència en aquesta època son Johann Comenius, Heinrich Pestalozzi i Jean Jacques Rousseau. El tret característic d'aquesta època és principalment que la figura del docent és vista com un model a seguir, es confia en la infantesa i es conceptualitza una nova metodologia que ajuda al nen a descobrir el món.
El 1996 Gilles Ferry, arran del nou context educatiu (era digital) i el nou canvi de la manera d'aprendre dels nadius digitals, va intentar sintetitzar les necessitats formatives de la docència actual, com són:
* Ha de tenir capacitats en la disciplina que s'ensenya.
* Coneixement dels alumnes juntament amb els processos de decisió sobre quan i com ensenyar què.
* Coneixement del propi to i de l'estil d'aprenentatge.
Així doncs observem un canvi de rol, on en una primera instància el docent és el que disposava de tot el coneixement i principalment transmetia a un rol on fa de facilitador dels coneixements.

## Referències

* ↑ Ferry, Gilles. Pedagogía de la formación. Buenos Aires: Novedades educativas, 1996.
Viccionari
# Courtney Lee

Courtney Lee (nascut el 3 d'octubre de 1985 a Indianapolis, Indiana) és un jugador de bàsquet estatunidenc que pertany a la plantilla de New York Knicks de l'NBA. Mesura 1,96 metres d'alçada, i juga en la posició d'escorta.

## Enllaços externs

* Estadístiques de Courtney Lee a Basketball-Reference.com (anglès)
* Biografia de Courtney Lee (anglès)
# Neoperla sitahoanensis

Neoperla sitahoanensis és una espècie d'insecte plecòpter pertanyent a la família dels pèrlids.

## Descripció

* Els adults presenten una coloració marronosa, els ocels grans, els cercs relativament pàl·lids i 15 mm de llargària a les ales davanteres.
* El penis del mascle és ample i fa poc més d'1 mm de llargària.
* La femella no ha estat encara descrita.

## Hàbitat

En el seu estadi immadur és aquàtic i viu a l'aigua dolça, mentre que com a adult és terrestre i volador.

## Distribució geogràfica

Es troba a Indonèsia: Sumatra.

## Referències

* ↑ Needham, 1905. Proc.Biol.Soc.Wash. 18:108.
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Sivec, 1985. Spixiana 8(2):130. «PDF».
* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* ↑ Plecoptera Species File (Version 1.1/4.0) (anglès)
* ↑ Perlidae Species Listing Arxivat 2011-01-16 a Wayback Machine. (anglès)

## Enllaços externs

* Encyclopedia of Life (anglès)
* BioLib (anglès)
# Leòcares

Leòcares és el nom dels següents personatges:
* Leòcares el Vell, escultor grec del segle iv aC
* Leòcares el Jove, escultor grec del segle I aC
# Braç de Perseu

El Braç de Perseu és un dels dos grans braços en espiral de la galàxia de la Via Làctia. El segon braç principal s'anomena braç del Centaure. El Braç de Perseu comença des de l'extrem distal de la llarga barra central de la Via Làctia. Anteriorment, hom pensava que es trobava a 6.400 anys-llum del sistema solar. El braç de Perseu és el més gran dels braços espirals majors de la Via Làctia. També se'l coneix com el braç dels 3 kiloparsecs, que és la distància que el separa del bulb galàctic.
La Via Làctia és una galàxia espiral barrada amb quatre braços majors i almenys dos de menors, el braç de Perseu, amb un radi d'aproximadament 10.700 parsecs, està situat entre el braç del Cigne i el braç de Sagitari. El seu nom es deu a la seva proximitat a la constel·lació de Perseu.
S'especula que el braç menor conegut com a braç d'Orió, que inclou el sistema solar, podria ser una branca del braç de Perseu.
El braç de Perseu conté un gran nombre d'objectes visibles des de la Terra, entre els quals trobem alguns dels Objectes de Messier:
* La Nebulosa del Cranc (Messier 1) i els cúmuls oberts.
* Messier 36
* Messier 37
* Messier 38
* Messier 52
* Messier 103

## Referències

* 1 2 Afirmat a: SIMBAD.
* ↑ Churchwell, Ed; Babler, Brian L.; Meade, Marlin A. «The Spitzer/GLIMPSE Surveys: A New View of the Milky Way» (pdf). Publications of the Astronomical Society of the Pacific, 121, 2009, pàg. 213–230. Arxivat de l'original el 2013-11-02. Bibcode: 2009PASP..121..213C. DOI: 10.1086/597811 [Consulta: 1r agost 2020].
* ↑ McKee, Maggie. «Spiral arm of Milky Way looms closer than thought». New Scientist. Reed Business Information Ltd, 08-12-2005. [Consulta: 31 octubre 2013].
# Sofia Magdalena de Brandenburg-Kulmbach

Sofia Magdalena de Brandenburg-Kulmbach -en alemany Sophie Magdalene von Brandenburg-Kulmbach- (castell de Schönberg Alemanya, 28 de novembre de 1700 - palau de Christianborg, Copenhaguen, 27 de maig de 1770) fou reina consort de Dinamarca i Noruega arran del seu casament amb Cristià VI de Dinamarca, va ser una reina impopular entre la població danesa, enemistada amb la seva antecessora la reina Anna Sofia Reventlow. De caràcter profundament religiós, el 1737 va fundar el convent de Vallø. Va ordenar també la construcció del Palau de Hirschholm, on va residir en quedar viuda el 1746, i del qual en resta tan sols l'església.

## Llinatge

Era filla de Cristià Enric de Brandenburg-Kulmbach (1661-1708) i de Sofia Cristiana de Wolfstein (1667-1737). El 7 d'agost de 1721 es va casar amb el prícep hereu Cristià de Dinamarca, fill del rei Frederic IV (1671-1730) i de Lluïsa de Mecklenburg-Güstrow (1667-1721). Nou anys després es convertiren tots dos en reis de Dinamarca i Noruega. El matrimoni va tenir tres fills:
* Frederic (1723-1766). Futur rei de Dinamarca i Noruega. Casat primer amb Lluïsa de Gran Bretanya (1724-1751), i després amb Juliana Maria de Brunsvic-Wolfenbüttel (1729-1796).
* Lluïsa (1724).
* Lluïsa (1726-1756), casada amb el duc Ernest Frederic III de Saxònia-Hildburghausen (1727-1780)

## Bibliografia

* Eduard Maria Oettinger: Geschichte des dänischen Hofes, Band 3-4, Hoffmann und Campe, 1857, S. 202 ff.
* M. Spindler, A. Kraus: Geschichte Frankens bis zum Ausgang des 18. Jahrhunderts, München 1997. ISBN 3-406-39451-5
* Historische Kommission bei der bayerischen Akademie der Wissenschaften: Neue deutsche Biographie, Berlin 1971
* Heinrich Ferdinand Schoeppl: Die Herzoge von Sachsen-Altenburg. Bozen 1917, Neudruck Altenburg 1992

## Enllaços externs

* http://www.royal-magazin.de/daenemark/denmark-crown-jewels.htm
# Sofia Lissóvskaia

Sofia Nikolàievna Lissóvskaia (rus: София Николаевна Лисовская; 1876–1951) va una metgessa russa coneguda per la seva prolífica investigació en immunologia i urologia. Va ser la primera dona russa catedràtica d'Urologia i la fundadora de la càtedra d'Urologia del Primer Institut Mèdic de Leningrad (en l'actualitat, la Primera Universitat Mèdica Estatal de Sant Petersburg). Va dirigir la càtedra durant vint-i-vuit anys (1923-1951).
Va estudiar a l'Institut Mèdic de la Dona de Sant Petersburg, on va obtenir el títol de metge en 1911. El 1917 va organitzar, en ell Primer Institut Mèdic de Leningrad (nom que va adoptar l'Institut Mèdic de la Dona després de la Revolució russa), els cursos Privatdozent d'urologia de la càtedra de Cirurgia operativa encapçalats pel professor A.A. Kadian (1849-1917).
El 1923 els cursos es van reorganitzar en una càtedra independent que ella va dirigir fins a la seva mort.
Al llarg de la seva carrera professional va ser autora de vuitanta-sis publicacions, incloent-hi la seva tesi doctoral sobre trasplantament de tiroide, una tècnica immunològica per al diagnòstic de la gonorrea, i les aplicacions de condicionament clàssic per al tractament de l'enuresi (incontinència de la bufeta). Del seu llibre Триппер и методы борьбы с ним (La gonorrea i mètodes per combatre-la), publicat per primera vegada el 1926, se'n van fer sis edicions.
Durant la Segona Guerra Mundial va treballar a l'assetjada Leningrad.

## Referències

* 1 2 3 4 «90 лет кафедре урологии Первого Санкт-Петербургского государственного медицинского университета им. акад. И.П. Павлова». Урологические ведомости, III, 2, 2013, pàg. 3.
* 1 2 Ogilvie, Marilyn Bailey; Harvey, Joy Dorothy. The Biographical Dictionary of Women in Science: L-Z (en anglès). Taylor & Francis, 2000. ISBN 9780415920407.
# Steve Francis

Steve D'Shawn Francis (21 de febrer de 1978, en Silver Spring, Maryland) és un exjugador de bàsquet de l'NBA. Mesura 1,91 metres i pesa 88 kg, la seva posició natural era la de base i duia en l'esquena el nombre 1.
Seleccionat per Vancouver Grizzlies en la 2a posició de la 1a ronda en el Draft de 1999 procedent de Maryland, va començar a jugar en els Houston Rockets, on jugà fins al 2005 quan va ser traspassat als Orlando Magic i posteriorment, en el 2006, va ser traspassat als New York Knicks. VA tonar als Houston Rockets, encara que les lesions no li han permès mantenir el nivell de joc que demostrà en la seva primera etapa a la franquícia, cosa que fa que el paper que desenvolupa a l'equip sigui molt diferent a l'anterior etapa. Els texans van transferir-lo als Memphis Grizzlies, però va ser despatxat sense debutar. L'any 2010 va disputar 4 partits amb el Beijing Jinyu Ducks de la lliga xinesa.

## Rècords a l'NBA

* 3 vegades All-Star Game (2002, 2003, 2004)
* Triat Rookie de l'Any NBA (2000)
* Triat per a l'Equip Ideal Rookies NBA (2000)

## Referències

* ↑ Ballard, Chris (2009) The Art of a Beautiful Game: The Thinking Fan's Tour of the NBA. New York: Simon and Schuster, pages 150–160 Ballard, Chris. The Art of a Beautiful Game. Simon & Schuster, November 23, 2010. ISBN 9781439110225.
* ↑ Associated Press. «Rockets Sign Steve Francis». CBS News, September 1, 1999. Arxivat de l'original el January 22, 2009. [Consulta: August 29, 2008].
* ↑ Associated Press «Hill, Francis Spark Orlando». , November 4, 2004.
* ↑ Michael Lee «Magic Ships Francis to the Knicks». , February 23, 2006.
* ↑ «Rockets notes: T-Mac criticizes Nowitzki's flagrant foul». Houston Chronicle, March 5, 2008. Arxivat de l'original el January 14, 2009. [Consulta: August 29, 2008].
* ↑ «Steve Francis leaves Chinese team». ESPN, December 27, 2010. Arxivat de l'original el January 1, 2011. [Consulta: August 22, 2011].