OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Llista d'aeroports de Letònia

La llista d'aeroports de Letònia inclou l'aeroport Internacional de Riga, que és l'aeroport internacional més important del país i l'aeroport més gran dels Estats bàltics. Aquest aeroport té vols directes a més de 80 destins en 30 països i és el principal centre d'AirBaltic. Hi ha també plans per a un més alt desenvolupament a diversos aeroports regionals, com l'aeroport de Jūrmala, Liepaja, Ventspils i l'aeroport Internacional de Daugavpils.

## Aeroports

Els noms que apareixen en negreta indiquen els aeroports amb servei regular de passatgers en línies aèries comercials.
| Ciutat / Localització | OACI | IATA | Nom de l'aeroport | Coordenades |
| ŽŽ Aeroports civils | ŽŽ | ŽŽ | ŽŽ | ŽŽ |
| Adazi | EVAD | | Aeròdrom Adazi | 57° 05′ 54″ N, 024° 15′ 58″ E﻿ / ﻿57.09833°N,24.26611°E﻿ / 57.09833; 24.26611﻿ (Adaži Airfield) |
| Daugavpils | EVDA | DGP | Aeroport Internacional de Daugavpils | 55° 56′ 33″ N, 026° 40′ 06″ E﻿ / ﻿55.94250°N,26.66833°E﻿ / 55.94250; 26.66833﻿ (Daugavpils Airport) |
| Liepāja | EVLA | LPX | Aeroport Internacional de Liepāja | 56° 31′ 03″ N, 021° 05′ 49″ E﻿ / ﻿56.51750°N,21.09694°E﻿ / 56.51750; 21.09694﻿ (Liepāja Airport) |
| Riga | EVRA | RIX | Aeroport Internacional de Riga | 56° 55′ 25″ N, 023° 58′ 16″ E﻿ / ﻿56.92361°N,23.97111°E﻿ / 56.92361; 23.97111﻿ (Riga International Airport) |
| Riga | EVRS | | Aeroport Spilve | 56° 59′ 28″ N, 024° 04′ 30″ E﻿ / ﻿56.99111°N,24.07500°E﻿ / 56.99111; 24.07500﻿ (Spilve Airport) |
| Tukums | EVJA | | Aeroport de Jūrmala | 56° 56′ 32″ N, 023° 13′ 26″ E﻿ / ﻿56.94222°N,23.22389°E﻿ / 56.94222; 23.22389﻿ (Jūrmala Airport) |
| Ventspils | EVVA | VNT | Aeroport Internacional de Ventspils | 57° 21′ 28″ N, 021° 32′ 39″ E﻿ / ﻿57.35778°N,21.54417°E﻿ / 57.35778; 21.54417﻿ (Ventspils International Airport) |
| ÿ Heliports | ÿ | ÿ | ÿ | ÿ |
| Lielvārde | EVSM | | Heliport M-Sola | 56° 39′ 56″ N, 024° 54′ 11″ E﻿ / ﻿56.66556°N,24.90306°E﻿ / 56.66556; 24.90306﻿ (M-Sola Heliport) |

## Vegeu també

* Força Aèria Letona

## Enllaços externs

* «Airports in Latvia». Great Circle Mapper. – IATA and ICAO codes, coord.
* Airfields in Latvia - Informació i fotografies
# Montagut (Querol)

El Montagut és una muntanya de 963 metres que es troba al municipi de Querol, a la comarca de l'Alt Camp. El coll de Montagut separa la muntanya de Montagut del Puig d'en Rovira.
Al cim s'hi pot trobar un vèrtex geodèsic (referència 271125001). Aquest cim està inclòs al llistat dels 100 cims de la FEEC.

## Referències

* ↑ «Repte 100 cims». Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya. Arxivat de l'original el 28 de març 2019. [Consulta: 3 febrer 2018].
# Ormond Beach

Ormond Beach és una població dels Estats Units a l'estat de Florida. Segons el cens del 2000 tenia 36.301 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Ormond Beach tenia 36.301 habitants, 15.629 habitatges, i 10.533 famílies. La densitat de població era de 544,3 habitants/km².
Dels 15.629 habitatges en un 23,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 55,7% hi vivien parelles casades, en un 8,8% dones solteres, i en un 32,6% no eren unitats familiars. En el 27,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 15,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,27 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,75.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 19,2% tenia menys de 18 anys, un 4,5% entre 18 i 24, un 22,4% entre 25 i 44, un 26,5% de 45 a 60 i un 27,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 48 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 84,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 43.364 $ i la renda mediana per família de 52.496 $. Els homes tenien una renda mediana de 38.598 $ mentre que les dones 26.452 $. La renda per capita de la població era de 26.364 $. Entorn del 4,2% de les famílies i el 6,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Ormond Beach». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 2 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Ormond Beach». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Referèndum eslovac de 1997

Els dies 23 i 24 de maig de 1997 es va celebrar un referèndum a Eslovàquia. A l'electorat eslovac se'ls van plantejar quatre preguntes diferents relacionades amb l'ingrés del país en l'OTAN, les armes nuclears i bases militars estrangeres i l'elecció directa del president.
L'oposició va instar els seus partidaris a boicotejar el referèndum, la qual cosa va tenir èxit, ja que només va acudir el 9,5% de la població.

## Referències

* ↑ Belko, Marián; Kopeček, Lubomír. «Referendum in theory and practice: the history of the Slovak referendums and their consequences», 2003. Arxivat de l'original el 25 de juliol 2011. [Consulta: 6 juliol 2010].
* ↑ Bartl, Július. Slovak History: Chronology & Lexicon. Chicago: Bolchazy-Carducci, 2002, p. 179. ISBN 978-0-86516-444-4.
# Queratomileusi assistida per làser amb epiqueràtom

La queratomileusi assistida per làser amb epiqueràtom o Epi-LASIK o Epilasik (procedeix de l'anglès Epikeratome Laser-Assisted keratomileusis) és una tècnica quirúrgica que s'utilitza a oftalmologia per corregir trastorns de refracció de l'ull de manera definitiva, mitjançant la utilització de làser, evitant d'aquesta manera la necessitat d'utilitzar de manera permanent ulleres o lents de contacte. Pot tractar-se amb aquest procediment la miopia, la hipermetropia i l'astigmatisme. Va ser desenvolupada per l'oftalmòleg grec Ioannis Pallikaris.

## Descripció

El procediment consisteix a retirar la capa d'epiteli que cobreix la còrnia mitjançant un instrument anomenat epiqueràtom. A continuació s'utilitza el làser d'excímer per l'ablació del teixit corneal que cal eliminar per corregir el defecte de refracció i seguidament l'epiteli de la còrnia es torna a col·locar en la seva posició original.
La tècnica és en realitat una variació d'altres més conegudes com el LASEK i el LASIK, diferenciant-se d'aquestes en el mètode utilitzat per retirar l'epiteli corneal, al LASEK s'utilitza una solució alcohòlica amb aquesta finalitat i en el LASIK un instrument anomenat microqueràtom.
Aquest procediment pot tenir avantatges en pacients que presenten una còrnia prima que dificulta l'aplicació d'altres tècniques.

## Referències

* ↑ Consulta a Termcat. 2023.
* ↑ Román Guindo JM, Arranz Márquez I, Sánchez Pina JM, Marina Verd C, Teus Guezala MA: LASEK versus LASIK per correcció de baixa a moderada miopia , setembre del 2004. Consultat el 2010.02.07
* ↑ (castellà) Silvia Gómez García, Ana Piñero Bustamante: Nuevas perspectivas en oftalmología: La cirugía refractiva, ISBN 84-7429-230-1, 2005. Consultat el 2010.02.10
# Joan Arbós Aleu

Joan Arbós Aleu (Reus, 11 de febrer de 1869 - Reus, 12 de gener de 1896) va ser un escriptor i periodista català.
El seu pare era un pagès de Pratdip que s'instal·là a Reus per casar-se. Joan Arbós, d'idees progressistes i federalistes, es va relacionar amb el Grup modernista de Reus, publicant a les revistes La Gent del Llamp, Reus Tranquil i Reus literari, vinculades a la Colla, i a d'altres on els modernistes reusencs també hi participaven, com L'Escut de Reus, o els periòdics federalistes La Autonomía i La República Federal; era amic de Cristóbal Litrán, director de La Autonomia, periòdic on defensà les idees republicanes federals. Publicà també a revistes teatrals barcelonines, com ara Lo Teatro Regional. Va morir de sobte.

## Referències

* 1 2 Olesti Trilles, Josep. Diccionari biogràfic de reusencs. Reus: l'Ajuntament, 1991, p. 56.
* ↑ Santasusagna, Joaquim. Reus i els reusencs en el renaixement de Catalunya fins al 1900. Reus: Associació d'Estudis Reusencs, 1982, p. 354.
# Llengües Bhil

Les llengües Bhil són un grup de llengües indo-arianes parlades el 2011 per uns 10,4 milions de bhils a l'Índia occidental, central i extrema oriental. Constitueixen les llengües primàries del rang Aravalli meridional al Rajasthan i del rang Satpura occidental a Madhya Pradesh, al nord-oest de Maharashtra i al sud de Gujarat. Segons el 52è informe del comissari de minories lingüístiques de l'Índia, Ministeri d'Afers Minoritaris, el Bhili és la llengua més parlada del territori de Dadra i Nagar Haveli que constitueix el 40,42% de la seva població total. Els parlants del bhili també són significatius als estats de Gujarat (4,75%), Madhya Pradesh (4,93%) i Rajasthan (4,60%).

## Relació

Les llengües Bhil formen un enllaç a mig camí entre la llengua gujarat i la Rajasthani – Marwari.
El grup inclou els idiomes següents:
* Bhil septentrional
** Bauria
** Wagdi (potser central: es podria dir que és molt intel·ligible amb Adiwasa, Patelia i altres varietats de Bhil pròpiament dita)
** Bhilori (Noiri, Dungra)
** Magari (Magra ki Boli; inclòs Bhili pròpiament d 'Ethnologue)
* Bhil central
** Bhili pròpiament dita (Patelia), Bhilodi, Adiwasa i Rajput Garasia [mútuament intel·ligibles; alguns intel·ligibles amb Marwari]
** Bhilali (Rathawi)
** Chodri
** Dhodia
** Dhanki
** Dubli
* Bhil est (Bareli)
** Palya Bareli
** Pauri Bareli
** Rathwi Bareli
** Pardhi
Kalto, el Nahali, és un altre idioma bhil.
La llengua vasavi és parlada pels bhils ètnics, però està més a prop del gujarat.

## Referències

* ↑ «ABSTRACT OF SPEAKERS' STRENGTH OF LANGUAGES AND MOTHER TONGUES - 2011». Indian Census 2011, Government of India. [Consulta: 7 juliol 2018].
* ↑ «Report of the Commissioner for linguistic minorities: 52nd report (July 2014 to June 2015)». Commissioner for Linguistic Minorities, Ministry of Minority Affairs, Government of India. Arxivat de l'original el 25 de maig 2017.

## Bibliografia

* Khare, Randhir. "Dangs: Journeys Into The Heartland". New Delhi: Harper Collins Publishers India.Arxivat 2015-02-19 a Wayback Machine.
* Khare, Randhir. "Flight Of Arrows". Selected Song Poems Of The Bhils.Pune:Grasswork Books
* Khare, Randhir. The Singing Bow: Song-Poems of the Bhil. New Delhi: HarperCollins Publishers India, 2001. ISBN 81-7223-425-2
* Varma, Siddheshwar. Bhil Dialects and Khandesi: A Linguistic Analysis. Panjab University Indological series, 23. Hoshiarpur: Vishveshvaranand Vishva Bandhu Institute of Sanskrit and Indological Studies, Panjab University, 1978.
# Motel (Warnow)

* No s'ha de confondre amb Motel (Schilde).
El Motel (pronúnica Mòtel) és un riu d'uns tretze quilòmetres al districte de Ludwigslust-Parchim a Mecklenburg-Pomerània Occidental. És un afluent esquerra del Warnow, que desemboca al Mar Bàltic.
Neix al sud de Neu Schlagsdorf i desemboca uns tretze quilòmetres més avall al Warnow al nord-oest de Vorbeck. El nom prové d'una arrel eslau motiti se que significa moure's amb molt vivacitat. Creua els llacs Stettiner See, Schwarzer See, Weisser See, Cambser See i Grosse Pohlsee. Malgrat molts intervencions humanes va mantenir molts trams que conserven un caràcter natural que són subjectes de mesures de protecció mediambiental.

## Referències

* ↑ Motel oberhalb Cambser See, 2016, p. 1.
* ↑ Kühnel, Paul. «Die slavischen Ortsnamen in Mecklenburg». A: Jahrbücher des Vereins für Mecklenburgische Geschichte und Altertumskunde. 46, 1881.
* ↑ Pla marc Mecklemburg occidental, 2008, p. II-104.

## Bibliografia

* Gutachtlicher Landschaftsrahmenplan Westmecklenburg (Pla marc del paisatge del Mecklemburg Occidental) (pdf) (en alemany). Landesamt für Umwelt, Naturschutz und Geologie Mecklenburg-Vorpommern, setembre del 2008, p. 274. Arxivat 2016-04-10 a Wayback Machine.
* Steinhäuser, Andre; et alii. «Wasserkörper-Steckbrief Fließgewässer WAOB-1600 - Motel unterhalb Cambser See» (pdf) (en alemany). Landesamt für Umwelt, Naturschutz und Geologie Mecklenburg-Vorpommern, 18-04-2016. Arxivat de l'original el 2016-08-16. [Consulta: 2 juliol 2016].
* Steinhäuser, Andre; et alii. «Wasserkörper-Steckbrief Fließgewässer WAOB-1600 - Motel oberhalb Cambser See» (pdf) (en alemany). Landesamt für Umwelt, Naturschutz und Geologie Mecklenburg-Vorpommern, 18-03-2016. Arxivat de l'original el 2016-08-16. [Consulta: 2 juliol 2016].
# Ormosia

Ormosia és un gènere de plantes amb flors dins la família de les fabàcies. Conté més de 110 espècies que normalment són arbres o arbusts distribuïdes en les regions tropicals del món, algunes arriben a zones temperades, principalment d'Àsia oriental. Les llavors d'aquestes plantes són verinoses si s'ingereixen.

## Enllaços externs

* http://www.ars-grin.gov/cgi-bin/npgs/html/genus.pl?8573 Arxivat 2009-01-15 a Wayback Machine.
# Pítac de Mitilene

Pítac de Mitilene (en llatí Pittacus, en grec Πιττακός) va ser un literat grec considerat un dels set savis de Grècia. Va néixer a Mitilene, a Lesbos; era fill d'Hirradi o de Caic, possiblement un traci, i d'una dona de Lesbos. Diògenes Laerci diu que va florir a l'olimpíada 42, vers el 612 aC i que va néixer vers el 652 aC.
Apareix esmentat inicialment com a opositor a la tirania que governava Mitilene, i unit als germans d'Alceu, caps del partit aristocràtic, van enderrocar el tirà Melancre (segons Suides, el 612 aC). L'any 606 aC, dirigia l'exèrcit de Mitilene en la seva guerra contra Atenes per la possessió de Sigeum a la Troade, conflicte en què els mitilenis foren derrotats. Pítac es va destacar lluitant i vencent en combat singular contra Frinó, el comandant atenenc i campió olímpic, famós pel seu valor i coratge. Va rebre com a premi unes terres que va dedicar al culte i foren anomenades les terres Pitàccies.
El conflicte va acabar amb la mediació de Periandre de Corint, que va assignar el territori en litigi a Atenes, però els conflictes interns a Mitilene van continuar. Es disputaven el poder una sèrie de tirans, com Mirsil, Megaligir i els Cleanàctides, i d'altra banda el partit aristocràtic dirigit per Alceu i el seu germà Antimènides; finalment, aquestos foren enviats a l'exili i Mitilene va gaudir d'uns anys de tranquil·litat fins que els exiliats van intentar el retorn per la força.
Per resistir els aristòcrates, els populars van posar al capdavant Pítac, com a governant amb poders absoluts, amb el títol d'αἰσυμνήτης, diferent de tirà perquè, encara que gaudia del mateix poder, era d'elecció popular, tenia algunes limitacions i era elegit per un període temporal (també ho podia ser vitalíciament), per tant era com un tirà electe ὡς ἁπλω̂ς εἴπειν αἱρετὴ τυραννίς. Va governar 10 anys (589 a 579 aC) i al final va abdicar, després d'haver restaurat l'ordre i haver preparat el camí per al govern republicà. Alceu i Pítac van estar un temps enfrontats, però probablement després es van reconciliar.
Pítac va viure encara deu anys després de l'abdicació; es va morir el 569 aC a avançada edat.
Se li atribueixen alguns proverbis: Χαλεπὸν ἐσθλὸν ἔμμεναι, i Καιρὸν γνω̂θι. Va ser un poeta elegíac destacat i, segons Diògenes Laerci, va compondre 600 versos que van formar una col·lecció; Diògenes n'ha conservat unes línies que diu que foren les més famoses: ἔχοντα δει̂ τόξον1 καὶ ἰοδύκον φαρέτραν, στείχειν ἐπὶ φω̂τα κακόν: πιστὸν γὰρ οὐδὲν γλω̂σσα διὰ στόματος, λαλει̂ διχόμυθον ἔχουσα καρδίν νόημα.
Claudi Elià diu que Pítac va construir en un temple de Mitilene una escala que no servia per a res, era una ofrena. Volia al·ludir als canvis de la fortuna, que puja i baixa, ja que els afortunats pugen i els desafortunats baixen.

## Referències

* ↑ «Pítac de Mitilene». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Diògenes Laerci. Sobre les vides, les opinions i les sentències dels filòsofs il·lustres, I, 74-81
* ↑ Claudi Elià. Història vària (Ποικίλη ἱστορία), II, 29
# Quinqui

El quinqui o romanó és un idioma parlat a Espanya únicament pels murris o quincallers, una antiga ètnia nòmada que avui està assentada a diverses zones de l'Estat. Conté elements semblants però no iguals als del caló, de la germania i de l'erromintxela. Encara que hauria de descriure's més pròpiament com una llengua no classificada.

## Descripció

Existeix relativament poc material publicat sobre la parla dels murris o quincallers, ja que no ho donen a conèixer i solament és utilitzat entre ells. Els testimoniatges lingüístics recollits mostren un lèxic familiaritzat de diverses fonts, especialment de l'erromintxela i del romaní caló. Un exemple citat per García-Egocheaga és:
    Mutil, ¡achanta la mui!: 'Noi, calla la boca'
Això significa mutil 'noi', mentre que achanta 'callar' i mui 'boca' són elements lèxics del romanó. Aquest exemple és atribuït a un grup de murris establerts des de fa molt temps a Miranda de Avilés.

## Referències

* ↑ J. García-Egocheaga, 2003, Minorías Malditas: Capítulo III

## Bibliografia

* Javier García-Egocheaga Vergara Minorías Malditas: la historia desconocida de otros pueblos de España, Tikal Ediciones (Ed. Susaeta), Madrid, 2003, ISBN 84-305-3620-5.

## Enllaços externs

* El quinqui a Ethnologue
# Miquelot

El Miquelot és un dels personatges ficticis, que pertanyen al bestiari popular valencià, emprat pels adults per espantar als menuts i aconseguir d'ells un determinat comportament. Es tracta d'un individu de costums nòmades, que va de poble en poble, i si veu un xiquet sol pel carrer, el clava dins del sac i se l'emporta. En altres versions del mite, el Miquelot s'enganxa als peus dels xiquets que corren i va pel terra seguint-los, com una mena d'ombra. Amb aquest personatge s'aconseguia que els nens no isqueren al carrer sense supervisió, o que es comportaren de determinada manera amb l'amenaça de fer vindre al Miquelot a pels nens.
També és anomenat com al saginer, greixer o l'home de la sangueta, l'home del sac o el pare llop; encara que cadascun d'aquests personatges podien tindre característiques pròpies i úniques.

## Referències

* ↑ Labrado, Víctor. «Els butonis». A: Llegendes valencianes : criatures mítiques de la tradició oral. Alzira: Bromera, 2007, p. 71. ISBN 978-84-9824-156-3.
* ↑ Gisbert, Francesc. Màgia per a un poble. Picanya: Edicions del Bullent, 2010. ISBN 978-84-96187-88-7.
* ↑ Gisbert, Francesc; Maniscalchi, Riccardo. La Maria no té por, 2013. ISBN 978-84-941544-3-0.
# Limnonectes fujianensis

Limnonectes fujianensis és una espècie de granota que viu a la Xina i Taiwan.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Lau, M.W.N., Ermi, Z., Huiqing, G., Baorong, G., Kuangyang, L., Wenhao, C. & Chan, B. 2004. Limnonectes fujianensis. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 17 d'abril del 2008.
# Resolució 1489 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 1489 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides fou adoptada per unanimitat el 26 de juny de 2003. Després de recordar la resolució 1291 (2000) i altres resolucions sobre la situació a la República Democràtica del Congo, en particular les resolucions 1468 (2003) i 1484 (2003), el Consell va ampliar el mandat de la Missió de les Nacions Unides a la República Democràtica del Congo (MONUC) fins al 30 de juliol de 2003.
El Consell va reafirmar el seu compromís amb la sobirania, la integritat territorial i la independència de la República Democràtica del Congo. Hi va haver preocupació per les hostilitats a l'est del país, particularment a la província de Kivu Nord. El Consell de Seguretat havia autoritzat l'Operació Artemisa a la província d'Ituri el mes anterior a causa de la lluita en aquesta regió.
Donant suport al procés de pau, la resolució va ampliar el mandat de la MONUC per un període d'un mes, mentre que considerava una pròrroga fins al 30 de juny de 2004, segons el recomanat pel secretari general Kofi Annan, i un augment del personal de la MONUC de 8.700 a 10.800 efectius.

## Referències

* 1 2 «Security Council extends UN Mission in Democratic Republic of Congo until 30 July». United Nations, 26-06-2003.
* ↑ Clément, Jean A. P.. Postconflict economics in sub-Saharan Africa: lessons from the Democratic Republic of the Congo. International Monetary Fund, 2004, p. 59. ISBN 978-1-58906-252-8.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 1401 a la 1500 (2002 - 2003)
* Segona Guerra del Congo

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Reserva natural nacional Wolong

La Reserva Natural Nacional Wolong (en xinès: 臥龍自然保護區, xinès simplificat: 卧龙自然保护区, pinyin: Wòlóng Zìránbǎohùqū) és un àrea protegida situada al departament de Wenchuan de la Prefectura d'Aba, a la província de Sichuan a la Xina. Fundada en 1963, la reserva cobreix una àrea d'unes 200.000 hectàrees a la regió de les Muntanyes Qionglai. Existeixen 4.000 espècies diferents registrades en la reserva. Alberga més de 150 pandes gegants, una espècie altament amenaçada. La reserva és també llar de moltes altres espècies en perill, incloent pandes vermells, rinopitecs daurats, cérvols de Thorold i una gran diversitat de plantes. Wolong rep 100.000 visitants a l'any.

## Centre de recerca

Al juny de 1980, va ser fundat el centre de recerca i conservació xinès per al panda gegant en Wolong, gràcies als esforços de l'organització no governamental WWF i el govern xinès. Aquest centre ha facilitat la recerca sobre pandes gegants i ha fet possible la seva reproducció amb el naixement i desenvolupament reeixit de 66 ossets de panda gegant.

## Ubicació

Un rierol discorre al llarg de la vall Wolong, on se situa la reserva. El corrent està protegit per blocs de pedra i petits còdols. L'aigua que porta el corrent és bastant alcalina, amb nivells de pH en el rang de 8,91. La terbolesa de la qualitat de l'aigua és bastant alta a causa de l'extensiva mineria de sorra i grava en el torrent.
Segons una recerca de 2001 duta a terme pel Dr. Jianguo Liu de la Universitat Estatal de Michigan, la taxa de destrucció és major després de la creació de la reserva que abans de la seva fundació. A través de l'ús d'imatges per satèl·lit de la NASA i registres de població, l'equip de recerca de Liu va concloure que a causa del turisme i de l'increment de la població local, la reserva està enfrontant una amenaça sense precedents. Així, Liu va declarar «que els turistes no pensen que tenen un impacte en l'hàbitat del panda, però indirectament cada visitant té algun impacte. No ens veiem com una força destructiva, però ho som».

## Vegeu també

* Panda vermell
* Santuaris del panda gegant de Sichuan

## Referències

* 1 2 Reserva Natural Nacional Wolong. «About Wolong» (en anglès). Arxivat de l'original el 2006-12-01. [Consulta: 26 abril 2010].
* ↑ «Wolong National Natural Reserve».
* ↑ Environmental analysis of the Wolong National Nature Reservi.
* ↑ «Endangered Pandas Not Safe in Chinese Nature Reserve» (en anglès). Environment News Service, 06-04-2001 [Consulta: 26 abril 2010]. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2008-04-10. [Consulta: 20 novembre 2016].