OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Consolat General de la República Popular de la Xina a Barcelona

El Consolat General de la República Popular de la Xina a Barcelona és la missió diplomàtica de la República Popular de la Xina a la capital catalana, Barcelona, des del 6 d'abril de 1987. Des del juny de 2021, la seva seu es troba al número 34 del carrer de Lleó XIII, al districte de Sarrià-Sant Gervasi de Barcelona. El consolat dona cobertura a la comunitat autònoma de Catalunya.

## Llista de cònsols generals

Aquesta llista comprèn tots els cònsols generals de la República Popular de la Xina d’ençà que es va establir la missió diplomàtica a Catalunya.
| # | Nom | Nom en xinès | Inici mandat | Fi del mandat |
| 1 | Chen Huailong | 陈怀龙 | març de 1987 | novembre de 1990 |
| 2 | Luo Daoguang | 罗道光 | novembre de 1990 | febrer de 1994 |
| 3 | Xu Changcai | 许昌才 | febrer de 1994 | setembre de 1997 |
| 4 | Liu Junxiu | 刘峻岫 | setembre de 1997 | juliol de 2000 |
| 5 | Meng Gengfu | 孟庚福 | juliol de 2000 | agost de 2002 |
| 6 | Gao Zhengyue | 高正月 | agost de 2002 | octubre de 2006 |
| 7 | Wang Shixiong | 王士雄 | octubre de 2006 | agost de 2010 |
| 8 | Yan Banghua | 严邦华 | agost de 2010 | febrer de 2013 |
| 9 | Qu Shengwu | 屈生武 | febrer de 2013 | agost de 2015 |
| 10 | Tang Heng | 汤　恒 | agost de 2015 | juliol de 2017 |
| 11 | Lin Nan | 林　楠 | juliol de 2017 | maig de 2021 |
| 12 | Zhu Jingyang | 朱京阳 | maig de 2021 | 2023 |
| - | Hu Aimin | | 2023 | en funcions |

## Referències

* 1 2 «Saludo del Sr. Consul General — 中华人民共和国驻巴塞罗那总领馆». [Consulta: 25 setembre 2021].
* ↑ «Oficina Consular - Consolat General de la República Popular de la Xina | Guía BCN: agenda de actividades, directorios y cursos de Barcelona». [Consulta: 25 setembre 2021].
* ↑ «总领馆信息 — 中华人民共和国驻巴塞罗那总领馆». [Consulta: 25 setembre 2021].
* ↑ «历任总领事 — 中华人民共和国驻巴塞罗那总领馆». [Consulta: 25 setembre 2021].
* ↑ «La cónsul china planta al Govern en su adiós de Barcelona» (en castellà). [Consulta: 25 setembre 2021].
* ↑ «驻巴塞罗那代总领事胡爱民出席深圳航空深圳—巴塞罗那首航活动 — 中华人民共和国驻巴塞罗那总领馆». [Consulta: 1r setembre 2023].

## Vegeu també

* Ambaixades i consolats ubicats als Països Catalans
# Comunitat de municipis del País Léonard

La Comunitat de Municipis del País Léonard (en bretó Kumuniezh kumunioù Bro Leon) és una estructura intercomunal francesa, situada al departament del Finisterre a la regió Bretanya, al País de Morlaix. Té una extensió de 116,26 kilòmetres quadrats i una població de 19.909 habitants (2007).

## Composició

Agrupa 8 comunes :
| Code INSEE | Comuna | Població | Superfície | Densitat | Any d'adhesió | Delegats |
| 29011 | Île-de-Batz | 574 hab | 3.05 km² | 179 hab/km² | 1994 | 1 |
| 29148 | Mespaul | 907 hab | 11.48 km² | 77 hab/km² | 1994 | 1 |
| 29184 | Plouénan | 2 474 hab | 30.64 km² | 81 hab/km² | 1994 | 1 |
| 29192 | Plougoulm | 1 869 hab | 18.37 km² | 98 hab/km² | 1994 | 1 |
| 29239 | Roscoff | 3 722 hab | 6.19 km² | 589 hab/km² | 1994 | 1 |
| 29259 | Saint-Pol-de-Léon | 7 339 hab | 23.42 km² | 306 hab/km² | 1994 | 1 |
| 29273 | Santec | 2 356 hab | 8.18 km² | 283 hab/km² | 1994 | 1 |
| 29276 | Sibiril | 1 294 hab | 11.47 km² | 111 hab/km² | 1994 | 1 |
| Totals | 8 comunes | 20535 hab | 116 km² | 215 hab./km² | -- | 8 |

## Administració

Llista de presidents successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1994-2008 | Adrien Kervella | (UMP) |
| 2008- | Nicolas Floch | (SE) |
| Les dades anteriores no són pas conegudes. ||||

## Referències

* ↑ Poblacions legals 2009 (dades INSEE).
* ↑ Mémento du Pays Léonard

## Vegeu també

* Intercomunalitats del Finisterre

## Enllaços externs

* Comunitat de Municipis del País Léonard
# Comunitat de municipis del País Fouesnantais

La Comunitat de municipis del País Fouesnantais (en bretó Kumuniezh kumunioù Bro Fouenant) és una estructura intercomunal francesa, situada al departament del Finisterre a la regió Bretanya, al País de Cornualla. Té una extensió de 130,25 kilòmetres quadrats i una població de 26.263 habitants (2006).

## Composició

Agrupa 7 comunes :
* Bénodet
* Clohars-Fouesnant
* La Forêt-Fouesnant
* Fouesnant
* Gouesnac'h
* Pleuven
* Saint-Évarzec

## Vegeu també

* Intercomunalitats del Finisterre

## Enllaços externs

* Comunitat de municipis del País Fouesnantais Arxivat 2013-05-05 a Wayback Machine.
# Convergència uniforme

La convergència uniforme és un concepte propi de l'anàlisi matemàtica, sobretot de l'anàlisi real, introduït per salvar les mancances de la convergència puntual en successions de funcions.

## Definició

Donada una successió de funcions $\{f_{n}\}_{n\in \mathbb {N} }$, amb $f_{n}:X\rightarrow Y$, amb Y un espai mètric amb distància d, direm que convergeix uniformement a una funció $f:X\rightarrow Y$, i ho notarem $f_{n}\rightarrow f$ (unif.), si es compleix:
    $\forall \epsilon >0\ \ \exists N(\epsilon )\in \mathbb {N} \ :\ \forall n\in \mathbb {N} ,\ n>N,\ d(f_{n}(x),f(x))<\epsilon \ \ \forall x\in X$
És a dir, la convergència uniforme es dona quan a partir d'un cert terme de la successió, les funcions són tan properes com vulguem en tots els punts ($f_{n}$ s'aproxima a $f$ per igual a tot X, uniformement); aquest detall és el que diferencia la Convergència Uniforme de Convergència Puntual.
En particular, per funcions $f_{n}$ reals de variable real, que és el cas que desenvoluparem en aquest article, tenim:
    $\forall \epsilon >0\ \ \exists N(\epsilon )\in \mathbb {N} \ :\ \forall n\in \mathbb {N} ,\ n>N,\ |f_{n}(x)-f(x)|<\epsilon \ \ \forall x\in \mathbb {R}$

### Convergència uniforme de sèries

Direm que la sèrie $\sum _{n=1}^{\infty }f_{n}$ convergeix uniformement a una funció $f$, si ho fa la successió corresponent de sumes parcials $\{\sum _{n=1}^{N}f_{n}\}_{N\in \mathbb {N} }$, és a dir, si es compleix:
    $\forall \epsilon >0\ \ \exists N(\epsilon )\in \mathbb {N} \ :\ \forall m\in \mathbb {N} ,\ m>N,\ |\sum _{n=1}^{m}f_{n}(x)-f(x)|<\epsilon \ \ \forall x\in \mathbb {R}$

## Criteri de Cauchy

El criteri de Cauchy per la convergència uniforme de successions de funcions, nom que ve del matemàtic francès Augustin Louis Cauchy, ens diu que una successió de funcions $\{f_{n}\}_{n\in \mathbb {N} }$ convergeix uniformement a una funció $f$ si, i només si, a partir d'un cert terme, les imatges per dos elements de la successió qualssevol d'un punt qualsevol del domini són tan properes com vulguem; és a dir:
    $\forall \epsilon >0\ \ \exists N(\epsilon )\in \mathbb {N} \ :\ \forall n,m\in \mathbb {N} ,\ n,m>N,\ |f_{n}(x)-f_{m}(x)|<\epsilon \ \ \forall x\in \mathbb {R}$
De nou, com en la definició de convergència uniforme, observem que aquí N només depèn de $\epsilon$, i no pas del punt del domini escollit, així que podríem resumir el criteri dient que les funcions "s'han d'acostar a tots els punts per igual, uniformement" a partir d'un cert terme.

## Referències

* 1 2 3 Rudin, Walter. Principios de Análisis Matemático. McGraw Hill, 1980; p.157.
# Convergència per la Democràcia

Convergència (fins al 2002, Convergència per la Democràcia; en castellà, Convergencia por la Democracia) va ser un partit polític mexicà, fundat com a tal en 1999 per membres de la societat civil i antics membres del PRI i altres forces polítiques. El 31 de juliol de 2011, en Assemblea Nacional, els militants de l'encara partit, aprovaren reformes estatutàries que els van permetre canviar de nom, logo, així com l'estructura de l'institut polític, on es va determinar fer desaparèixer la figura del President Nacional del partit i la transformació de la resta d'òrgans directius, i canviant l'estructura política. Des de llavors, el partit s'anomena Moviment Ciutadà (Movimiento Ciudadano).
Durant el seu temps en actiu, es va definir a si mateix com un partit socialdemòcrata.

## Referències

* ↑ Elena Michel. «Convergencia se convierte en Movimiento Ciudadano». eluniversal.com.mx, 01-08-2011. Arxivat de l'original el 2012-01-27. [Consulta: 1r agost 2011].
* ↑ Georgina Cruz. «Nuevo nombre y estatutos para Convergencia». sexenio.com.mx, 01-07-2011. Arxivat de l'original el 2020-06-19. [Consulta: 1r agost 2011].
* ↑ ConvergenciaCEN. «Momento historio y trascendental #Convergencia se transforma por un #MovimientoCiudadano». twitter.com/ConvergenciaCEN, 01-07-2011. [Consulta: 1r agost 2011].
* ↑ Luis Walton. «Por acuerdo unánime nace el #MovimientoCiudadano». twitter.com/luiswalton, 01-07-2011. [Consulta: 1r agost 2011].
# Controlador de disc

El controlador de disc, interfície de disc o targeta controladora de disc és el circuit que permet que la UCP es comuniqui amb el disc dur, unitat de disquet o altres tipus d'unitat de disc.
Els primers controladors de disc van ser identificats pels seus mètodes d'emmagatzematge i codificació de dades. Eren implementats típicament a través d'una placa controladora separada. Els controladors MFM eren el tipus més comú en microordinadors, usats tant per a unitats de disquet com per a discos durs. Els controladors RLL usaven compressió de dades per a augmentar la capacitat d'emmagatzematge a prop de 50%. Un controlador produït per la «Shugart Associates», el SASI, va precedir l'estàndard SCSI.
Els controladors de disc moderns són integrats a les noves unitats. Per exemple, unitats anomenats «discos SCSI» tenen controladors SCSI incrustats. En el passat, abans que la major part de les funcionalitats dels controladors SCSI van ser implementats en un únic xip, controladors SCSI separats feien la interfície entre els discos i el bus SCSI.
En els dies d'avui, els tipus més comuns de controladors de disc per a ús domèstic són ATA (IDE) i Serial ATA. Discos d'alta capacitat usen SCSI, Fibre Channel o Serial Attached SCSI.

## Referències

* ↑ Cuesta Frau, David; Sastre Mengual, Carlos. El PC: estructura i programació. Ed. Univ. Politéc. Valencia, 2005 (publicació). ISBN 8497058119 [Consulta: 9 febrer 2009].
* ↑ «Bussos de Comunicacions». [Consulta: 9 febrer 2009].

## Vegeu també

* Unitat de disc
* Disc dur

## Enllaços externs

* Josep Lluís Navarro i Xavier Picó. L'interfaç
# Conservatori Superior de Música de Castelló "Salvador Seguí"

El Conservatori Superior de Música de Castelló "Salvador Seguí" és un centre d'estudis musicals situat a Castelló de la Plana. S'hi imparteixen les especialitats de composició, pedagogia i interpretació en els itineraris de guitarra, instruments de l'orquestra simfònica, instruments de música antiga i piano. A més dels estudis superiors, també s'hi ofereixen estudis de màster.

## Referències

* ↑ www.www.gradomania.com, FormaZion Web-. «Enseñanzas Artísticas Superiores en Música Presencial en Castelló de la Plana (Castellón / Castelló)» (en castellà). [Consulta: 1r abril 2023].
* ↑ GARCIA, CRISTINA. «Demanda récord para entrar en el conservatorio superior de Castellón» (en castellà), 21-09-2013. [Consulta: 1r abril 2023].

## Enllaços externs

* Conservatori Superior de Música de Castelló
# Corpus Christi (desambiguació)

«Corpus Christi» té aquests significats:

## Religió

* Cos de Crist en llatí.
* Festivitat del Corpus Christi, una festivitat cristiana, o una solemnitat per honorar el cos de Crist.

## Indrets

* Corpus Christi (Texas)
** Badia de Corpus Christi
** Corpus Christi International Airport
** Districte Escolar Independent de Corpus Christi
** Naval Air Station Corpus Christi
** Dues bases de la Marina dels Estats Units d'Amèrica porten aquest nom;
*** USS Corpus Christi (PF-44), a Tacoma, per a fragates
*** USS City of Corpus Christi (SSN-705), a Los Angeles, per a submarins
* Corpus Christi (Paraguai)
* Corpus Christi (Tamaulipas)
* Corpus Christi, un barri del segle xv a Brașov, Hongria
* Corpus Christi, una àrea del segle xvi a Bjarmaland

## Institucions educatives
### Universitats

* Corpus Christi College (Cambridge)
* Corpus Christi College (Oxford)
* Texas A&M University–Corpus Christi

### Altres institucions educatives

* Corpus Christi Catholic College (Leeds), West Yorkshire, Gran Bretanya
* Corpus Christi Catholic High School (Wollongong), New South Wales, Austràlia
* Corpus Christi Catholic Secondary School (Burlington), Ontario
* Corpus Christi College (Melbourne), Victòria, Austràlia
* Corpus Christi College (Perth), Austràlia de l'Oest
* Corpus Christi College (Vancouver), British Columbia
* Corpus Christi Elementary School, a Chambersburg, PA
* Corpus Christi School (Hobart), Tasmània
* Pallikoodam, una escola coneguda com a Corpus Christi High School a Kottayam, Kerala, India

## Cultura

* Corpus Christi (música), banda cristiana de Metal de Cincinnati, Ohio
* Corpus Christi (teatre), representació teatral del 1996 de Terrence McNally
** Corpus Christi: Playing with Redemption, pel·lícula del 2011 sobre l'obra teatral
* Corpus Christi Carol, himne anglès antic
* Corpus Christi Records, discogràfica
* Corpus Christi (Angkor Wat album), àlbum del 1990
* Corpus Christi (Syven album), àlbum del 2012
# Costrera

La costrera és una eina per a la preparació d'un arròs i costra, plat habitual a la Marina, el Baix Vinalopó i el Baix Segura. Té forma de disc i s'empra per a escalfar l'ou abocat damunt de l'arròs per tal de convertir-lo ràpidament en la "costra" (crosta) que cobreix el dit plat.

## Referències

* ↑ Fàbrega i Colom, Jaume. Cuina i cultura del gust al País Valencià: El patrimoni culinari. Sant Vicenç del Raspeig: Universitat d'Alacant, 2019-04-01, p. 315. ISBN 978-84-9717-656-9.

## Vegeu també

* Paella (estri)
* Arròs i costra
# Costums de Girona

Els Costums de Girona (en llatí: Consuetudines Dioecesis Gerundensis) foren compilacions del dret consuetudinari gironí fetes el segle xiv i que establiren el Costum.
Recopil·la no tan sols Costums escrits, sinó també altres fonts del dret. Les còpies més antigues són del segle xv malgrat que els primers repertoria daten del segle anterior. Comprèn bàsicament el dret de la Catalunya Vella dels segles xiii i xv, i incorpora els Usatges, les Commemoracions de Pere Albert, costums feudals forasters, restes de la Lex Visigothorum, notes de jurisprudència de les cúries civil i eclesiàstica de Girona, opinions dels glossadors, constitucions catalanes, nombroses referències al dret comú, constitucions sinodals de la diòcesi gironina, privilegis reials atorgats a Girona, fragments dels comentaristes dels Usatges, i una part de dret consuetudinari.
La influència del Recognoverunt Proceres (Privilegi) i de les compilacions consuetudinàries de Barcelona és abundosa, perquè el rei Pere III d'Aragó el Gran concedí a Girona el gaudi dels Usatges de Barcelona.

## Bibliografia

* «Costums de Girona». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.

## Vegeu també

* Lex Visigothorum
* Dret consuetudinari
* Constitucions catalanes
* Privilegi
* Usatges
# Cotunnita

La cotunnita és un mineral de la classe dels halurs. Rep el seu nom de Domenico Cotugno (1736-1822), professor d'anatomia de la Universitat de Nàpols.

## Característiques

La cotunnita és un halur de fórmula química PbCl₂. Cristal·litza en el sistema ortoròmbic. La seva duresa a l'escala de Mohs es troba entre 1,5 i 2.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la cotunnita pertany a «03.DC - Oxihalurs, hidroxihalurs i halurs amb doble enllaç, amb Pb (As,Sb,Bi), sense Cu» juntament amb els següents minerals: laurionita, paralaurionita, fiedlerita, penfieldita, laurelita, bismoclita, daubreeïta, matlockita, rorisita, zavaritskita, zhangpeishanita, nadorita, perita, aravaipaïta, calcioaravaipaïta, thorikosita, mereheadita, blixita, pinalita, symesita, ecdemita, heliofil·lita, mendipita, damaraïta, onoratoïta, pseudocotunnita i barstowita.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta l'any 1825 al Vesuvi, a la província de Nàpols (Campània, Itàlia). Als territoris de parla catalana ha estat descrita a la mina Eugenia (Bellmunt del Priorat, Priorat).

## Referències

* ↑ «Cotunnite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 31 març 2017].
* ↑ «Cotunnite from Eugenia Mine, Bellmunt del Priorat, Priorat, Tarragona, Catalonia, Spain». Mindat. [Consulta: 14 gener 2024].
# Cotorreta celeste

La cotorreta celeste (Forpus coelestis) és una espècie d'ocell de la família dels psitàcids que habita matolls i terres de conreu a l'oest dels Andes, a l'oest de l'Equador i nord-oest del Perú.
# Creixement personal

El creixement personal és un terme psicològic que significa fer un procés de reflexió i aprenentatge sobre un mateix.

## Esquemes mentals

L'educació, els valors dominants de la societat i les experiències particulars conformen tot un món de creences i valors (esquemes mentals). Amb tota aquesta informació es fa una interpretació de la realitat fent una classificació entre "el que està bé" i "el que està malament", segons si les actituds i pensaments concorden o no amb els esquemes mentals creats.
D'aquesta manera es crea una imatge, que és la que es mostra als altres. I s'oculta (reprimeix) una altra part del ser. Com a resultat es crea una lluita interna i insatisfacció personal. Aquesta actitud arriba a ser tan quotidiana que, amb la imatge que es pretén donar, esdevé un personatge.
Els objectius del personatge són:
* agradar, arribant al conformisme i renunciant a les necessitats; no es diu el que es pensa ni s'expressa el que se sent.
* sentir-se segur, els costums i hàbits aporten seguretat. Allò desconegut produeix sensació de buidor i por.
* sentir-se acceptat, no ser titllat d'"anormal" per la societat.
* ser fidel a l'educació transmesa pels pares, conservar l'aprovació paterna i materna.

## Teràpia

En la teràpia del creixement personal, es busca el coneixement d'un mateix; conèixer el jo social (la imatge creada) i el jo negat o reprimit.
Es tracta d'autoobservar-se mitjançant exercicis d'expressió d'emocions, visualitzacions, reflexions i meditacions centrades en l'"ací i ara". D'aquesta manera s'arriba a l'autoconeixement, l'acceptació i l'assertivitat.
Aquesta teràpia s'engloba dins de l'escola de psicologia humanista i gestàltica.

## Coaching personal

En el procés de coaching personal, moltes vegades, s'obté un creixement personal paral·lelament a l'assoliment dels objectius establerts.

## Referències

* ↑ Grup de Creixement Personal Arxivat 2016-11-21 a Wayback Machine., Fundació Àmbit
* ↑ Creixement Personal Arxivat 2016-11-22 a Wayback Machine., Institut Pehuén
* ↑ Teràpia i Creixement Personal Arxivat 2016-11-21 a Wayback Machine., Xavier Oñate i Pujol
* ↑ Psicologia humanista a xtec.cat
* ↑ Intel·ligència emocional Arxivat 2016-11-21 a Wayback Machine. a Gironacoachig
# Crisi convulsiva tonicoclònica

Una crisi convulsiva tonicoclònica, o senzillament una convulsió tonicoclònica, és un tipus de convulsió generalitzada, que produeix espasmes amb augment del to muscular i després amb contraccions musculars clòniques. Les convulsions tonicoclòniques són el tipus de convulsió més comunament associada amb l'epilèpsia generalitzada i alguns trastorns metabòlics. Es dona en aproximadament el 10% de les persones amb epilèpsia. Les persones amb epilèpsia que pateixen aquests tipus d'atacs (una crisi epilèptica tonicoclònica i abans coneguda com a crisi de gran mal) es diu que pateixen una epilèpsia generalitzada tonicoclònica o una epilèpsia major.
Aquestes convulsions solen iniciar-se bruscament amb un inici focal o generalitzat, la primera es coneix com a convulsió focal a bilateral tonicoclònica. La convulsió en si inclou tònic (sostinguts) i després contraccions clòniques (curtes repetitives). En algunes convulsions, la fase tònica pot anar precedida de sacsejades musculars breus i arrítmiques (mioclònies), d'una fase clònica o d'una crisi d'absència. Després de la crisi epilèptica tonicoclònica, hi ha un període d'estat postictal on la persona no respon i normalment està com adormida amb roncs forts. Normalment hi ha una confusió pronunciada en despertar-se.

## Referències

* ↑ «Grand mal seizure - Symptoms and causes» (en anglès). Mayo Clinic.
* 1 2 3 Harrison, Tinsley Randolph. Harrison's Manual of medicine (en anglès). 19th, 2016. ISBN 978-0071828529.
* ↑ Termcat
* ↑ «2017 Revised Classification of Seizures» (en anglès). Epilepsy Foundation.
* 1 2 3 4 Bradley's neurology in clinical practice.. 6th. Philadelphia, PA: Elsevier/Saunders, 2012. ISBN 9781437704341.
# Cumming (Geòrgia)

Cumming és una població dels Estats Units a l'estat de Geòrgia. Segons el cens del 2005 tenia 5.802 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Cumming tenia 4.220 habitants, 1.427 habitatges, i 960 famílies. La densitat de població era de 276,6 habitants per km².
Dels 1.427 habitatges en un 32,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 47% hi vivien parelles casades, en un 15,1% dones solteres, i en un 32,7% no eren unitats familiars. En el 28,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,66 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,11.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22,7% tenia menys de 18 anys, un 10,9% entre 18 i 24, un 31,7% entre 25 i 44, un 16,6% de 45 a 60 i un 18,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 93,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 93 $ i la renda mediana per família de 47.270 $. Els homes tenien una renda mediana de 27.201 $ mentre que les dones 29.115 $. La renda per capita de la població era de 16.445 $. Entorn del 10,7% de les famílies i el 17,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Cumming». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 3 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Cumming». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Louis Farabeuf

Louis Hubert Farabeuf (Bannost, Illa de França, 6 de maig de 1841 - Beton-Bazoches, Illa de França, 13 d'agost de 1910) fou un metge cirurgià i anatomista francès. Se li atribueix la introducció de la higiene a la cirurgia francesa.

## Biografia

Va estudiar medicina a Provins i fou professor d'anatomia a la facultat de medicina de París (1886) i membre de l'Académie Française de Médecine.
Feu estudis sobre les amputacions i l'obstetrícia, i va idear la simfisiotomia, operació per a facilitar el part normal.
També va inventar alguns estris que encara es fan servir avui dia (pinces de Farabeuf, retractors de Farabeuf, etc.).

## Obres

* De l'épiderme et des épithéliums, Martiet, Paris, 1872.
* Précis de médecine opératoire, Paris, 1879.
* Introduction à l'étude clinique et à la pratique des accouchements,(Escrit amb H.Varnier) Steinheil, Paris, 1891. Prefaci de Pr A. Pinard.
* Les vaisseaux sanguins des organes génito-urinaires du périnée et du pelvis, Masson, Paris, 1905.

## Enllaços externs

* Biografia detallada de Farabeuf. Arxivat 2008-11-14 a Wayback Machine. (francès)

## Bibliografia

* Marcel Guivarc’h : Louis Hubert Farabeuf (1841-1910), enseigneur de génie, rénovateur de l'anatomie pratique, notable républicain, Louis Pariente, Paris, 2003; reedició 2005. ISBN 2840590727
# Can Xarau

Can Xarau és una masia de Cerdanyola del Vallès (Vallès Occidental) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És una de les millors masies conservades del terme. Està situada al centre del poble, avui dia dins del traçat urbà. És una masia de planta basilical amb el cos central sobresortint per sobre dels laterals. Presenta un teulat a dos vessants i portal rodó adovellat. Les altres obertures són encerclades (algunes amb brancals i llindes de pedra) i les altres amb motius ornamentats. Ressalta el ràfec format per tres capes de teula volada. La façana principal és orientada a migdia.

## Història

L'any 1658 trobem el primer Xarau conegut, Francesc Xerau, que és massover del castell.

## Referències

* 1 2 «Can Xarau». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 2 abril 2019].

## Enllaços externs

* Can Xarau Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine., fitxa del catàleg de l'Ajuntament