OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Deseo

Deseo és una pel·lícula mexicana de l'any 2013 dirigida per Antonio Zavala Kugler. El seu argument es basa en la polèmica obra de teatre La ronda d'Arthur Schnitzler.

## Sinopsi

Francisco és un mariner que viatja a visitar a la seva germana, però en el seu trajecte té una trobada casual amb una prostituta adolescent que és perseguida per uns homes. Posteriorment mostra el dia a dia dels personatges com la senyora, l'actriu i altres que en trajecte de la història totes dues vides són creuades per diferents successos donant-nos uns agradables moments passant per diverses classes socials per a finalment donar-nos un final feliç per a un protagonista i trist per a un altre, aquesta mescla de successos inesperats com a resultat et mantindran atent i en la seva final un amarg final irònic.

## Repartiment

* Christian Bach... La Senyora
* Ari Borovoy... El Noi
* Pedro Damián... El Marit
* Paulina Gaitán... La Nena
* Edith González... L'Actriu
* Lila Downs... La Cantant
* Paola Nuñez... La Joveneta
* Gerardo Taracena... El Mariner
* Leonor Varela... La Noia
* Geraldine Zinat... Noia del club

## Premis

A la 43a edició de les Diosas de Plata Paulina Gaitán va rebre el premi a la millor actriu de quadre.

## Referències

* ↑ Deseo a cinepremiere.com
* ↑ “Deseo”: historia universal que invita a la imaginación, larepublica.net
* ↑ Ganadores de la Diosa de Plata de PECIME 2014, cinent.com

## Enllaços externs

* Página oficial
* Tràiler de la pel·lícula a YouTube
* Deseo a butacaancha.com, amb fotografies i tràilers
# Dakota City (Iowa)

Dakota City és una població dels Estats Units a l'estat d'Iowa. Segons el cens del 2000 tenia 911 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Dakota City tenia 911 habitants, 356 habitatges, i 253 famílies. La densitat de població era de 475,3 habitants per km².
Dels 356 habitatges en un 38,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 57,3% hi vivien parelles casades, en un 9,6% dones solteres, i en un 28,9% no eren unitats familiars. En el 25% dels habitatges hi vivien persones soles l'11,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,56 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,04.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28% tenia menys de 18 anys, un 9,9% entre 18 i 24, un 31% entre 25 i 44, un 19,9% de 45 a 60 i un 11,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 94,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 33.977 $ i la renda mediana per família de 39.306 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.250 $ mentre que les dones 23.229 $. La renda per capita de la població era de 15.441 $. Entorn del 5,2% de les famílies i el 6,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Dakota City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Dakota City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Desastre (desambiguació)

Un desastre és l'impacte d'un perill que afecta negativament a la societat o el medi ambient.
«Desastre» té aquests significats:
* Desastre natural, esdeveniment produït per fenòmens d'elevada energia, propis de la dinàmica natural del planeta
* Desastre mediambiental, desastre en el medi ambient a causa de l'activitat humana
* Desastre de Heysel, allau humana mortal produïda el 1985 a l'Estadi de Heysel de Brussel·les (Bèlgica)
* Desastre de Tenerife, accident aeri produït per la col·lisió de dos Boeing 747 sobre l'aeroport de Tenerife el 1977
* Desastre d'Annual, desfeta militar espanyola contra les tropes irregulars del líder Abd el-Krim de 1921 durant la Guerra del Rif
* Desastre del barranc del Llop, derrota militar patida el 1909 per Espanya a la rodalia de Melilla
* Desastre del Challenger, accident succeït el 1986, quan el transbordador espacial Challenger explotà durant el seu enlairament
* Desastre del Columbia, accident succeït el 2003, quan el transbordador espacial Columbia explotà durant el seu enlairament
* Desastre (pokémon), una de les espècies dels pokémon
# Desarmament nuclear

El desarmament nuclear es refereix tant a l'acte de la reducció com la de l'eliminació de les armes nuclears, per tal d'assolir un estadi final on el món estigui lliure d'aquestes armes.
Entre els grups pel desarmament nuclear s'inclouen la Campanya per al Desarmament Nuclear, Greenpeace, Associació Internacional de Metges per a la Prevenció de la Guerra Nuclear, Alcaldes per la Pau, Global Zero, i la Campanya Internacional per l'Abolició de les Armes Nuclears. Hi ha hagut moltes manifestacions i protestes antinuclearlears de grans dimensions. El 12 de juny de 1982, un milió de persones es van manifestar al Central Park (ciutat de Nova York) en contra de les armes nuclears i el cessament de la carrera armamentística de la Guerra Freda. Va ser la major protesta antinuclear i la major manifestació política en la història dels Estats Units.
En els últims anys, alguns estadistes dels Estats Units també han advocat pel desarmament nuclear. Així Sam Nunn, William Perry, Henry Kissinger i George Shultz han instat els governs a adoptar la visió d'un món lliure d'armes nuclears, i en diverses columnes han proposat un ambiciós programa de mesures urgents per a aquest fi. També s'han creat organitzacions com Global Zero, un grup no partidista internacional compost per 300 líders mundials dedicat a aconseguir el desarmament nuclear.
Els defensors del desarmament nuclear diuen que disminuiria la probabilitat que es produeixi una guerra nuclear, especialment de forma accidental. Els crítics del desarmament nuclear diuen que soscavaria la dissuasió.

## Referències

* ↑ Jonathan Schell. The Spirit of June 12 Arxivat 2019-05-12 a Wayback Machine. The Nation, July 2, 2007.
* ↑ «1982 - a million people march in New York City». Arxivat de l'original el 2008-05-16. [Consulta: 23 març 2014].
# Denkô Mesa

Francisco Denkô Mesa (La Orotava, Tenerife. 1967) és un mestre budista espanyol. President espiritual de la «Comunitat Budista Soto Zen Canària» i primer laic reconegut com a mestre de budisme zen d'Europa.
El 1989 va començar a estudiar budisme, el mateix any que el seu mestre Dokushô Villalba funda la Comunitat Budista Soto Zen a Espanya. Després de completar els seus estudis búdicos Villalba el nomena successor al Dharma el 2005.
Aquest fet el converteix, d'acord amb la tradició budista, en legítim successor de Dokushô Villaba i en continuador de la nissaga espiritual de l'escola Soto. Aquesta escola, que recorre la història del budisme japonès al costat de la Rinzai i la Obaku, es remunta a l'mestre japonès de segle xii Dogen Zenji, els textos formen part del cànon de la tradició Soto.
Denko Mesa es va llicenciar en Filologia hispànica a la Universitat de La Laguna en el seu natal Tenerife. A més és professor de l'Màster en mindfulness de la Universitat de Saragossa. També, ha publicat diverses obres de poesia i sobre el budisme. Una de les seves principals activitats és la de dirigir recessos i impartir conferències, cursos i tallers relacionats amb les pràctiques meditatives.
Al costat de la seva dedicació com a mestre zen, exerceix docència com a professor de Llengua i Literatura a la ciutat de San Cristóbal de La Laguna, Tenerife.

## Referències

* ↑ Religiones entre continentes. Minorías religiosas en Canarias. Editado por la Universidad de La Laguna
* ↑ Conferencia y talleres del maestro zen Denkô Mesa en Palencia
* ↑ Budismo en España: Historia, visibilización e implantación

## Enllaços externs

* Denkô Mesa - Lloc web oficial
# Cristià August de Holstein-Gottorp

Cristià August de Holstein-Gottorp (en alemany Christian August von Holstein-Gottorp) va néixer el 3 de febrer de 1673 a Gottorp i va morir a la mateixa ciutat alemanya el 6 de gener de 1726. Era un noble alemany, fill del duc Cristià Albert (1641-1695) i de la princesa de Dinamarca Frederica Amàlia (1649-1704).
A la mort del seu pare, el 6 de gener de 1695, el va succeir el seu germà gran Frederic IV de Holstein-Gottorp, i Cristià August va rebre el petit principat d'Eutin. Els membres de la Casa de Holstein-Gottorp foren prínceps-bisbe de Lübeck, un títol que els donà una posició rellevant dins del Sacre Imperi Romanogermànic.
En morir el 19 de febrer de 1702 Frederic IV, deixà com a hereu un fill menor d'edat, Carles Frederic de Holstein-Gottorp, i Cristià August fou designat com a administrador i després regent del principat de Holstein-Gottorp.

## Matrimoni i fills

El 1704 es va casar amb Albertina Frederica de Baden-Durlach (1682-1755), filla de Frederic VII de Baden-Durlach (1647-1709) i d'Augusta Maria de Schleswig-Holstein-Gottorp (1649-1728). El matrimoni va tenir dotze fills:
* Sofia (1705-1764), abadessa de Herford.
* Carles (1706-1727), príncep-bisbe de Lübeck.
* Frederica (1708-1731)
* Anna (1709-1768), casada amb Guillem de Saxònia (1701-1771).
* Adolf Frederic (1710-1770), rei de Suècia, casat amb Lluïsa Ulrica de Prússia (1720-1782).
* Frederic August (1711-1785), comte i després duc d'Oldenburg, casat amb Frederica de Hessen-Kassel (†1787).
* Joana Elisabet (1712-1760), casada amb el príncep Cristià August d'Anhalt-Zerbst (1690-1747) i que fou la mare de la tsarina Caterina II de Rússia.
* Frederica, nascuda i morta el 1713.
* Joana, nascuda i morta el 1714.
* Guillem (1716-1719)
* Frederic (1718-1719)
* Jordi, duc de Schleswig-Holstein-Gottorp.

## Bibliografia

* Wilhelm Mantels: Christian August, Herzog von Holstein-Gottorp. a: Allgemeine Deutsche Biographie (ADB). Band 4. Duncker & Humblot, Leipzig 1876, S. 192 f.
# Dents postcanines

Les dents postcanines, dents jugals o dents molariformes són el conjunt de les dents molars i premolars dels mamífers. Es tracta de dents multicuspidades (és a dir, tenen moltes cúspides). Els placentaris tenen, en la seva forma més completa, quatre premolars i tres premolars a cada quadrant de la mandíbula, mentre que els marsupials tenen tres premolars i quatre molars. De vegades, les dents postcanines estan separades de les canines per un espai, el diastema. Poden tenir formes extraordinàriament complexes relacionades amb l'alimentació.
Les dents jugals són molt més senzilles en els rèptils que en els mamífers.

## Funcions

Aquestes dents contribueixen a triturar el menjar per reduir adequadament la mida dels substrats per als enzims de l'estómac i donen forma i definició a les mandíbules dels animals. La forma de les dents de les galtes està directament relacionada amb la seva funció i les diferències morfològiques entre espècies es poden atribuir a les seves variacions dietètiques. A més a més, la forma d'una dent de la galta es pot desgastar mecànicament en funció de la dieta, cosa que dona indicis sobre els hàbits de consum dels animals fossilitzats.
Les càries dentals poden resultar d'una cura inadequada de les dents de les galtes i són un problema important arreu del món.

## Evolució

Les dents postcanines multicuspidades probablement evolucionaren a partir de dents amb una sola cúspide en sinàpsids, tot i que la diversitat de patrons molars dels teràpsids i la complexitat de les molars dels primers mamífers fan impossible descriure el procés amb certesa. Segons la «teoria de la diferenciació», àmpliament acceptada, les cúspides addicionals sorgiren per excrescència de la corona, mentre que una altra teoria, la de la conscrescència, postula que les dents complexes evolucionaren per l'agrupament de dents còniques que originalment estaven separades. En general, s'accepta que els mamífers teris (placentaris i marsupials) evolucionaren a partir d'un avantpassat amb molars tribosfèniques, amb tres cúspides principals disposades en un triangle.

## Referències

* ↑ «Política d'adquisició de col·leccions i materials paleontològics». Institut Català de Paleontologia Miquel Crusafont. [Consulta: 20 agost 2021].
* ↑ «Dents postcanines». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Grzimek's Animal Life Encyclopedia. 2a edició. Volum 12. Mammals I. Gale 2004
* ↑ Alvarez-Castañeda, Sergio Ticul,. Guía para la identificación de los mamíferos de México (en castellà). 2a edició. Johns Hopkins University Press, 2017. ISBN 1-4214-2211-5. OCLC 974590878 [Consulta: 8 setembre 2020].
* ↑ Fortelius, Mikael (1985). «Ungulate Cheek Teeth: Developmental, Functional, and Evolutionary Interrelations» (PDF). Acta Zoologica Fennica. 180: 1–76. ISBN 951-9481-25-7
* ↑ WHO|Oral Health: http://www.who.int/mediacentre/factsheets/fs318/en/
# Deadline

«Deadline» té aquests significats:
# Diumenge Sagnant (1972)

Diumenge Sagnant (Bloody Sunday en anglès) és el terme comunament usat per referir-se als fets succeïts al barri de Bogside de la ciutat de Derry, Irlanda del Nord el dia 30 de gener de 1972. Aquell dia 15.000 persones es manifestaven contra una llei que permetia al govern britànic empresonar sospitosos de pertànyer a l'IRA sense cap judici previ. La manifestació, convocada per l'Associació pels Drets Civils d'Irlanda del Nord, es portava a terme de forma pacífica fins que un grup aïllat de persones començaren a llançar pedres contra una barricada de soldats. Els soldats respongueren primer amb gas, bales de goma i aigua a pressió, i posteriorment amb bales reals, amb la qual cosa els carrers es convertiren en un caos.
Les xifres oficials parlen de:
* 13 morts, 6 d'ells menors d'edat.
* 26 persones amb ferides de bala, 5 de les quals disparades per l'esquena.
* Més de 30 ferits en total, alguns atropellats per cotxes de l'exèrcit.
Diverses fonts independents, com alguns periodistes que cobrien la notícia, varen certificar que cap dels ferits no anava armat.
El primer batalló de paracaigudistes, responsable de l'acció, va ser sotmès a investigació per part del govern britànic, però les responsabilitats no van ser aclarides amb certesa. El 1998, el primer ministre Tony Blair va encarregar un nou informe, i, finalment, el 15 de juny de 2010, després de 12 anys d'investigacions, es va fer públic l'informe oficial, de 5.000 pàgines, que acusava formalment l'exèrcit britànic de la massacre.
El grup irlandès U2 va escriure una cançó sobre els fets, anomenada Sunday, Bloody Sunday, un gran èxit de vendes internacionals.

## Referències

* ↑ (anglès) 'Bloody Sunday', Derry 30 January 1972 – Noms del morts i els ferits Arxivat 6 August 2011$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine., CAIN Web Service, 23 de març 2006 (consulta: 27-8-06).
* ↑ «Londres treu a la llum l'informe sobre el Bloody Sunday.». 3cat24.cat, 15-06-2010. [Consulta: 15 juny 2010].
# Diaphus antonbruuni

Diaphus antonbruuni és una espècie de peix de la família dels mictòfids i de l'ordre dels mictofiformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 5,5 cm de longitud total.

## Hàbitat

És un peix marí i d'aigües profundes que viu fins als 500 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba a l'oceà Índic.

## Referències

* ↑ Eigenmann C. H. & Eigenmann R. S., 1890. Additions to the fauna of San Diego. Proc. Calif. Acad. Sci. (Ser. 2) v. 3. 1-24.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 3 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Hulley, P.A., 1984. Myctophidae. p. 429-483. A P.J.P. Whitehead, M.-L. Bauchot, J.-C. Hureau, J. Nielsen i E. Tortonese (eds.). Fishes of the north-eastern Atlantic and the Mediterranean. UNESCO, París, França. Vol. 1.
* Hulley, P.A., 1990. Myctophidae. p. 398-467. A J.C. Quero, J.C. Hureau, C. Karrer, A. Post i L. Saldanha (eds.) Check-list of the fishes of the eastern tropical Atlantic (CLOFETA). JNICT, Lisboa; SEI; París; i UNESCO, París. Vol. 1.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Paxton, J.R., 1979. Nominal genera and species of lanternfishes (Family Myctophidae). Contrib. Sci. Natur. Hist. Mus. Los Angeles County, 322:1-28.
* Paxton, J.R. i P.A. Hulley, 1999. Myctophidae. Lanternfishes. p. 1957-1964. A K.E. Carpenter i V.H. Niem (eds.) FAO species identification guide for fishery purposes. The living marine resources of the WCP. Vol. 3. Batoid fishes, chimaeras and bony fishes part 1 (Elopidae to Linophrynidae). FAO, Roma, Itàlia.
* Riede, K., 2004. Global register of migratory species - from global to regional scales. Final Report of the R&D-Projekt 808 05 081. Federal Agency for Nature Conservation, Bonn, Alemanya. 329 p.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Dividend (economia)

En dret mercantil societari, el terme dividend pot tenir dos sentits diferents: el dividend actiu i el dividend passiu.

## Dividend actiu

El dividend actiu és la part del benefici que es reparteix entre els accionistes d'una companyia. És el que es coneix habitualment com a dividend. Constitueix la remuneració que percep l'accionista com a propietari de la societat. La quantitat és variable i depèn dels resultats anuals que ha obtingut l'empresa, de la seva política de dividends i de la decisió del seu consell d'administració. Ha de ser aprovat en junta general d'accionistes.
Respecte al dividend, els analistes fan servir dues variables bàsiques:
Rendibilitat per dividend. És el percentatge resultant de dividir el valor del dividend entre el valor de l'acció. Per exemple, si una empresa reparteix dividends de 20 cèntims per acció en el període i el valor del títol és de 5 euros, la rendibilitat per dividend seria del 4%.
Pay-out. En aquest cas és el percentatge resultant de dividir els dividends totals repartits entre els beneficis de l'empresa. Així, si l'empresa ha repartit 50.000 euros en dividends i el seu benefici ha estat d'un milió d'euros, el pay-out seria del 5%.

### Tipus de dividends

La divisió més comuna per als dividends és entre ordinaris i extraordinaris. Els primers s'associen als beneficis que ha obtingut l'empresa en un exercici determinat, mentre que els segons corresponen a un fet extraordinari com les participacions en altres empreses, la venda d'actius, etc.
Un altre tipus de dividends són els flexibles (de l'anglès scrip dividends), una modalitat de remuneració que ofereix la possibilitat de cobrar en efectiu o mitjançant accions (aquesta fórmula s'ha popularitzat en moltes empreses). Els dividends a compte són els que s'abonen com a bestreta dels resultats que espera l'empresa.

### Efectes en la cotització de l'acció

A les societats que cotitzen a borsa, després d'un pagament de dividend, el preu de l'acció ha de caure un import equivalent al dividend pagat. Per a calcular l'import de la caiguda, el mètode tradicional es veure els efectes financers del dividend des de la perspectiva de l'empresa. Ja que l'empresa ha pagat diguem x€ en dividends per acció del seu compte de caixa, el compte de capital hauria de disminuir un import equivalent. Això significa que un dividend de x€ ha de resultar en una caiguda de x€ en el preu de l'acció.

## Dividend passiu

El dividend passiu és el crèdit que ostenta la societat mercantil enfront del soci que no ha desemborsat la totalitat del valor de les accions en el moment de subscriure-les, tant amb motiu de la creació de la societat o d'un augment de capital amb emissió de noves accions.

## Referències

* ↑ http://www.finanzas.com/aula-accionista/20130730/dividendo-2422267.html Arxivat 2018-02-08 a Wayback Machine.
* ↑ https://blog.caixabank.es/ca/2016/09/que-es-el-dividend.html Arxivat 2020-12-01 a Wayback Machine.
# Divina Pastora (desambiguació)

«Divina Pastora» té aquests significats:
* Divina Pastora, barri de la ciutat d'Alacant.
* Filles de la Divina Pastora, congregació religiosa de germanes ensenyants de la família escolàpia.
* Monges de la Divina Pastora, congregació religiosa de germanes ensenyants de la família caputxina.
# Dhansiri (desambiguació)

«Dhansiri» té aquests significats:
* Mora Dhansiri, afluent del Dhaneswari a l'Assam (Índia)
* Dhaneswari, riu d'Assam (districte de Golaghat) i Nagaland (districte de Dimapur)
* Dhansiri, riu d'Assam que neix a Towang, Xina.
# Dhanauti

El Dhanauti és un riu de Bihar. Antigament era una branca del Lai Leg que era una bifurcació de Baix Harha (afluent del Gran Gandak) però posteriorment va formar riu separat alimentat per diversos rierols. Té un recorregut de 182 km i desaigua al Sikhrena prop de Sitakund.

## Referències

* ↑ Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Dhangaon

Dhangaon fou un estat tributari protegit del tipus thakurat garantit, a l'Índia central. Estava sota jurisdicció del comissionat en cap de les Províncies Centrals. Pagava un tribut de 100 lliures (1881).
El thakur rebia un subsidi dels Sindhia de Gwalior en compensació per la utilització de les seves terres.

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
* Princely states of India: "Dhangaon"
# Dhanop

Dhanop (Hindi: धनोप) és un llogaret del Rajasthan, districte de Bhilwara, a 85 km de Bhilwara, a la carretera entre Shahpura i Vijaypur, prop del límit nord del districte.
L'únic monument destacat en aquest lloc és el temple de Sheetla Mata, el de més color de la zona. Els murs o pilars són d'un vermell brillant i la coberta és blanca; el terra és de marbre i en part a quadres de colors com un tauler d'escacs. Al complex hi ha un arbre de nim (Azadirachta indica) que sembla un arbre de Nadal a causa dels innombrables trossos de roba que els fidels han deixat a les seves branques al demanar un desig.
L'ídol principal és la deessa Shitala (una forma de Durga) de pedra negra i amb parts de sindur (vermell), igual que les parets interiors del santuari; a les cel·les hi ha algunes pintures florals de colors vius.