OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Frederic IV de Suàbia

Frederic IV de Hohenstaufen (1145 - 1167) va ser duc de Suàbia des de 1152 fins a la seva mort, succeint el seu cosí Frederic Barba-roja.

## Biografia

Tenia sis anys quan el seu pare Conrad III d'Alemanya va morir, i era l'hereu de la corona, però suposadament Conrad hauria transmès a les dues úniques persones presents, el seu nebot Frederic Barba-roja i el bisbe de Bamberg, que Barba-roja havia de ser el seu successor i li hauria donat la insígnia imperial. Barba-roja no va perdre el temps i va mobilitzar el clergat bavarès al seu favor i va fer que l'arquebisbe de Colònia convoqués un reichstag on els prínceps electors van escollir-lo com a Rei d'Alemanya. Amb el títol de rei i amb les intencions centrades a obtenir el d'emperador, Barba-roja va traspassar el seu títol de Duc de Suàbia al seu jove cosí Frederic.
Es va casar amb Gertrudis de Baviera, filla d'Enric el Lleó i la seva primera esposa Clemència de Zähringen. El matrimoni no va tenir descendència.
Frederic va participar en les campanyes de Barba-roja a Itàlia, i es va convertir en una de les moltes baixes de l'exèrcit imperial a l'agafar una malaltia després d'ocupar Roma el 1167. Barba-roja va atorgar el ducat de Suàbia al seu propi fill de tres anys, Frederic V.
# Limnonectes parvus

Limnonectes parvus és una espècie de granota que viu a les Filipines.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Diesmos, A., Alcala, A., Brown, R., Afuang, L., Gee, G., Hampson, K., Diesmos, M.L., Mallari, A., Ong, P., Ubaldo, D.& Gutierrez, B. 2004. Limnonectes parvus. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 18 d'abril del 2008.
# Justo Zambrana Pineda

Justo Tomás Zambrana Pineda (Badolatosa, Sevilla, 7 de març de 1947) és un polític, sindicalista espanyol i alt funcionari de l'Administració de l'Estat.

## Biografia

Llicenciat en Ciències Econòmiques per la Universitat Complutense de Madrid i en Filosofia i Lletres per la Universitat de París. Pertany al Cos Superior d'Administradors Civils de l'Estat. Ha estat secretari general de l'Executiva de la Federació de Serveis Públics de la Unió General de Treballadors (UGT) i d'Acció Institucional de la Comissió Executiva Confederal d'UGT.
Va ser diputat del Partit Socialista Obrer Español (PSOE) al Congrés per Conca en la II, III i IV legislatures. En 1991 va ser nomenat secretari d'Estat per a l'Administració Pública, en 1995 va passar a ocupar el lloc de conseller d'Educació i Cultura en la Junta de Comunitats de Castella-la Manxa i, posteriorment, el de conseller d'Obres Públiques i el de president del Consell Econòmic i Social de Castella-la Manxa. A l'abril de 2004 va ser nomenat sotssecretari del Ministeri de Defensa i des d'abril de 2006 fins a 2011 va ser sotssecretari del Ministeri de l'Interior. Amb el nomenament d'Antonio Camacho Vizcaíno com a ministre de l'Interior al juliol de 2011, li va substituir com a secretari d'Estat de Seguretat fins a finals d'any.

## Referències

* ↑ «Justo Zambrana, nuevo secretario de Estado de Seguridad». El País, 14-07-2011.
# Dracó d'Estratonicea

Dracó, en llatí Dracon, en grec antic Δράκων, fou un gramàtic grec natural de Estratonicea, que va florir durant el regnat de l'emperador Hadrià a la primera meitat del segle ii. Suides esmenta diferents obres d'aquest escriptor de les quals només se'n conserva una, περὶ μέτρων (Sobre les mesures), que seria una part d'una altra obra més ampla.

## Referències

* ↑ 2.Dracon a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 1072
# Straight Time

Straight Time és una pel·lícula estatunidenca dirigida per Ulu Grosbard el 1978.

## Argument

Max Dembo surt de la seva tercera estada (sis anys) a la presó; està en llibertat condicional. Ben persuadit que l'única via és la de l'obediència, busca i troba un allotjament i una feina honrada. Però la sospita primmirada del policia encarregat de la seva vigilància l'envia una vegada més a presó, sense proves, a causa d'un amic imprudent. Quan el policia va a buscar-ho per portar-lo a un centre de semillibertat, Dembo, furiós, s'escapa. Troba refugi amb la jove que li havia procurat treball i torna a robar. En principi, roba un supermercat, després, amb l'ajuda del seu vell còmplice, atraca un banc amb èxit. El gran cop es presenta finalment. Els dos homes saquegen una joieria: el botí és enorme, però el tercer lladre els abandona (aquell per qui Max havia tornat a la presó), i la fugida va malament. Només Dembo se n'escapa, el seu amic és mort, i ha matat un policia. Buscarà la jove per anar-se de l'estat amb ella, abat el seu còmplice culpable, i agafa la carretera. Però de camí, comprèn que tot és perdut, acomiada la jove a casa seva i es dirigeix, sol, cap a la frontera.

## Repartiment

* Dustin Hoffman: Max Dembo
* Theresa Russell: Jenny Mercer
* Harry Dean Stanton: Jerry Schue
* Gary Busey: Willy Darina
* M. Emmet Walsh: Earl Frank
* Sandy Baron: Manny
* Kathy Bates: Selma Darin
# Hutcheonita

La hutcheonita és un mineral de la classe dels silicats que pertany al grup de la schorlomita. Rep el nom en honor d'Ian Douglas Hutcheon (1947 - 26 de març de 2015), un cosmoquímic del Lawrence Livermore National Laboratory, Califòrnia. Va fer nombroses contribucions als estudis isotòpics dels meteorits i a la datació de material extraterrestre.

## Característiques

La hutcheonita és un nesosilicat de fórmula química Ca₃Ti₂(SiO₄)(AlO₄)₂. Cristal·litza en el sistema isomètric. Químicament és molt semblant a la paqueïta, i similar també a la grossmanita.
L'exemplar que va servir per a determinar l'espècie, el que es coneix com a material tipus, es troba conservat a la col·lecció de meteorits G. J. Wasserburg, de la divisió de ciències planetàries i geològiques de l'Institut de Tecnologia de Pasadena, a Califòrnia (Estats Units).

## Formació i jaciments

Va ser descoberta al meteorit Allende, recollit en Pueblito de Allende, a l'Estat de Chihuahua (Mèxic), sent l'únic indret de tot el planeta on ha estat descrita aquesta espècie mineral.

## Referències

* ↑ «Hutcheonite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 26 novembre 2021].
# Frederic IX de Dinamarca

Frederic IX de Dinamarca (Copenhaguen 1899 - 1972). Rei de Dinamarca des de 1947 fins a 1972.
Fill del rei Cristià X de Dinamarca i de la princesa Alexandrina de Mecklenburg-Schwerin. Era per tant net per via paterna del rei Frederic VIII de Dinamarca i de la princesa Lluïsa de Suècia mentre que per part de mare ho era del gran duc Frederic Francesc III de Mecklenburg-Schwerin i de la gran duquessa Anastàsia de Rússia.
Es casà amb la princesa Íngrid de Suècia l'any 1935 a Copenhaguen. La princesa era filla del rei Gustau VI Adolf de Suècia i de la princesa Margarida del Regne Unit. La parella s'establí a Copenhaguen i tingueren tres filles:
* SM la reina Margarida II de Dinamarca nascuda a Copenhaguen el 1940. Es casà amb el comte francès Enric de Monpezat el 1967.
* SAR la princesa Benedicta de Dinamarca nascuda el 1944 a Copenhaguen. Es casà amb el príncep Ricard de Sayn-Wittgenstein-Berleburg.
* SM la reina Anna Maria de Grècia nascuda a Copenhaguen el 1946. Es casà amb el rei Constantí II de Grècia el 1964 a Atenes.
El rei hagué de fer front a la invasió nacionalsocialista de Dinamarca l'any 1941. El rei Cristià X de Dinamarca des d'un primer moment es mostrà favorable als aliats en contra d'Alemanya i ben aviat també recolzà els jueus de Dinamarca fent-ho de forma pública i notòria. A diferència d'altres famílies reials, la danesa mai s'exilià de Dinamarca i hi pogué seguir vivint malgrat mantenir importants diferències amb les tropes d'ocupació.
El fet que Frederic no tingués cap fill mascle convertí en un primer moment al seu germà, el príncep Knud de Dinamarca en hereu al tron danès. Ara bé, l'any 1955 el Parlament aprovà una llei per la qual es derogava la Llei Sàlica i les filles de Frederic podrien esdevenir reines de Dinamarca.
És enterrat a la catedral de Roskilde prop de Copenhaguen on hi ha les tombes dels reis danesos des de Margarida I de Dinamarca. Malgrat que per exprés desig del sobirà és enterrat fora de la catedral.
# Llesca

La llesca (o sandvitx obert, o també tartine) és un tipus de sandvitx que té un dels seus extrems obert, és a dir, s'elabora només amb una llesca de pa en lloc de les dues (o més) que s'empren en els sandvitxos tancats. El contingut d'aquest sandvitx sol posar-se apilat a la part superior. El pa emprat acostuma a tenir més consistència perquè pugui ser manipulat. Existeixen moltes variants de torrades al llarg de les gastronomies del món, amb molts ingredients. En la majoria dels casos es tracta d'una barreja d'un element carni amb alguna verdura (fresca o adobada). Poden elaborar-se dolces o salades.

## Variants

En alguns països del nord d'Europa les torrades són considerades elements típics de l'esmorzar. A la cuina espanyola hi ha el montadito andalús i algunes receptes com el pa amb tomàquet català. És fàcil veure als bars espanyols tapes consistents en torrades diminutes.
Els entrepans oberts més coneguts internacionalment són els escandinaus (danès: smørrebrød, noruec: smørbrød, suec: smörgås) que consisteixen en una peça de pa, sovint de sègol (danès: rugbrød, suec: rågbröd), que es cobreixen amb embotits diversos, gambes, salmó fumat, caviar, ou dur, cansalada, arengada, bacallà en salaó, paté de fetge (danès: leverpostej, noruec: leverpostei, suec: leverpastej) i petites mandonguilless.

## Vegeu també

* Entrepà
* Canapè
* Croque-monsieur
* Francesinha
* Welsh rarebit
Viccionari
# Dècada del 870 aC

La dècada del 870 aC comprèn el període que va des de l'1 de gener del 879 aC fins al 31 de desembre del 870 aC.

## Esdeveniments

* Grans inundacions al Nil
* S'acaba Nimrud i se celebra amb una gran festa, esdevé una de les ciutats mesopotàmiques més importants
# Justo Serna Alonso

Justo Serna Alonso (València, 1959) és un historiador i acadèmic valencià, catedrátic d'Història Contemporània en la Universitat de València. Es va especialitzar en Història Cultural, Social i Historiografia.

## Trajectòria

Inicià les seues investigacions en 1981 amb un estudi d'història sociocultural i posteriorment es va doctorar amb una tesi dedicada als sistemes disciplinaris del Vuitcents. Aquesta vessant sociocultural també s'aprecia en els diversos llibres que ha escrit amb Anaclet Pons, com La ciudad extensa. Amb el temps, aquell aspecte es va anar decantant per la història cultural i historiografia de la història cultural. Així, ambdós són els autors d'un parell de llibres d'especial significat en aquest àmbit: Cómo se escribe la microhistoria (Madrid, Cátedra-Puv, 2000) i La historia cultural (Madrid, Akal, 2005). Així mateix, són els responsables de la traducció i edició de la versió en català del clàssic de Carlo Ginzburg, Il formaggio e i vermi (PUV, 2006).
Serna ha col·laborat amb el diari El País en nombrosos articles tant en premsa escrita com en premsa digital on, fins al 2014, escrivia en el seu bloc del mateix diari anomenat Presente Continuo. Disposa d'un altre blog, Los archivos de Justo Serna, on escriu sobre temes d'actualitat, del passat, les últimes novetats literàries o cinema. També ha escrit en revistes com l'Espill, Mercurio: panorama de libros, Claves de razón práctica, Saitabi (revista de la Facultat de Geografia i Història de la Universitat de València) o Lateral: Revista de Cultura, entre moltes altres.

## Obres destacades

* La historia cultural: autores, obras y lugares. Akal
* La farsa valenciana. Foca. 2013
* Españoles, Franco ha muerto. Punto de Vista. Sílex. 2015
* El pasado no existe. Punto de Vista. 2016
* El lector impenitente. Ipso ediciones. Colección Baroja & Yo. (2018)

## Referències

* ↑ «Justo Serna y José Manuel Rodríguez Gordillo adentran al lector en el mundo de cinco escritores y en el mito de Carmen». .
* ↑ Serna, Justo. «Biografia». [Consulta: 1r desembre 2017].
* ↑ «El microhistoriador como lector». [Consulta: 1r desembre 2017].
* ↑ «Presente Continuo».
* ↑ «Los archivos de Justo Serna».
* ↑ Serna, Justo. «Publicacions». [Consulta: 1r desembre 2017].
# Donald-Olivier Sié

Donald-Olivier Sié (Abidjan, Costa d'Ivori, 3 d'abril de 1970) és un exfutbolista ivorià. Va disputar 42 partits amb la selecció de Costa d'Ivori.

## Referències

* ↑ National Football Teams
# Springfield (moda)

Springfield és una cadena de botigues de moda presta espanyola pertanyent al grup Cortefiel fundada el 1988. Actualment hi ha 187 botigues a Espanya, que contrasten amb les 270 del seu principal rival, Zara. La seva publicitat insisteix que la idea bàsica de la cadena és aconseguir la millor relació qualitat-preu sense deixar de banda l'estil i el disseny.
Encara que l'origen de la cadena és Espanya, hi ha 356 botigues repartides a Portugal, França, Bèlgica, Luxemburg, Alemanya, Àustria, Hongria i Polònia. Així mateix, operen a través de franquícies en països com Eslovènia, Ucraïna, Rússia, Malta, Mèxic, el Canadà, Xile, Sèrbia, Grècia, Jordània, les Filipines, Israel, el Líban, Singapur o la Xina.

## Referències

* ↑ «Springfield | Marca Tendam | información de Springfield». [Consulta: 24 octubre 2020].
# Springfield (Pennsilvània)

«Springfield» té aquests significats:
* Springfield (Comtat de Bradford)
* Springfield (Comtat de Bucks)
* Springfield (Comtat de Delaware)
* Springfield (Comtat d'Erie)
* Springfield (Comtat de Fayette)
* Springfield (Comtat de Huntingdon)
* Springfield (Comtat de Mercer)
* Springfield (Comtat de Montgomery)
* Springfield (Comtat de York)
# Strokestown

Strokestown, històricament anomenada Bellanamullia i Bellanamully (en gaèlic irlandès Béal na mBuillí) és una vila d'Irlanda, al comtat de Roscommon, a la província de Connacht.

## Toponímia

El nom irlandès de la ciutat era Béal Atha na mBuillí i fou anglitzat com a Bellanamully i Bellanamullia. El nom irlandès fou oficialitzat en Béal na mBuillí en els 1990. Això es va fer per encaixar el nom irlandpes del poble en la senyalització viària. El nom de la ciutat significa "la boca del gual dels cops", amb "cops" en referència a les antigues batalles de clans que hi van tenir lloc.

## Història

Strokestown fou la seu de les possessions de la família angloirlandesa Mahon del 1671 fins a 1982. El 2 de novembre de 1847 el terratinent i patriarca de la família Major Denis Mahon, fou assassinat per alguns homes locals, inclòs Ciaran Feeney, en un incident que esdevingué famós en aquells anys no sols a Irlanda sinó també a la Gran Bretanya. L'assassinat fou provocat per l'expulsió dels colons famolencs de les terres Mahon durant la Gran Fam Irlandesa de 1845. L'assassinat de Denis Mahon no aturà les eviccions, i uns 11.000 colons foren expulsats de les terres Mahon durant aquell període.

## Curiositats

A la vila hi ha un museu on es commemora la Gran Fam de 1845. Mary Lenahan, d'Elphin Street, Strokestown, avantpassat de Mary McAleese, estava entre les 16 persones registrades en el Strokestown Estate Famine Archive que havien rebut blat gratuïtament el 23 de juny de 1846. L'arxiu fou depositat el novembre de 2008 en el Maynooth Archive and Research Centre de Celbridge, Comtat de Kildare.

## Referències

* ↑ Placenames Database of Ireland
* ↑ Duffy, Peter, The Killing of Major Denis Mahon, HarperCollins, 2007, ISBN 978-0-06-084050-1
* ↑ "President finds ancestral link to past in Famine treasure trove". Irish Independent, 14 novembre 2008, p. 3.

## Enllaços externs

* Museu de la Fam
# Síndrome d'Alpers

La síndrome d'Alpers; també anomenada malaltia d'Alpers Huttenlocher, degeneració progressiva infantil o polidistròfia escleròtica progressiva, és una malaltia degenerativa progressiva del sistema nerviós central que afecta majoritàriament a nins i infants. És un trastorn recessiu autosòmic. També se sap que la síndrome d'Alpers és una encefalopatia espongiforme transmissible causada per un prió. La malaltia deu el seu nom a Bernard Jacob Alpers.

## Presentació

Els primers signes de la malaltia, que inclouen intractables convulsions i desenvolupament anormalment baix, ocorren normalment durant la infantesa, després del primer any de vida i com a màxim fins al cinquè. Els primers símptomes són endarreriment en el desenvolupament, endarreriment mental progressiu, hipotònia, espasticitat que pot conduir a la quadriplegia i demència progressiva. També es pot sofrir sordesa i distròfia òptica, que pot conduir a la ceguesa.

## Tractament

La malaltia no té cura i normalment no hi ha mitjans per frenar la seva progressió. La majoria d'afectats moren durant la primera dècada de vida. La insuficiència hepàtica sol ser la causa de mort, però també pot ser-ho la insuficiència cardiorespiratòria.

## Enllaços externs

* "Alpers' Disease Information Page". Arxivat 2014-10-02 a Wayback Machine. (Website). National Institute of Neurological Disorders and Stroke, U.S. National Institutes of Health.
* "Non-Profit Organization". (Website). Dedicated to research and education for mitochondrial diseases
* "The Nicholas Appeal" Arxivat 2014-05-16 a Wayback Machine. (Website). Non-charitable trust
# Síndrome d'Allgrove

La síndrome de Triple-A, síndrome AAA o síndrome d'Allgrove, és un trastorn congènit autosòmic recessiu rar. En la majoria dels casos, no hi ha antecedents familiars. La síndrome va ser identificada per Jeremy Allgrove i col·legues per primera vegada el 1978. La síndrome implica acalàsia, addisonianisme (insuficiència suprarenal de tipus primari) i alacrímia (insuficiència de les llàgrimes). L'alacrímia sol ser la manifestació més primerenca. Es tracta d'un trastorn progressiu que pot trigar anys a desenvolupar-se per complet.

## Referències

* ↑ «A Novel AAAS Gene Mutation (p.R194X) in a Patient with Triple A Syndrome». Hormone Research, 65, 4, 2006, pàg. 171–176. DOI: 10.1159/000092003. PMID: 16543750.
* ↑ «Triple A Syndrome». Indian Journal of Gastroenterology, 24, 5, 2005, pàg. 217–8. PMID: 16361769.
* ↑ «Triple A syndrome: genotype-phenotype assessment». Clinical Genetics, 63, 5, 2003, pàg. 414–417. DOI: 10.1034/j.1399-0004.2003.00070.x. PMID: 12752575.

## Enllaços externs

* TV3 (2019-12-15). La Marató: l'Estel té la síndrome d'Allgrove. Consulta: 2019-12-17.
# Stebro

Stebro va ser un constructor canadenc de Fórmula 1.
Fundada per John Stevens i Peter Broeker que va ser el pilot que va portar el monoplaça en l'únic Gran Premi que van disputar, el Gran Premi dels Estats Units de la temporada 1963.
En aquest GP, només va poder classificar-se 21è (últim) a 15 segons de la pole, i ja en carrera va assolir un meritori 7è lloc (a 22 voltes), encara que fos pels nombrosos abandonaments que hi va haver.
Amb aquest únic resultat van deixar la F1.
| Any | Equip | Pilot | Nº de GP disputats | GP |
| 1963 | Stebro - Ford | Peter Broeker | 1 | USA |
# Temporada 1958-59 de l'NBA

La temporada 1958-59 de l'NBA fou la 13a en la història de l'NBA. Boston Celtics fou el campió després de guanyar a Minneapolis Lakers per 4-0. Aquest seria el primer dels vuit anells consecutius que aconseguirien els Celtics.

## Classificacions

* Divisió Est
| Equip | V | D | %V | P |
| Boston Celtics C | 52 | 20 | ,722 | - |
| New York Knicks | 40 | 32 | ,556 | 12 |
| Syracuse Nationals | 35 | 37 | ,486 | 17 |
| Philadelphia Warriors | 32 | 40 | ,444 | 20 |
* Divisió Oest
| Equip | V | D | %V | P |
| St. Louis Hawks | 49 | 23 | ,681 | - |
| Minneapolis Lakers | 33 | 39 | ,458 | 16 |
| Detroit Pistons | 28 | 44 | ,389 | 21 |
| Cincinnati Royals | 19 | 53 | ,264 | 30 |
* V: Victòries * D: Derrotes * %V: Percentatge de victòries * P: Diferència de partits respecte al primer lloc
* C: Campió

## Estadístiques

| Categoria | Jugador | Equip | Mitjana/% |
| Punts per partit | Bob Pettit | St. Louis Hawks | 29,2 |
| Rebots per partit | Bill Russell | Boston Celtics | 23,0 |
| Assistències per partit | Bob Cousy | Boston Celtics | 8,6 |
| Percentatge de tirs de camp | Ken Sears | New York Knicks | 49,0 |
| Percentatge de tirs lliures | Bill Sharman | Boston Celtics | 93,2 |

## Premis

* MVP de la temporada
** Bob Pettit (St. Louis Hawks)
* Rookie de l'any
** Elgin Baylor (Minneapolis Lakers)
* Primer quintet de la temporada
** Bob Cousy, Boston Celtics
** Bob Pettit, St. Louis Hawks
** Bill Sharman, Boston Celtics
** Bill Russell, Boston Celtics
** Elgin Baylor, Minneapolis Lakers
* Segon quintet de la temporada
** Paul Arizin, Philadelphia Warriors
** Cliff Hagan, St. Louis Hawks
** Dolph Schayes, Syracuse Nationals
** Slater Martin, St. Louis Hawks
** Richie Guerin, New York Knicks

## Vegeu també

* Draft de l'NBA del 1959
* Playoffs de l'NBA del 1959
# Teodor Làdico i Font

Teodor Làdico i Font (Maó, 6 d'abril de 1825 - 8 de desembre de 1912) fou un comerciant i polític menorquí. Es dedicà al comerç i s'afirmava d'ell que era d'origen grec i que tenia una gran fortuna.

## Biografia

Quan es va produir la revolució de 1868 formà part de la Junta de Govern provisional de les Illes Balears, on va dirigir el diari El Menorquín, de tendència republicana, i fou elegit diputat per Maó a les eleccions generals espanyoles d'abril de 1872 i de 1873. Després de la dimissió de Joan Tutau i Vergés com a ministre d'hisenda, Francesc Pi i Margall el va nomenar ministre l'11 de juny malgrat la seva falta de preparació, però el 28 va dimitir. Per tal de millorar la precària situació de la hisenda republicana, va demanar autorització per l'arrendament de tabacs de les Filipines, i també negocià un emprèstit de 500 milions de pessetes amb els Estats Units.
Després de la restauració borbònica fou nomenat senador per Puerto Rico el 1887-1888 i el 1893-1894.

## Referències

* «Teodor Làdico i Font». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* Biografia a xtec.es
* Fitxa del Congrés dels Diputats (castellà)
* Fitxa del Senat
# Taller d'Arquitectura - Xemeneia Fàbrica Sanson

El Taller d'Arquitectura - Xemeneia Fàbrica Sanson és un edifici del municipi de Sant Just Desvern (Baix Llobregat) que forma part de l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És un edifici on es troba l'estudi de Ricard Bofill, aconseguit en reutilitzar les sitges de formigó de l'antiga fàbrica de ciments Sansón. S'hi realitzaren unes intervencions externes força austeres, on cal remarcar la inspiració "romànica" de les finestres que travessen verticalment les sitges. La seva ubicació enmig de la plantació vegetal li confereix un aspecte romàntic de desconcertant runa, que es recolza a la xemeneia veïna, sageta al cel que estilitza el brutalisme del conjunt.
Entre el Walden 7 i el Taller d'Arquitectura, esdevé la xemeneia industrial de la fàbrica Sansón. Feta de formigó armat, té 92m d'alçada i fou durant força temps la més alta d'Europa d'aquest tipus. De coronació irregular, posseeix una escala de gat per grimpar al cim.

## Història

En el 1921 comença a funcionar la Fàbrica de Ciment Sansón. Els anys 1922, 1929 i 1931 es van realitzar ampliacions de les instal·lacions industrials. Entre el 1975-1976 es rehabilita com a seu del Taller d'Arquitectura.

## Referències

* 1 2 3 «Taller d'Arquitectura - Xemeneia Fàbrica Sanson». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 19 març 2015].
# Sternenberg (França)

Sternenberg (en alsacià Starnebarg) és un municipi francès, situat a la regió del Gran Est, al departament de l'Alt Rin. L'any 2005 tenia 148 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 62 | 87 | 66 | 77 | 105 | 130 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Bernard Sutter | |