OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Rudagüera

Rudagüera és una localitat del municipi d'Alfoz de Lloredo (Cantàbria, Espanya).
La localitat està situada a 4 km de la capital municipal, Novales, i a 70 metres d'altitud sobre el nivell del mar. L'any 2015, Rudagüera tenia 325 habitants.
Els barris que componen la localitat són: Fresnedo, Lloredo i San Pedro.
Eclesiàsticament va pertànyer a l'arxiprestat de Comillas.

## Patrimoni

* Casona de los Pérez Calderon
* Casona de los Señoritos
* Ermita de San Pedro de Rudagüera, en el barri de San Pedro.
* Palacio de Quintana
* Torre Fortaleza

## Referències

* ↑ INE, 2015
* ↑ Zubieta Irún, 2009, p. 222.

## Bibliografia

* Zubieta Irún, José Luis. Geografía histórica de la diócesis de Santander (en castellà). Universidad de Cantabria, 2009. ISBN ISBN 978-8481025231.
# Francisco Javier Mulero Villena

Francisco Javier Mulero Villena (Barcelona, 17 d'agost de 1966) és un exfutbolista català, que jugava de defensa.
Comença a destacar al filial del FC Barcelona, tot i que no arriba a debutar al primer equip. La temporada 90/91 juga amb el Real Burgos a la màxima categoria, tot sumant fins a 36 partits. A l'any següent recala al RCD Mallorca. Al conjunt illenc baixa a Segona Divisió eixa temporada. Roman dos anys a la categoria d'argent amb els mallorquins, sent fix a l'onze inicial.
L'estiu de 1994 retorna a Primera al fitxar per la SD Compostela. Villena militarà sis anys al conjunt gallec, tant en la màxima divisió com a Segona. Combina temporades de titular amb altres que amb prou feines apareix en el camp. Destaca especialment la temporada 95/96, en la qual disputa 39 partits.
Posteriorment, ha militat en altres equips com el Gimnàstic de Tarragona.

## Enllaços externs

* Fitxa de Villena
# Vila de Mònaco

La Vila de Mònaco, de sobrenom la Ròca o simplement la Vila (en occità, Vila de Mónegue; en italià, Moneghe-la Città) és un dels onze barris d'aquesta ciutat estat moderna que és el principat de Mònaco. Antigament, era un municipi.
És la part més antiga del principat, que s'ha guanyat el nom de "la Ròca", ja que és construït sobre la Ròca de Mònaco, un pujolet. Aquest barri agrupa l'essencial de les institucions polítiques del país:
* el Palau de Mònaco
* l'Ajuntament
* el Govern
* el Consell nacional (parlament)
* el Consell comunal
* els tribunals
* la presó

## Història

És en aquest lloc on els foceus de Massàlia (Marsella) van fundar la colònia grega de Monoicos al segle vi aC. Monoicos era associada a Hèrcules, adorat sota el nom d′Hercules Monoecus.
El 10 de juny de 1215, a causa dels continus assetjaments pirates, es construí una fortalesa sobre la Ròca amb l'objectiu de fer-ne una posició estratègica militar i de controlar la regió.
El 8 de gener de 1297, Francesco Grimaldi, descendent d'Òt Canèla, un cònsol de 1133, s'estableix a la fortalesa. Com que disposava d'un petit exèrcit, es disfressà de frare franciscà per penetrar-hi, abans d'obrir les portes als seus soldats. D'aquest episodi en neix el seu malnom, Malici ("que té malícia"). És per això que avui les armes de Mònaco porten dos franciscans armats.
La constitució monegasca de 1911 albirà el principat en tres comunes, però això només durà fins a 1917.

## Turisme

Al nucli antic hi ha la plaça del Palau de Mònaco, el fort d'Antoni (1710), el Museu Oceanogràfic de Mònaco, els jardins de Sant Martin, dels Remparts i del passeig de Santa Barbara, el govern, les fonts i les estàtues de la plaça de Sant Nicolau, la catedral de Mònaco i també té nombroses esglésies i capelles.
* Un guàrdia del palau
* La catedral de Maire de Dieu Immaculada de la Vila
* Una ruel·la (carreró) de la Vila
# Rudakov

El 'Rudakov (en rus: Рудаков) és un estratovolcà que es troba al centre de l'illa d'Urup, a les illes Kurils, Rússia. El seu cim s'eleva fins als 532 msnm. El cràter fa 700 metres d' amplada i conté un llac volcànic de 300 metres d'amplada.

## Referències

* ↑ «Global Volcanism Program | Rudakov» (en anglès). [Consulta: 23 novembre 2021].
# Força d'inserció baixa

La força d'inserció baixa (LIF) és una tecnologia que s'utilitza en els connectors de circuits integrats dissenyats perquè la força necessària per inserir o treure un encapsulat sigui baixa.
Inicialment, els connectors LIF es van dissenyar com una alternativa més barata en comparació amb els connectors de força d'inserció zero (ZIF), per facilitar la programació i prova d'equips. En comparació amb els endolls IC estàndard, aconsegueixen una menor força de fricció entre els contactes del dispositiu i el sòcol, facilitant la inserció i l'extracció del dispositiu, alhora que elimina la necessitat del complex mecanisme que s'utilitza en els endolls ZIF.
Els desavantatges dels connectors LIF són que la força d'adherència entre els contactes és menor i els contactes es poden oxidar més ràpidament i disminuir la vida útil del connector. Amb l'arribada dels canvis freqüents en els processadors de PC, va sorgir la necessitat d'aquests sistemes. Intel va introduir el sistema de socket LIF, en què el processador s'insereix al sòcol, en lloc de fixar-se per una palanca. Aquest tipus de sòcol es va utilitzar per a alguns tipus de 386 i primers 486. Aquest tipus de sòcol s'ha substituït pel sòcol ZIF, tot i que els endolls LIF ara s'utilitzen als discs durs moderns d'1,8".

## Referències

* ↑ «Connector Insertion Force» (en anglès). [Consulta: 28 octubre 2023].
* ↑ «ZIF Definition - What is a ZIF socket?» (en anglès). [Consulta: 28 octubre 2023].
* ↑ «What is LIF (Low Insertion Force)?» (en anglès). [Consulta: 28 octubre 2023].
* ↑ «Zero Insertion Force (ZIF) Sockets | Microprocessor Types and Specifications | InformIT» (en anglès). [Consulta: 28 octubre 2023].
# Villafruela

Villafruela és un municipi de la província de Burgos a la comunitat autònoma de Castella i Lleó. Forma part de la comarca de l'Arlanza.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 341 | 318 | 278 | 255 |
# Olga Martín-Belloso

Olga Martín-Belloso (Calahorra, La Rioja, 8 de juliol de 1960) és una química espanyola especialitzada en ciència i tecnologia dels aliments. És catedràtica a la Universitat de Lleida des de 1992 i fou la primera dona espanyola en formar part de l'Acadèmia Internacional de Ciència i Tecnologia d'Aliments. L'any 2019 fou nomenada presidenta de la Federació Europea de Ciència i Tecnologia dels Aliments.

## Distincions

* Premi ICREA Acadèmia 2009
* Insitute of Food Technology (IFT) Fellow 2015
* Medalla Narcís Monturiol 2018

## Referències

* 1 2 «Olga Martín-Belloso» (PDF) (en castellà). Peña Calagurritana, 2016. Arxivat de l'original el 12 de febrer 2019. [Consulta: 11 febrer 2019].
* ↑ Farreny, Meritxell «25 científiques que has de conèixer». Núvol, 05-02-2019 [Consulta: 11 febrer 2019].
* ↑ «Olga Martín, primera española de la Academia Internacional de Ciencia y Tecnología de Alimentos» (en castellà). La Vanguardia, 26-05-2016. [Consulta: 11 febrer 2019].
* ↑ «Una catedrática de la UdL, la nueva presidenta de la EFFoST» (en castellà). La Vanguardia, 17-01-2019. [Consulta: 11 febrer 2019].
* 1 2 «Medalla Narcís Monturiol per a la catedràtica Olga Martín». Universitat de Lleida, 13-09-2018.
* ↑ «Departament de Tecnologia d'Aliments» (en castellà). Universitat de Lleida, 02-07-2015. Arxivat de l'original el 31 de maig 2019. [Consulta: 11 febrer 2019].
# Miramar (Capellades)

Miramar és una muntanya de 594 metres que es troba entre els municipis de Vallbona d'Anoia i Capellades, a la comarca de l'Anoia.
# Sillago analis

Sillago analis és una espècie de peix de la família Sillaginidae i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 45 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba al nord d'Austràlia (des d'Austràlia Occidental fins a Queensland). També a les costes del sud de Nova Guinea.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Valcalda

Valcalda (friülès Valcjalda) és una de les set valls de la Cjargne, una de les comarques de la província d'Udine (Friül). És disposada en direcció oest-est, i delimitada al Nord pel grup del Crostis (2.251 m), verd de coníferes i pastures, al Sud amb el massís del Monte Arvenis (1.970 m), ric en vgetació. És accessible a l'oest per la Val Degano a Comeglians, mentre que a l'est limita amb Val Bût per Sutrio. Els municipis de la vall són:
* Cercivento (Çurçuvint)
* Ravascletto (Ravasclêt o Monai)
# Rosston (Oklahoma)

Rosston és un poble dels Estats Units a l'estat d'Oklahoma. Segons el cens del 2000 tenia 66 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Rosston tenia 66 habitants, 23 habitatges, i 14 famílies. La densitat de població era de 79,6 habitants per km².
Dels 23 habitatges en un 26,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 43,5% hi vivien parelles casades, en un 4,3% dones solteres, i en un 34,8% no eren unitats familiars. En el 30,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 17,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,87 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,73.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 39,4% tenia menys de 18 anys, un 3% entre 18 i 24, un 21,2% entre 25 i 44, un 28,8% de 45 a 60 i un 7,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 32 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 110,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 39.167 $ i la renda mediana per família de 42.500 $. Els homes tenien una renda mediana de 23.000 $ mentre que les dones 21.250 $. La renda per capita de la població era de 7.297 $. Entorn de l'11,1% de les famílies i l'11,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Rosston». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Rosston». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 10 agost 2010].
# Furia Caninia

La lex Furia Caninia va ser una antiga llei romana que limitava les manumissions que havien fet créixer el nombre de ciutadans romans de vegades amb persones que no s'ho mereixien.
Es va establir sota August l'any 2 aC quan eren cònsols Sext Furi Camil i Luci Canini Gal. La llei establia que pel testament només es podien alliberar fins a cinc esclaus als que en tenien fins a 17, a 9 als que en tenien fins a 29, a 12 els que en tenien fins a 51, a 16 als que en tenien fins a 67, a 25 els que en tenien fins a 129, i en la mateixa proporció fins a donar llibertat a cent, quantitat que no es podia superar encara que es tinguessin més de vint mil esclaus. Si al testament es nomenaven més esclaus alliberats que els que es podia legalment només rebrien la manumissió els primers esmentats fins al nombre legal, i si no s'expressava el seu nom no se n'alliberava cap i quedaven tots esclaus. Va estar vigent fins al temps de Justinià I.

## Referències

* ↑ Puente y Franco, Antonio de; José Francisco Díaz. Historia de las leyes, plebiscitos y senadoconsultos más notables des de la fundación de Roma hasta Justiniano. Madrid: Imprenta de Vicente de Lalama, 1840, p. 60 [Consulta: 28 abril 2022].
# Uston

Uston (en francès Ustou) és un municipi francès del departament de l'Arieja i la regió d'Occitània.

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# SPARK (coet)

SPARK, o Spaceborne Payload Assist Rocket - Kauai, també conegut com a Super Strypi, és un sistema de llançament d'un sol ús dels Estats Units desenvolupat per la Universitat de Hawaii, Sandia i Aerojet Rocketdyne. Va ser dissenyat per situar satèl·lits miniaturitzats en òrbites baixa terrestre i heliosíncrona, és una versió derivada del coet Strypi que va ser desenvolupat en la dècada de 1960 en suport de proves d'armes nuclears. SPARK està sent desenvolupat sota el programa Low Earth Orbiting Nanosatellite Integrated Defense Autonomous System (LEONIDAS), finançat per la Operationally Responsive Space Office del Departament de Defensa dels Estats Units.

## Referències

* ↑ «HawaiiSat-1». eoPortal Directory. Arxivat de l'original el 20 gener 2012. [Consulta: 20 gener 2012].
* ↑ Krebs, Gunter. «SPARK». Gunter's Space Page. Arxivat de l'original el 20 gener 2012. [Consulta: 20 gener 2012].
# O dia das calças roladas

O dia das calças roladas és una novel·la capverdiana publicada en 1982 per Germano Almeida.
El llibre fou publicat per primer cop per Ilhéu Editora. La història tracta d'un relat d'una vaga que va passar a l'illa de Santo Antão.

## Enllaços externs

* O dia das calcas roladas a Editorial Caminho Arxivat 2007-01-10 a Wayback Machine. (portuguès)
* O dia das calças roladas a livrodatero.blogspot.com (portuguès)
# Miramar (Figuerola del Camp)

Miramar és un nucli de població de Figuerola del Camp, a l'Alt Camp. Situat al vessant est de la Serra de Miramar, a uns 670 m d'altitud, s'hi accedeix des de la carretera N-240, entre Valls i Montblanc, o pel GR 7.
El poble va originar-se a l'entorn d'un castell actualment desaparegut. L'estructura original de les cases, i de l'església, era la de construccions de caràcter fortificat, d'esquena a l'exterior, amb els murs disposats com una muralla. Miramar, juntament amb Figuerola, pertanyia al castell de Prenafeta durant els segles XII i xiii.
A finals del segle xiii, el 1271, Berenguer de Puigverd donà aquestes poblacions al monestir de Poblet. Miramar apareix documentat al llarg del segle xiv com a depenent de Poblet. El 1367 Pere el Cerimoniós l'incorporà a la corona, i el 1414 Ferran d'Antequera el tornà a vendre a Poblet.
El lloc de Miramar havia arribat a tenir 162 habitants el 1867, i des del 1857 tenia alcaldia pedània, però al llarg del segle XX es produí un procés constant de despoblament que en l'actualitat ha convertit el poble en un nucli gairebé deshabitat, excepció feta de l'estiu, ja que algunes cases s'han adaptat com a segona residència. Hi ha un refugi de muntanya, i és un centre d'atracció excursionista.
Del castell, que va ser el centre de l'origen del poble, sols en resta, com a únic vestigi, la roca que suporta l'esglesiola que fa una represa a l'altra banda del cementiri abandonat. Amb tot cal tenir en compte que tots els edificis del poble constituïen la defensa amb les seves esquenes a l'exterior, els murs fent de muralla i els portals oberts dins el poblat.
Les cases del poble estan penjades de la muntanya, mirant al mar, d'aquí el seu nom. N'és destacable l'església romànica de Sant Mateu, amb un altar dedicat al patró dels excursionistes, Sant Bernat de Menthon.

## Bibliografia

* Figuerola del Camp Arxivat 2013-07-13 a Wayback Machine.
# Silla del Rey

Silla del Rey és una escultura al carrer Silla del Rey, a la ciutat d'Oviedo (Astúries, Espanya). La Silla del Rey és un banc o canapè de pedra esculpit a 1776 per Manuel Reguera. Inicialment es va instal·lar a l'antiga carretera a Galícia (avui carrer de Fuertes Acevedo), encara que posteriorment es va traslladar a l'avinguda d'Itàlia, al Campo de San Francisco. Aquí va romandre fins a la dècada de 1990, quan l'Ajuntament va decidir tornar a la seva localització original, a la cantonada del carrer Fuertes Acevedo amb el carrer que va batejar l'escultura, Silla del Rey. Està decorat amb la Creu dels Àngels i en el seu suport hi ha una inscripció que indica:
| « | Reinando la magestad-del señor Carlos III-y siendo su Regente-en este Principado- D. Miguel- de Barreda y Yebra-se feneció este paseo-Año de 1776 | » |

## Referències

* 1 2 http://www.vivirasturias.com/quehacer/Oviedo/Qu%C3%A9+hacer%7CPatrimonio+civil%7CEsculturas/es Arxivat 2014-08-11 a Wayback Machine.
* 1 2 http://www.esculturaurbana.com/paginas/oviedo.htm Arxivat 2014-07-17 a Wayback Machine.
# Valbuena de Pisuerga

Valbuena de Pisuerga és un municipi de la província de Palència a la comunitat autònoma de Castella i Lleó (Espanya). Dins de la província, es troba localitzada a la comarca no oficial del Cerrato, o del Cerrato Palentino. La part més destacable d'aquest municipi és l'Església romànica de San Martin De Tours, amb doble campanar i amb vidreres petites.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 92 | 78 | 81 | 68 |
# Furi Camil

Els Furi Camil (llatí: Furii Camilli) foren família romana d'origen patrici de la gens Fúria que portaren el cognomen Camil.
Els personatges principals van ser:
* Marc Furi Camil, tribú amb potestat consular i dictador diverses vegades entre el 403 aC i el 367 aC.
* Espuri Furi Camil, pretor el 367 aC.
* Luci Furi Camil, dictador i cònsol el 349 aC.
* Luci Furi Camil, cònsol el 338 aC.
* Marc Furi Camil, cònsol l'any 8 dC i procònsol el 16.
* Gai Camil, jurista amic de Ciceró.
* Marc Furi Camil Escribonià, cònsol l'any 32.
* Furi Camil Escribonià, senador exilat l'any 52.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Londres: Walton and Maberly, 1841, p. 591.
# Vedat de la Grisa

El Vedat de la Grisa és un paratge, antic vedat de caça, del municipi de Castell de Mur, al Pallars Jussà, a l'antic terme de Mur, en terres del poble de Miravet.
Està situat al nord de la Grisa, a ponent de la Roca de la Quadra i al sud de la Cornassa, sota l'extrem sud-oriental de la Serra del Meüll. Pel seu costat de llevant discorre el Camí de Sellamana.
# Sa Marjal

Sa Marjal era un terreny perimetral al voltant de s'Albufera d'amplada variable conformat per terrenys inundables a l'hivern i secs a l'estiu, llotosos i de mala qualitat, aptes, fonamentalment, per la ramaderia estacional. Tot i que moltes finques pròximes a s'Albufera tenien "marjal", a sa Pobla hi hagué una alqueria musulmana amb aquest nom, que no és citada al repartiment, però si en dates immediatament posteriors, cosa que fa pensar que formava part de la porció reial de l'Albufera.
Una part de sa Marjal fou establerta a colons i la restant passà a integrar una gran comuna de pasturatge de més de 1000 quarterades de terreny, instaurada juntament amb la fundació de la Pobla d'Uialfàs l'any 1300. L'any 1385 el rei Pere el Cerimoniós instaurà la Cavalleria de la Marjal en favor del cavaller Joan de Mora, conservant però els drets de pastura dels poblers. Aquesta concurrència d'interessos fou causa de múltiples conflictes i plets sobre els drets respectius que no finalitzaren fins que, el 1552, el seu darrer posseïdor Antoni Socies del Fangar renuncià a ella.

## Bibliografia

* Marginalia, Marjals d'Huyalfàs (Sa Pobla), Josep Obrador Socies, sa Pobla 1987

## Enllaços externs

* «El último molino de la ´marjal´ inicia la cuenta atrás» (castellà), Diario de Mallorca, 27 de desembre de 2007
# Octàedre

Un octàedre o octaedre (ambdues variants són acceptades); del llatí octaedros, i del grec oktáedros) és un poliedre compost de vuit cares, sis vèrtexs i dotze arestes. Un octàedre regular és un sòlid platònic compost de vuit cares, cada una de les quals és un triangle equilàter quatre de les quals es troben en cada vèrtex. L'octàedre regular és una classe especial d'antiprisma triangular i de bipiràmide quadrada.

## Octàedre regular

Fórmules de l'àrea ($A$) i volum ($V$) de l'octàedre regular amb arestes de longitud $L$:
    $A=L^{2}\cdot 2{\sqrt {3}}\approx L^{2}\cdot 3.464101615$
    $V=L^{3}\cdot {\frac {\sqrt {2}}{3}}\approx L^{3}\cdot 0.4714045208$
L'altura (longitud de la major diagonal del políedre) és
    $H=L\cdot {\sqrt {2}}\approx L\cdot 1.414213562$

## Referències

* ↑ «Octàedre». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia.
* 1 2 Llopis, J. «Àrea i volum de l'octàedre regular» (en castellà). Matesfacil. ISSN: 2659-8442 [Consulta: 9 setembre 2020].
# Molotitsi

Molotitsi (en rus: Молотицы) és un poble de l'óblast de Vladímir, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 1.192 habitants. Pertany al districte municipal de Múrom.

## Referències

* ↑ Серёгин А. П. Флора Владимирской области: конспект и атлас. — Тула: Гриф и К, 2012. — 620 с.
* ↑ «В.Г. Добронравов. Историко-статистическое описание церквей и приходов Владимирской епархии: Вып. 4: Меленковский, Муромский, Покровский и Судогодский уезды. - 1897». Arxivat de l'original el 2018-05-09.
# Sillago argentifasciata

Sillago argentifasciata és una espècie de peix de la família Sillaginidae i de l'ordre dels cipriniformes que es troba a Palawan (Filipines).

## Referències

* ↑ ITIS
* ↑ FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Vincent-Froideville

Vincent-Froideville és un municipi nou francès, situat al departament del Jura i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. La seu administrativa és Vincent. Es va crear l'1 d'abril de 2016 per la fusió de Froideville i Vincent.