# Llengües magdalèniques

Les llengües magdalèniques formen la branca més meridional de les llengües txibtxa, parlades a Colòmbia i Veneçuela.

## Classificació

Les llengües magdalèniques es divideixen en dos grans grups:
    1. Magdalènic meridional
       a. Llengües cundicocúyiques
         * Muisca
         * Duit
       b. Tunebo (U'wa)
         * Occidental 700 (1998)
         * Central 2.500 (2000)
         * Barro Negro 300 (1981)
         * Angosturas 50 (2009)
       c. Barí 5.390 (2001)
    2. Magdalènic septentrional
       a. Llengües arhuaques
          a1.Kogui 11.000 (2007)
          a2. Llengües arhuàciques orientals-meridionals
             i.Llengües arhuàciques orientals
               * Damana (wiwa o malayo) 1.920 (2001); 6.600 (2010)
               * Atanque (kankui o kankuamo)†
             ii.Ica 14.800 (2001)
       b.Chimila 2.000 (2006)
Alguns autors prefereixen considerar al chimila i al barí com a branques independents pel que divideixen les llengües magdalèniques en quatre branques: cundiocúyica, arhácica, chimila i barí.

## Descripció lingüística
### Comparació lèxica

Els numerals en diferents varietats magdaléniques són:
    GLOSSA Septentrional Meridional PROTO- MAGDALÈNIC PROTO- ARHUAC Chimila Muisca clàssicTuneboBarí '1'*ekwatiːɁteataubistiitóp ? '2'*móugatiːɁmuʰnaboʦabukáiissámi*ᵐbúka '3'*máigwatiːɁmaʰnamikabaibiténtkou*ᵐbai '4'*maʔkáiwaᵐbriːɁɟeːɁemuikabakáiintó akóu*ᵐbakái '5'*atigwahycsaesíkobá*-tikʷ- '6'*teingwataterai*ter- '7'*kugwakuhubkwakukuí*kuku- '8'*abiwasuʦaabi*abi- '9'*ikawaakaestari ? '10'*ugwahubčihikaukasi*ukʷa-

## Referències

* ↑ Ethnologue report for language code - Tunebo, Western
* ↑ Ethnologue report for language code - Tunebo, Central
* ↑ Ethnologue report for language code - Tunebo, Barro Negro
* ↑ Ethnologue report for language code - Tunebo, Angosturas
* ↑ Ethnologue report for language code - Barí
* ↑ Ethnologue report for language code - Kogi
* ↑ Ethnologue report for language code - Malayo
* ↑ "Un poco más de la mitad de la población wiwa habla bien la lengua damana" Arxivat 2010-03-27 a Wayback Machine.. Ministerio de Cultura de Colombia. 24 de febrero de 2010. Consultado el 9 de junio de 2012.
* ↑ Ethnologue report for language code - Arhuaco
* ↑ Ethnologue report for language code - Chimila
* ↑ «Chibchan numerals». Arxivat de l'original el 2011-05-11. [Consulta: 26 gener 2014].
* ↑ Chibchan Numerals (Mark Rosenfelder)

## Bibliografia

* Constenla Umaña, Adolfo. 1981. Comparative Chibchan Phonology. (Ph.D. dissertation, Department of Linguistics, University of Pennsylvania, Philadelphia). «Enllaç».
* Constenla Umaña, Adolfo. Las lenguas del Área Intermedia: Introducción a su estudio areal. San José, C.R.: Editorial de la Universidad de Costa Rica, 1991.
* Constenla Umaña, Adolfo «Sobre el estudio diacrónico de las lenguas chibchenses y su contribución al conocimiento del pasado de sus hablantes». Boletín del Museo del Oro, 38-39, 1995. Arxivat de l'original el 2009-09-09. p. 13-56 [Consulta: 26 gener 2014]. Arxivat 2009-09-09 a Wayback Machine.
* Constenla Umaña, Adolfo «Acerca de la relación genealógica entre las lenguas lencas y las lenguas misumalpas». Revista de Filología y Lingüística de la Universidad de Costa Rica, 28, 2002. p. 189-206.
* Constenla Umaña, Adolfo «¿Existe relación genealógica entre las lenguas misumalpas y las chibchenses?». Estudios de Lingüística Chibcha, 24, 2005. p. 7-85.
* Constenla Umaña, Adolfo «Estado actual de la subclasificación de las lenguas chibchenses y de la reconstrucción fonológica y gramatical del protochibchense». Estudios de Lingüística Chibcha, 27, 2008. p. 117-135.