OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Ahmad al-Bakkai al-Kunti

Ahmad al-Bakkai al-Kunti (Azawad 1803 – Timbuctu 1865) fou un líder religiós i polític maure/moro (àrab beduí-amazic, arabòfon) de l'Àfrica occidental, marabut dirigent de la zawiya dels Bakkiyya i xeic de la tribu kanata.
A la meitat del segle xix va negociar amb Ahmadu Lobbo i va obtenir el control de Timbuctu pagant un tribut. El setembre de 1853 va rebre l'explorador Heinrich Barth, amb qui va fer amistat, i es va enfrontar a Lobbo quan aquest va dictar una fatwa per arrestar o matar Barth com a cristià i enemic de l'islam. Ahmad va rebutjar la fatwa perquè Barth no era un dhimmi (un cristià subjecte al govern d'un musulmà) ni un enemic de l'islam, sinó un ciutadà d'un país amic com la Gran Bretanya. La disputa va arribar lluny i Ahmad fins i tot va negar a Lobbo el dret de declarar la gihad i el va considerar com "el governant d'unes quantes cabanes a la perifèria del món islàmic". Fou un dels darrers xeics dels kanata i de la bakkakiyya o bakkiyya (branca de la kadiriyya). La seva voluminosa correspondència aporta una detallada visió de la política i la religió al segle xix a l'Àfrica occidental. El 1862 els fulbes de Masina foren derrotats per al-Hadjdj Umar fundador de l'anomenat imperi Toucouleur, i Ahmad al-Bakkai es va erigir en el defensor de la independència de Timbuctú. Poc després Umar va conquerir Timbuctú i la va saquejar però Ahmad es va aliar als fulbes (o peuls) que es van revoltar dirigits per Balobo, germà de l'executat rei de Masina, i junts van assetjar la capital Hamdallahi durant 8 mesos; quan la gana va fer impossible la resistència, Umar va fer cremar la ciutat i es va refugiar als penya-segats de Bandiagara, on abandonat pels seus partidaris, va morir misteriosament, fent saltar una càrrega d'explosiu (1864). Ahmad va morir el 1865 però els maures kanata de la bakkakiyya o kadiriyya van seguir dominant Timbuctú fins a l'arribada dels francesos el 1893, quan es van retirar cap a l'Azawad.

## Bibliografia

* Heinrich Barth, Narrative of a Mission to Central Africa. Londres 1857-58
* Albert Adu Boahen, Britain, the Sahara and the Western Sudan 1788 to 1861. Oxford 1964
* John Esposito, The Oxford Dictionary of Islam
* Enciclopèdia de l'Islam, X, 545
# Abdal Beg

Abdal Beg Debe Dhu l-Kadr fou un dels set principals emirs kizilbaixis que a la mort de Sultan Ali el 1493 van seguir al seu germà petit Ismail cap a Lahidjan (perseguit pels Ak Koyunlu), i el van elevar a mestre de l'orde safàvida. Abdal va lluitar al costat d'Ismail a les campanyes a Xirvan i contra el ak koyunlu Alwand, i estava present quan Ismail fou proclamat xa a Tabriz, que va suposar l'establiment de la dinastia safàvida. En el govern safàvida va rebre l'encàrrec de perseguir als que havien participat en la batalla del 1588 en la qual el pare d'Ismail, Shaykh Haydar, havia mort. El 1509 se li va retirar el rang per raons desconegudes i els seus soldats (laskar) i els feus (olka) de Qazwin, Sawudj Bulagh, Khwar i Rayy foren transferits a Zaynal Beg Shamlu; fou al mateix temps que un altre dels caps kizilbaixis i partidari des del principi dels safàvides, Ḥosayn Beg Lala, també va perdre el rang i feus. El 1510 participà en la campanya contra els uzbeks al Gran Khorasan i fou nomenat governador de la ciutat de Merv i rodalia quan aquesta fou conquerida; el 1513 va rendir la ciutat i va fugir mentre Nadjm-i Thani feia campanya contra els uzbeks; fou castigat per covardia, vestit de dona i passejat en ruc. Ja no torna a ser esmentat.

## Bibliografia

* R. M. Savory, The Principal Officers of the Ṣafawid State during the Reign of Ismail I (1501-1524), 1960
# Acipenser multiscutatus

Acipenser multiscutatus és una espècie de peix pertanyent a la família dels acipensèrids.

## Hàbitat

És un peix d'aigua dolça, salabrosa i marina; demersal; anàdrom i de clima temperat.

## Distribució geogràfica

Es troba al Pacífic nord-occidental: el Japó.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Linnaeus, C., 1758. Systema naturæ per regna tria naturæ, secundum classes, ordines, genera, species, cum characteribus, differentiis, synonymis, locis. Tomus I. Editio decima, reformata. - pp. (1-4), 1-824. Holmiæ. (Salvius). «Göttinger Digitalisierungszentrum: Seitenansicht». [Consulta: 7 juliol 2012].
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Tanaka, S., 1908. Notes on some Japanese fishes, with descriptions of fourteen new species. J. Coll. Sci. Imp. Univ. Tokyo v. 23 (art. 7): 1-54, Pls. 1-4.
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 3 «Acipenser multiscutatus» (en anglès). Fishbase.
* ↑ Bemis, W.E., E.K. Findeis i L. Grande, 1997. An overview of Acipenseriformes. Environ. Biol. Fish. 48:25-71.
* ↑ Masuda, H.; Amaoka, K.; Araga, C.; Uyeno, T.; Yoshino, T. 日本産魚類大図鑑 (Enciclopèdia japonesa del peix) (en japonès). 1. 東海大学出版会 (Tokai University Press), 1984. ISBN 9784486050544.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Abdellah Medjadi Liegeon

Abdellah Medjadi Liegeon (àrab: عبد الله ليوجيون) (Orà, 13 de desembre de 1957) és un exfutbolista algerià de la dècada de 1980.
Fou internacional amb la selecció d'Algèria amb la qual participà en la Copa del Món de futbol de 1986. Pel que fa a clubs, destacà a AS Monaco i RC Strasbourg.

## Referències

* ↑ Profile racingstub
* ↑ Abdellah Medjadi Liegeon a National-Football-Teams.com (anglès)
# Algansea tincella

Algansea tincella és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids que es troba a Mèxic.

## Referències

* ↑ FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Cuvier, G. & A. Valenciennes. 1844. Histoire naturelle des poissons. Tome dix-septième. Suite du livre dix-huitième. Cyprinoïdes. Hist. Nat. Poiss. v. 17: i-xxiii + 1-497 + 2 pp., Pls. 487-519.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4. .
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Lyons, J., G. González-Hernandéz, E. Soto-Galera i M. Guzmán-Arroyo, 1998. Decline of freshwater fishes and fisheries in selected drainages of west-central Mexico. Fisheries 23(4):10-18.
* McAllister, D. E. A working list of fishes of the world (en anglès). Museu Nacional de Ciències Naturals, 1987.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Agrupació de Cadenes Hoteleres

L'Agrupació de Cadenes Hoteleres (fins al 2004, Agrupació de Cadenes Hoteleres de Balears) és una entitat fundada el 1977 per les cadenes hoteleres més importants de les Illes Balears. Entre els membres, hi ha Riu Hotels & Resorts, Barceló Hotels, Iberostar Hotels & Resorts, Globalia i Sol Melià Hoteles.

## Presidents

* 1977-1980: Gabriel Barceló Oliver (Hotels Barceló)
* 1980-1982: José Lorenzo Mulet Sans (Hotels Barceló)
* 1982-1983: Joan R. Pol Mercadal (Hoteles Agrupados)
* 1983-1985: Antonio Neira Sánchez (Thomson Ibérica)
* 1985-1990: Miquel Capó Oliver (Sur Hotels)
* 1990-1994: Joan Palou Cañellas (Royaltur)
* 1995-2002: Miguel Angel Fornés Nombela (Barceló Hotels & Resorts)
* 2002-2004: Miquel Amengual Cifre (Mac Hoteles)
* 2004-2007: Francisco Miralles Fornés (THB Hotels)
* 2007-2010: Aurelio Vázquez Villa (Iberostar)
* 2010-2014: Margarita Ramis Fornés (Grupotel)
* 2014-actualitat: Simón Pedro Barceló Vadell (Hotels Barceló)

## Referències

* 1 2 Fehm.info Arxivat 2007-09-06 a Wayback Machine. (castellà)
* ↑ Cadeneshoteleres.org Arxivat 2009-05-05 a Wayback Machine. (castellà)
* ↑ Cadeneshoteleres.org Arxivat 2009-05-07 a Wayback Machine. (castellà)
* ↑ «LRI - La Agrupación de Cadenas Hoteleras elige hoy a Aurelio Vázquez su nuevo presidente en el Hotel Pueblo Park Barceló». Arxivat de l'original el 2008-09-15. [Consulta: 19 juliol 2012].
* ↑ http://www.arabalears.cat/balears/Simon-Pedro-Barcelo-Cadenes-Hoteleres_0_1214278757.html

## Enllaços externs

* Web oficial Arxivat 2009-02-09 a Wayback Machine. (castellà)
# Altavilla Monferrato

Altavilla Monferrato és un municipi situat al territori de la província d'Alessandria, a la regió del Piemont (Itàlia). Pertanyen al municipi les frazioni de Casazze, Cittadella i Franchini.
Altavilla Monferrato limita amb els municipis de Casorzo, Felizzano, Fubine, Montemagno, Viarigi i Vignale Monferrato.
* Ajuntament
* Església de Sant Giulio
# Altaveu piezoelèctric

Un altaveu piezoelèctric és un tipus d'altaveu basat en les propietats dels cristalls piezoelèctrics (polièster o ceràmica), que es deformen quan se'ls aplica una tensió entre les seves cares i que actuant com a transductor electroacústic és utilitzat per a la reproducció de so. Tot i que la seva resposta és òptima a l'hora de reproduir altes freqüències, resulten incapaços de reproduir rangs de baixa freqüència.

## Vegeu també

* Micròfon piezoelèctric
* Micròfon
# Alamal SC Atbara

L'Alamal SC Atbara (àrab: الأمل عطبره, al-Amal ʿAṭbara) és un club de futbol sudanès de la ciutat d'Atbara.

## Palmarès

* Lliga d'Atbara
** 2001, 2002

## Referències

* ↑ Team profile – Goalzz.com
* ↑ Lliga de Sudan 2007 a rsssf
# Alcman

Alcman (en grec antic Ἀλκμάν), és el nom laconi del poeta que era anomenat pels atenencs Alcmeó (Ἀλκμαίων). Va ser el principal poeta líric espartà. És el representant més antic del cànon que van establir els estudiosos d'Alexandria en la selecció dels Nou poetes lírics. És conegut pel seu nom laconi, perquè la majoria de poemes d'ell que ens han arribat estan escrits en dialecte espartà.
Va néixer a Sardes a Lídia fill de Dames o Titaros. Va viure a Lacònia com esclau d'Agèsides que en va descobrir el geni i el va emancipar. Aviat es va distingir com a poeta. En aquella època un poeta era també un mestre del cor, un instructor del cor que havia de cantar els seus poemes. Els fragments i les poesies conservades testimonien la relació d'Alcman amb la noblesa espartana i amb les cases reials. Els seus poemes es cantaven i ballaven durant les grans festivitats lacedemònies. La seva poesia segueix la tradició poètica grega, seguidora d'Homer, i hi ha fragments d'Alcman que desenvolupen temes de la Ilíada i l'Odissea. Però també la seva poesia parla de la cultura espartana de l'època, l'aspecte no guerrer de la societat: la religió, el culte als déus i els mites. Una gran part de la seva poesia tenia contingut eròtic. Va viure al segle VII aC i era gran quan va morir, perquè en un fragment conservat ironitza sobre ell mateix dient que, vell com és, no pot seguir les evolucions ràpides del cor i ha de renunciar al seu paper de director dels cants.

## Referències

* ↑ Rodríguez Adrados, Francisco. Lírica griega arcaica. Madrid: Gredos, 1980, p. 127-134. ISBN 8424935462.
# Chenab

El Chenab —ਚਨਾਬ en panjabi:, चनाब en hindi:, چناب en urdú, literalment «riu de la Lluna», chan = 'lluna', aab = 'riu'; el seu nom clàssic fou Acesines — és un dels principals rius de Panjab, format per la confluència del riu Chandra i el riu Bhaga a Tandi. Neix a Himachal Pradesh, passa per Caixmir i baixa fins a la plana del Panjab; se li uneix el Jhelum a Trimmu, i després el Ravi; i s'uneix al Sutlej prop de Uch Sharif formant el Panjnad o Cinc rius (el cinquè és el riu Beas). Finalment, el Chenab desaigua a l'Indus a Mithankot, al Pakistan. D'acord amb el tractat amb l'Índia, les aigües del riu foren concedides a Pakistan.
L'estiu del 326 aC, l'exèrcit d'Alexandre el Gran era a la vora d'aquest riu. Creuar-lo fou difícil a causa de la força de l'aigua; l'amplada era d'uns 3 km. El riu passava antigament pel lloc de la moderna Lahore, on alguns situen la capital del rei Porus, l'enemic d'Alexandre el Gran; més probablement, el riu formava el límit oriental del regne; el riu Hidaspes (Jhelum) formava el seu límit occidental.

## Vegeu també

* Maghiana.
* Rechna Doab.
# Lythrurus atrapiculus

Lythrurus atrapiculus és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 6,5 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Nord-amèrica.

## Referències

* ↑ Jordan D. S. 1876. Class V.--Pisces. (The fishes.) Pp. 199-362. A: Manual of the vertebrates of the northern United States, including the district east of the Mississippi River and north of North Carolina and Tennessee, exclusive of marine species. Chicago, Estats Units. Manual Vertebrates.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Page, L. M.; Burr, B. M. A field guide to freshwater fishes: North America north of Mexico (en anglès). Houghton Mifflin Company, 1991. ISBN 0-395-35307-6.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* McAllister, D. E. A working list of fishes of the world (en anglès). Museu Nacional de Ciències Naturals, 1987.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Robins, C.R., R.M. Bailey, C.E. Bond, J.R. Brooker, E.A. Lachner, R.N. Lea i W.B. Scott, 1991. Common and scientific names of fishes from the United States and Canada. Am. Fish. Soc. Spec. Pub. (20):183 p.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Restes prehistòriques de s'Àguila - Puig d'Escorca

Les restes prehistòriques de s'Àguila - Puig d'Escorca és un jaciment arqueològic situat al puig d'Escorca, en una segregació de la possessió de s'Àguila, al municipi de Llucmajor, Mallorca.
En aquest jaciment s'hi troba una naveta d'habitació del qual només en queden algunes pedres de la seva filada del fonament. Les seves dimensions són 11,0 m de llargària per 5,6 m d'amplària màxima al centre. La cambra té 9,1 m de llargària per 3,4 m d'amplària.

## Referències

* ↑ Font, B. Història de Llucmajor. Volum 1. Palma: Ajuntament de Llucmajor, 1973, p. 50. ISBN 84-500-5970-4.
# Coryphaenoides nasutus

Coryphaenoides nasutus és una espècie de peix de la família dels macrúrids i de l'ordre dels gadiformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 47 cm de llargària total.

## Hàbitat

És un peix d'aigües profundes que viu entre 625-1180 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba des del nord del Japó fins al mar de la Xina Oriental.

## Referències

* ↑ «Coryphaenoides nasutus». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Cohen, D.M., T. Inada, T. Iwamoto i N. Scialabba 1990. FAO species catalogue. Vol. 10. Gadiform fishes of the world (Order Gadiformes). An annotated and illustrated catalogue of cods, hakes, grenadiers and other gadiform fishes known to date. FAO Fish. Synop. 10 (125). 442 p.
* ↑ Masuda, H.; Amaoka, K.; Araga, C.; Uyeno, T.; Yoshino, T. 日本産魚類大図鑑 (Enciclopèdia japonesa del peix) (en japonès). 1. 東海大学出版会 (Tokai University Press), 1984. ISBN 9784486050544.
* ↑ Huang, Z., 2001. Marine species and their distribution in China's seas. p. 404- 463. Vertebrata. Smithsonian Institution, Florida, Estats Units. 598 p.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Geistdoerfer, P. 1986. Macrouridae. p. 644-676. A P.J.P. Whitehead, M.-L. Bauchot, J.-C. Hureau, J. Nielsen i E. Tortonese (eds.) Fishes of the north-eastern Atlantic and the Mediterranean. UNESCO, París. Vol. 2.
* Geistdoerfer, P. 1990. Macrouridae. p. 541-563. A J.C. Quero, J.C. Hureau, C. Karrer, A. Post i L. Saldanha (eds.) Check-list of the fishes of the eastern tropical Atlantic (CLOFETA). JNICT, Lisboa; SEI, París; i UNESCO, París. Vol. 2.
* Helfman, G., B. Collette i D. Facey: The Diversity of Fishes. Blackwell Science, Malden, Massachusetts (Estats Units), 1997. ISBN 1405124946.
* Iwamoto, T. 1999. Order: Gadiformes. Macrouridae (sometimes Coryphaenoididae, Bathygadidae, Macrourididae, Trachyrincidae, in part, in literature). p. 1986-1992. A K.E. Carpenter i V.H. Niem (eds.) FAO species identification guide for fishery purposes. The living marine resources of the WCP. Vol. 3. Batoid fishes, chimaeras and bony fishes part 1 (Elopidae to Linophrynidae). FAO, Roma.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319. ISBN 0471250317.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158. ISBN 0356107159.
# Campionat d'Àustria amateur

El campionat d'Àustria amateur fou una competició futbollística disputada a Àustria, durant els anys 1929 i 1937. Apareguda poc després de la instauració del professionalisme (establert bàsicament a la capital Viena), aquesta competició permeté als clubs amateurs austríacs dels diferents estats federals competir en un campionat nacional. La competició es disputava en sistema d'eliminatòries.

## Historial

* 1929: Grazer AK
* 1930: Kremser SC
* 1931: Linzer ASK
* 1932: Grazer AK
* 1933: Grazer AK
* 1934: Sturm Graz
* 1935: Badener AC
* 1936: 1. Wiener Neustädter SC
* 1937: Post SV Wien

## Referències

* ↑ «Austria - Amateur Championship». [Consulta: 8 març 2022].
# Alexandre (pel·lícula)

Alexandre (títol original en anglès: Alexander) és una pel·lícula èpica del 2004 basada en la vida d'Alexandre el Gran. Va ser dirigida per Oliver Stone, amb Colin Farrell de protagonista. El guió de la pel·lícula era basada en una part del llibre Alexandre el Gran, escrit als anys 70 per Robin Lane Fox de la Universitat d'Oxford. La pel·lícula fou doblada al català.
La pel·lícula va fer el ridícul després de llançar-se als Estats Units, recaptant només 34 milions de dòlars, quan la producció va costar 155 milions de dòlars. Tanmateix, li va anar millor en la seva trajectòria internacional, obtenint un total d'ingressos de 132 milions de dòlars a l'estranger.
Les dues primeres versions del DVD d'Alexander el Gran (el muntatge del director i la versió estrenada als cinemes) van vendre unes 3.5 de còpies als Estats Units. La tercera versió d'Oliver Stone, Alexander Revisited: The Final Cut (2007) va vendre un milió de còpies.

## Argument

La pel·lícula està basada en la vida d'Alexandre el Gran, rei de Macedònia, qui va conquerir Anatòlia, Egipte, Pèrsia i una part de l'Índia Antiga. S'hi mostren alguns moments clau de la joventut d'Alexandre, la seva invasió del poderós Imperi Persa i la seva mort. També explica els seus primers anys, incloent-hi la seva difícil relació amb el seu pare Filip II de Macedònia, la seva tensió amb els sentiments vers la seva mare Olímpia, la unificació de les ciutats estat i els dos regnes grecs (Macedònia i Epir) sota la Lliga hel·lènica, i la conquesta de l'Imperi Persa el 331 aC. També s'hi expliquen els seus plans de reforma per a l'imperi i els intents que va fer per arribar la fi del món conegut.

## Dates d'estrena i recepció

El 24 de novembre de 2004, Alexander es va estrenar a 2.445 locals i va guanyar 13.687.087 dòlars el mateix cap de setmana inicial, ocupant el sisè lloc a la taquilla nord-americana i el segon entre els nous llançaments de la setmana. Al tancar l'1 de febrer de 2005, la pel·lícula va obtenir 34.297.191 dòlars nacionals i 133.001.001 dòlars a l'estranger per un total mundial de 167.298.192 dòlars. A partir d'un pressupost de 155 milions de dòlars, la pel·lícula fou una bomba de taquilla.

## Referències

* ↑ «"Alexandre": la llegenda més gran de tots els temps». CCMA.cat, 18-06-2019. [Consulta: 20 juny 2019].
* 1 2 «Boxofficemojo.com». Alexander Box Office Gross. Arxivat de l'original el 15 de Juny 2006. [Consulta: 2006].
* ↑ «Stone revisits Alexander in new version» (en anglès). Arxivat de l'original el 2008-12-21. [Consulta: 27 gener 2013].
* ↑ Bowra, C.M., [1957] (1994), The Greek Experience, Londres: Phoenix Books, Orion Books Ltd, ISBN 1-85799-122-2, p. 9.
* ↑ «Weekend Box Office Results for November 26–28, 2004». Box Office Mojo. Amazon.com, 30-11-2004. [Consulta: 9 desembre 2016].
* ↑ Waxman, S., 2004. Breaking Ground With a Gay Movie Hero. The New York Times, [internet] 20 November. Available at NYtimes.com. Retrieved 5 January 2010.
* ↑ Bowles, S., 2004. Alas, fortune did not favor 'Alexander'. USA Today, [internet] 28 November. Available at USAtoday.com, Accessed 5 January 2010. Archived at
Viccionari
# Alcohol polivinílic

Un alcohol polivinílic són fibres de polímers per polimerització de cadenes rectilínies de composts de vinil amb, almenys, un 85% en pes d'alcohol vinílic o actetat vinílic (Iwakuni, Jodin, Synthofil, Yeranite).

## Referències

* ↑ «Alcohol polivinílic». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Agra (desambiguació)

«Agra» té aquests significats:
* Província d'Agra, província (subah) de l'Imperi Mogol.
* Divisió d'Agra, antiga divisió administrativa a l'Índia Britànica i moderna divisió d'Uttar Pradesh a l'Índia.
* Districte d'Agra, districte de l'Índia Britànica i de l'estat d'Uttar Pradesh a l'Índia independent.
* Tahsil d'Agra, subdivisió del districte d'Agra.
* Presidència d'Agra, efímera entitat que va existir de 1833 a 1835 substituint les Províncies Cedides i Conquerides i substituïda per les Províncies del Nord-oest.
* Agra, ciutat de l'Índia, capital del districte i tahsil d'Agra.
* Canal d'Agra.
* Fort d'Agra.
* Agra Barkhera, thakurat (senyoriu) de l'agència de Bhopal.
* Agra (fusta), fusta odorífera que es produeix a l'illa de Hainan a la Xina.
* Agra (escarabat), coleopter de la família dels escarabats.
* Agra (Kansas), ciutat al comtat de Philipps, a Kansas.
* Agra (Oklahoma), ciutat al comtat de Lincoln, a Oklahoma.
* Agra, poble de l'Índia al districte de Khulna.
* Agra, poble de Lesbos a Grècia.
* Agra, poble de la província de Varese a Itàlia.
* Agra, antic municipi suís avui a Collina d'Oro.
* Agra, poblet de Susiana a la riba del Tigris.
* Agra, poblet de la península d'Aràbia, a la costa del Golf d'Akaba.
* Agra, llogaret del municipi de Boqueixón (La Corunya).
* Agra, llogaret del municipi de Cee (La Corunya).
* Agra, llogaret del municipi d'Oleiros (La Corunya).
* Agra, llogaret del municipi d'Oza dos Ríos (La Corunya).
* Agra, llogaret del municipi de Padrenda (Ourense).
* Agra, llogaret del municipi d'Hellín (Albacete).
* Agra, llogaret del municipi de Povon de Lanhoso (feligresia de Carreia, Portugal).
* Agra, llogaret del municipi de Villa Verde (feligresia d'Escariz, Portugal).
* Agra, llogaret del municipi de Santo Thyrso (feligresia de Paheira, Portugal).
* Agra, llogaret del municipi de Sé (feligresia de Lamego, Portugal).
* Agra, llogaret del municipi de Lamego (feligresia de Vimieiro, Porugal).
* Agra, llogaret del municipi de Vieira (feligresia de Rossas, Portugal).
* Agra, llogaret del municipi d'Amarante (feligresia de Feigueiró, Portugal).
* Agra, llogaret del municipi de Santo Thyrso (feligresia de Campo, Portugal).
* Riu Agra, riu de la província de San Jose a Costa Rica.
* La Agra, llogaret a la província d'Ourense.
Viccionari