OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Johann Jakob Rebstein

Johann Jakob Rebstein (1840-1907) va ser un matemàtic suís, especialitzat en geodèsia i agrimensura.
Rebstein, fill d'un hostaler, va fer els seus estudis primaris a la seva localitat natal i els secundaris a l'escola tècnica de Winterthur. El 1857 es va matricular al Politècnic de Zuric, en el que es va graduar tres anys després. L'any següent va completar estudis a París, al Collège de France i els anys següents va ser professor de física i matemàtiques a Frauenfeld fins al 1877.
El 1877, en tornar a Zuric, va ser professor a l'escola cantonal, fins al 1889 en què va ser nomenat professor adjunt del Politècnic de Zuric. El 1898 va passar a ser professor titular fins poc temps abans de la seva mort el 1907.
Rebstein és recordat pels seus treballs en geometria i agrimensura. Va ser tècnic en cap del cadastre del Cantó de Turgòvia i del de les ciutats de Zúric, Sankt Gallen i Lucerna. A part d'un llibre de text de geometria i ús del teodolit, la majoria dels seus treballs son informes cartogràfics i/o cadastrals, com el seu Die kartographie der Schweiz in ihrer historischen entwicklung dargestellt (La cartografia de Suïssa i el seu desenvolupament històric) (1883).

## Referències

* ↑ Eminger, 2015, p. 130.
* ↑ Kobold, 1982, p. 12.
* ↑ Carosio, 2009, p. 4-5.
* ↑ Eminger, 2015, p. 132.
* ↑ Eminger, 2015, p. 133.

## Bibliografia

* Carosio, Alessandro. Das Institut für Geodäsie und Photogrammetrie der ETH Zürich von 1855 bis 2008 (en (alemany)). Zürich: Bericht, 2009. ISBN 978-3-906467-88-7.
* Eminger, Stefanie Ursula. Carl Friedrich Geiser and Ferdinand Rudio: The Men Behind the First International Congress of Mathematicians (en (anglès)). University of St Andrews (Tesi doctoral), 2015.
* Kobold, Fritz «Entstehung und Entwicklung des Institutes für Geodäsie und Photogrammetrie 1855-1974» (en (alemany)). Mitteilungen, Vol. 32, 1982. DOI: 10.3929/ethz-a-000281628.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Johann Jakob Rebstein» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland. (anglès)
# Joan Boix Bofarull

Joan Boix Bofarull (Barcelona, 1897 - valor desconegut) fou un futbolista català de la dècada de 1910. Va néixer a Barcelona el 1897 on també va morir amb més de 90 anys. Va viure a l'Eixample i a Gràcia.

## Trajectòria

Va jugar al FC Barcelona entre 1915 i 1919, participant en l'obtenció d'un campionat de Catalunya la temporada 1919. També fou directiu del club entre 1915 i 1916, i entre 1919 i 1920. Va jugar un partit amb la selecció de Catalunya l'1 de novembre de 1915, enfront de la selecció de Guipúscoa.

## Palmarès

* Campionat de Catalunya de futbol: 1918-19

## Referències

* 1 2 Toni Closa; Josep Pablo, José Alberto Salas i Jordi Mas. Gran diccionari de jugadors del Barça. Editorial Base, 2015. ISBN 978-84-16166-62-6.
* ↑ «Vascos y catalanes». La Vanguardia, 02-11-1915. [Consulta: 20 gener 2014].
# Jaume Ribera i Frontera

Jaume Ribera i Frontera (Anglès, 16 de març de 1932) és un exfutbolista català de la dècada de 1950.

## Trajectòria

Començà a practicar el futbol a l'Anglès CE, passant a continuació a la UE Sant Andreu, novament a l'Anglès CE i al Girona FC. L'any 1955 ingressà a la SD Espanya Industrial, a segona divisió, i un amb més tard al CD Comtal, a primera, arribant a disputar diversos partits amistosos amb el primer equip del Barça. La manca de minuts al Comtal el portà a acabar la temporada 1956-57 al Girona FC. Finalitzà la seva carrera a terres gironines, a la UE Olot, UE Figueres i Girona FC.
El seu germà Josep Ribera i Frontera també fou un destacat futbolista.

## Referències

* 1 2 3 4 Toni Closa; Josep Pablo, José Alberto Salas i Jordi Mas. Gran diccionari de jugadors del Barça. Editorial Base, 2015. ISBN 978-84-16166-62-6.
* ↑ «Anglés 2 S.Provincial 3». Mundo Deportivo, 04-04-1952. [Consulta: 9 gener 2017].
* 1 2 «Dinastías deportivas». Cuadernos de Fútbol, CIHEFE, 01-10-2015. [Consulta: 9 gener 2017].
* ↑ «Josep Ribera Frontera». Gran Enciclopèdia Catalana, 31-10-2014. [Consulta: 9 gener 2017].

## Enllaços externs

* Perfil a BDFutbol
# Jaume Ribas

«Jaume Ribas» té aquests significats:
* Jaume Ribas i Surinyach, agent doble i militant del Front Nacional de Catalunya.
* Jaume Ribas Prats, mestre, polític i escriptor eivissenc.
# Jordi Maluquer

Jordi Maluquer és el nom dels següents personatges:
* Jordi Maluquer i Bonet (Barcelona, 1935—2022), escriptor, periodista i crític musical català
* Jordi Maluquer de Motes i Bernet (Barcelona, 1946), catedràtic d'Història i Institucions Econòmiques de la Universitat Autònoma de Barcelona
# Centrolene robledoi

Centrolene robledoi és una espècie de granota que viu a Colòmbia.
Està classificada com risc mínim (2014), tot i que molts hàbitats es fan malbé per l'activitat humana: ramaderia intensiva, explotació de mines, desforestació i altres.

## Referències

* 1 2 IUCN «Centrolene robledoi» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN, 15-08-2014. DOI: 10.2305/iucn.uk.2014-3.rlts.t54938a60785338.en.
# Jerzy Dudek

Jerzy Henryk Dudek (Rybnik, 23 de març de 1973) és un futbolista polonès ja retirat, que jugava com a porter.

## Biografia

Dudek va començar jugant professionalment a les files del Sokół Tychy, per una temporada, abans que el 1996 recalés al Feyenoord Rotterdam, on va assolir consagrar-se a nivell local, conquerint l'Eredivisie i la Supercopa dels Països Baixos el 1999.
El 2001 va ser contractat pel Liverpool FC per a suplir la sortida del porter dels Països Baixos Sander Westerveld. Des d'aquest llavors va ser titular indiscutible en el club red, assolint diversos títols, destacant la Lliga de Campions, obtinguda el 25 de maig de 2005 davant l'AC Milan, on el duel en temps de reglament va acabar igualat a tres punts, però en la tanda de penals va parar dos llançaments, un d'ells al davanter Andrí Xevtxenko.
Va perdre la seva titularitat quan els reds van fitxar a Pepe Reina la temporada 2005-2006, i des de llavors, Dudek va quedar relegat a la suplència. Es va desvincular del Liverpool FC, ja que no formava part del nou projecte de l'entrenador Rafael Benítez.
El 12 de juliol de 2007, el Reial Madrid el va fitxar per 2 temporades amb la carta de llibertat, sent presentat el 20 de juliol de 2007. Amb el conjunt blanc va ser suplent d'Iker Casillas, gaudint de molt poques oportunitats de jugar. Pràcticament només va jugar partits de Copa. Malgrat no gaudir de minuts amb l'equip, al juliol de 2010 va renovar per una temporada.
Va debutar a la Lliga de Campions amb el club blanc el 8 de desembre de 2010, sent titular a casa davant l'AJ Auxerre, però no va arribar a disputar mitja part, ja que uns minuts abans del descans es va lesionar. El 21 de maig de 2011 va jugar el seu segon partit de lliga, que va servir per rendir-li homenatge en ser el seu darrer partit com a futbolista del Reial Madrid CF.

### Internacional

Dudek ha estat internacional amb la selecció polonesa en 56 ocasions. Va jugar el Mundial del 2002, amb una actuació discreta.

## Títols
### Nacionals

| Títol | Club | País | Any |
| Eredivisie | Feyenoord Rotterdam | Països Baixos | 1999 |
| Supercopa dels Països Baixos | Feyenoord Rotterdam | Països Baixos | 1999 |
| Supercopa d'Anglaterra | Liverpool FC | Anglaterra | 2001 |
| Copa de la Lliga d'Anglaterra | Liverpool FC | Anglaterra | 2003 |
| Copa d'Anglaterra | Liverpool FC | Anglaterra | 2006 |
| Supercopa d'Anglaterra | Liverpool FC | Anglaterra | 2006 |
| Lliga espanyola | Reial Madrid | Espanya | 2008 |
| Supercopa d'Espanya | Reial Madrid | Espanya | 2008 |
| Copa del Rei de futbol | Reial Madrid | Espanya | 2010-11 |

### Internacionals

| Títol | Club (*) | País | Any |
| Lliga de Campions | Liverpool FC | Anglaterra | 2005 |
| Supercopa d'Europa | Liverpool FC | Anglaterra | 2005 |
(*) Incloent la selecció

## Referències

* ↑ «Jerzy Dudek, renovat fins al juny de 2011» (en castellà). Web oficial del Real Madrid. [Consulta: 16 juliol 2010].
* ↑ «El Real Madrid homenajea a Dudek» (en castellà). Marca.com, 21-05-2011. [Consulta: 21 maig 2011].

## Enllaços externs

* Estadístiques a transfermarkt.de (alemany)
# Renald III de Borgonya

Renald III de Borgonya (cap a 1093- 1148) fou comte de Borgonya i comte de Mâcon (conjuntament amb el seu germà Guillem IV de Borgonya i III de Mâcon) i comte de Viena
Va néixer el 1093 i era fill del comte Esteve I de Borgonya i de Beatriu de Lorena (filla del duc Gerard I de Lorena; Esteve I, el 1087, a la mort del seu pare Guillem I de Borgonya havia reclamat i obtingut part del comtat, juntament amb el seu germà Renald II de Borgonya. El 1097 a la mort de Renald II, Esteve va aconseguir gairebé tot el poder deixant el comtat de Mâcon al fill de Renald II, Guillem II de Borgonya dit l'Alemany, però amb el seu propi fill Renald III com a cogovernant. Esteve I però va morir el 1102 a les croades (amb només 37 anys) i Guillem l'Alemany va recuperar el control; Renald III que tenia 9 anys el va succeir a Mâcon. A la mort de Guillem II el 1125, en una conspiració dels barons a la que Renald III no fou segurament estrany, el va succeir el seu fill Guillem III l'Infant, que fou assassinat abans de dos anys (1126 o 1127). Llavors Renald III va esdevenir comte únic de Borgonya i Mâcon.
El 1130, es va casar amb Agata de Lorena (filla del duc Simó I de Lorena i d'Adelaida de la qual la filiació no és segura, doncs uns diuen que era de Lovaina i altres de Supplimburg. Aquest matrimoni va tenir el 1145 una filla, Beatriu I de Borgonya. Agata va morir 'abril de 1147, sense cap fill mascle
Renald es volia alliberar de la tutela de l'emperador del Sacre Imperi Conrad III de Hohenstaufen, però va ser derrotat pel duc Conrad I de Zähringen i va haver d'abandonar totes les seves terres a l'est del Massís del Jura. En resposta a aquest esdeveniment va ser anomenat el Comte Franc, malnom a l'origen del tradicional nom de la regió Franc Comtat.
Va morir el 1148 a l'edat de 55 anys. La seva filla única la comtessa Beatriu I de Borgonya el va succeir i el 1156 va esdevenir emperadriu del Sacre Imperi Romanogermànic per matrimoni amb l'emperador germànic Frederic Barba-roja al que va aportar en dot el comtat de Borgonya i els drets a Provença.

## Enllaços externs

* Les quartiers généalogiques d'Otte-Guillaume

## Notes i referències

* ↑ Pàg. 48 a Si la Comté m'était contée de Jean-Louis Clade, 2001
# Jairamdas Doulatram

Jairamdas Doulatram (Karachi, Pakistan, 21 de juliol de 1891 - Delhi, Índia, 1 de març de 1979) fou un polític indi que participà en el moviment de no-cooperació iniciat per Mohandas Gandhi (Gandhi's Non-Cooperation Movement) de 1920-21. Entre 1925 i 1926 fou editor per al diari "The Hindustan Times". Fou membre del consell legislatiu de Bombai entre 1927 i 1929 i secretari general del Congrés Nacional el 1931. Entre 1946 i 1950 fou membre de la Indian Constituent Assembly, al mateix temps (1948-1950) que ministre de proveïments i d'agricultura del govern de l'Índia. També fou membre del Governing Body Gandhi Peace Foundation entre 1958 i 1970, i diputat del parlament indi des del 1959.
# Escola del Treball

«Escola del Treball» té aquests significats:
* Escola del Treball (Badalona), seu del conservatori de música d'Adolf Ruiz i Casamitjana
* Escola del Treball de Barcelona, institut d'educació secundària al recinte de l'Escola Industrial, al carrer Urgell de Barcelona
* Escola del Treball (Lleida), institut d'educació secundària de Lleida
* Escola del Treball (Reus), centre formatiu desaparegut
* Escola del Treball de Tortosa, actual Institut de l'Ebre.
* Escola Municipal de Treball, institut d'educació secundària de Granollers.
# Josep Joli i Blanch

Josep Joli i Blanch (Castelló d'Empúries, 10 de juliol de 1931 - Figueres, 28 de novembre del 2019) va ser un músic, instrumentista de contrabaix i violí, i compositor de sardanes.
Formava part de la família de músics castellonencs Banch i Reynalt. Va iniciar els estudis musicals amb el seu oncle Josep Blanch i Reynalt, violí amb Enric Sans i contrabaix amb Josep Cervera i posteriorment amb el mestre J. Rodríguez, cap dels contrabaixos de l'Orquestra Simfònica de Barcelona.
Formà part de les següents formacions musicals: Antiga Pep, de Figueres (1948-1952); Els Verds, de Mataró (1952-1955); Costa Brava, de Palafrugell (cofundador, 1956-1966); Mauné i els seus Dinàmics (cofundador, 1966-1976); Combo Gili, de Perpinyà (1974); Ciutat de Girona (fundador, 1975-1979); Orquestra de Cambra de Girona dirigida per Lluís Albert i membre fundador de la nova Cobla Cadaqués. Va ser integrant dels grups d'havaneres Roses canta, Les veus de Besalú i Pescadors de l'Escala.
L'any 1980 patí un greu accident que li deixà importants seqüeles físiques. Després de l'accident es va dedicar a la docència a l'Escola Municipal de Música de Castelló d'Empúries (de la què en va ser director) durant 17 anys, i de la qual van sortir alumnes de contrabaix molt destacats. Fou també director de la Coral de Peralada. Els darrers anys de la seva vida el passà a Vilarnadal.
El 18 de desembre de 2016, a lAplec de la Sardana de Calella de la Costa, va tenir lloc l'estrena de la darrera sardana composta pel biografiat, Agraïment, dedicada a Quim Ruscalleda, propietari del Càmping Botànic Bonavista de Calella. Com a membre fundador del grup de Florenci Mauné, participà en l'actuació i homenatge a "Mauné i els seus Dinàmics" (Figueres, 2016).

## Referències

* ↑ Llista de sardanes a Sardanista.cat
* ↑ «L'Empordà plora la pèrdua del músic Josep Joli». Empordà, 28-11-2019.
* ↑ Romero, Antoni «Biografia». Revista Som, 304, 2012, pàg. 23.
* ↑ http://www.ddgi.cat/quiosc/recursos/publicacio/exemplarDigital/diccionari-biografic-de-l-alt-emporda.pdf
# Ciclisme als Jocs Olímpics d'estiu de 1896 - 100 quilòmetres homes

Ciclisme als Jocs Olímpics d'estiu de 1896 :
| Ciclisme en carretera |||
| Carretera individual | homes |
| Ciclisme en pista |||
| Velocitat | homes |
| 2 km | homes |
| 10 km | homes |
| 100 km | homes |
| 12 hores | homes |
| 1900> |||
La cursa dels 100 km en pista masculina fou una de les proves de ciclisme en pista que es disputà als Jocs Olímpics de 1896 el dia 8 d'abril de 1896. Constava de 300 voltes a la pista i hi prengueren part 9 ciclistes, però sols 2 d'ells acabaren la cursa. Léon Flameng va patir una caiguda a mitjan cursa, però va continuar i guanyà l'or. El grec Georgios Koletis completà 289 voltes.

## Medallistes

| Or | Plata | Bronze |
| Léon Flameng | Georgios Koletis | no s'entrega |

## Resultats

| Posició | Ciclista | Temps |
| | Léon Flameng | 3h 08' 19,2" |
| | Georgios Koletis | desconegut |
| - | Bernhard Knubel | retirat als 41 km |
| - | Theodor Leupold | retirat als 37 km |
| - | Edward Battel | retirat als 17 km |
| - | Aristidis Konstandinidis | retirat als 16 km |
| - | Joseph Rosemeyer | DNF |
| - | Adolf Schmal | DNF |
| - | Joseph Welzenbacher | DNF |
DNF: No finalitza la cursa

## Referències

* Lampros, S.P.; Polites, N.G.; De Coubertin, Pierre; Philemon, P.J.; & Anninos, C.. The Olympic Games: BC 776 – AD 1896. Athens: Charles Beck, 1897. (Consultable digitalment a The Olympic Games: BC 776 – AD 1896 Arxivat 2013-01-16 a Wayback Machine.)
* Mallon, Bill; & Widlund, Ture. The 1896 Olympic Games. Results for All Competitors in All Events, with Commentary. Jefferson: McFarland, 1998. ISBN 0-7864-0379-9. (Extracte consultable a The 1896 Olympic Games. Results for All Competitors in All Events, with Commentary Arxivat 2012-09-12 a Wayback Machine.)
* Smith, Michael Llewellyn. Olympics in Athens 1896. The Invention of the Modern Olympic Games. Londres: Profile Books, 2004. ISBN 1-86197-342-X.
# Comtat de Gove (Kansas)

El comtat de Gove (en anglès: Gove County) és un comtat a l'estat nord-americà de Kansas. En el cens del 2000 el comtat tenia 3.068 habitants. La seu del comtat és Gove City. El comtat fou fundat l'11 de març de 1868 i fou anomenat en honor de Grenville L. Gove.

## Geografia

Segons l'Oficina del Cens, el comtat té una àrea total de 2.775 km² (1.071 sq mi), de la qual 0,01% és aigua.

### Comtats adjacents

* Comtat de Sheridan (nord)
* Comtat de Graham (nord-est)
* Comtat de Trego (est)
* Comtat de Ness (sud-est)
* de Lane (sud)
* Comtat de Scott (sud-oest)
* Comtat de Logan (oest)
* Comtat de Thomas (nord-oest)

## Demografia

En el cens del 2000, hi havia 3.068 persones, 1.245 llars i 861 famílies residint al comtat. La densitat poblacional era de 2,9 persones per milla quadrada (1,1/km²). El 2000 hi havia 1.423 unitats d'habitatge amb una densitat d'1,3 per milla quadrada (0,5/km²). La demografia del comtat era de 97,95% blancs, 0,10% afroamericans, 0,16% amerindis, 0,10% asiàtics, 0,72% d'altres races i 0,98% de dues o més races. 1,24% de la població era d'origen hispà o llatí de qualsevol raça.
La renda mitjana per a una llar del comtat era de 33.510 $ i l'ingrés mitjà per a una família era de 40.438 $. El 2000 els homes tenien un ingrés mitjà de 26.863 $ versus 21.357 $ per a les dones. La renda per capita per al comtat era de 17.852 $ i el 10,30% de la població estava baix el llindar de pobresa nacional.

## Ciutats i pobles

* Gove City
* Grainfield
* Grinnell
* Oakley
* Park
* Quinter

## Referències

* ↑ «Find a County». National Association of Counties. Arxivat de l'original el 2011-05-31. [Consulta: 7 juny 2011].
* ↑ «US Gazetteer files: 2010, 2000, and 1990». United States Census Bureau, 12-02-2011. [Consulta: 23 abril 2011].
* ↑ «American FactFinder». United States Census Bureau. Arxivat de l'original el 2013-09-11. [Consulta: 31 gener 2008].
# Conjunt d'habitatges al carrer Gurb, 32-36 (Vic)

El Conjunt d'habitatges al carrer Gurb, 32-36 és una obra de Vic (Osona) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edificis civils que consten de planta baixa, dos pisos i golfes. Estan coberts a dues vessants per bigues de fusta, rajola i teula aràbiga; els ràfecs dels dos edificis estan diferenciats. Les façanes guarden un cert ordre en la composició vertical. A la planta s'obren portals d'arc rebaixat i un petit portal central que mena als habitatges. Als dos pisos la mida dels balcons disminueix amb l'alçada, tenen les llosanes de pedra i les baranes de ferro. Sota teulada hi ha porxos amb baranes de fusta. Les façanes són arrebossades. L'estat de conservació és força dolent.
L'edifici nº 38 del carrer de Gurb, ha estat enderrocat.

## Història

L'antic camí de Gurb sorgí com la prolongació del carrer de les Neus vers el segle xii i on s'anaren transformant les masies i edificacions en cases entre mitgeres que seguien el traçat natural del camí. Al segle xv es construí l'església gòtica dels Carmelitans prop de l'actual carrer Arquebisbe Alemany, enderrocada el 1655 en convertir-se la ciutat en plaça fortificada contra els francesos durant la guerra dels Segadors. Als segles XVII-XVIII es construí l'actual convent i l'església dels Carmelitans calçats. Al segle xviii la ciutat experimenta un fort creixement i aquests carrers itinerants es renoven formant part de l'Eixample Morató. Al segle xix, amb la urbanització de l'Horta d'en Xandri entre el carrer Gurb i de Manlleu també es renova. Actualment el carrer viu una etapa d'estancament i convindria revitalitzar-lo

## Referències

* 1 2 3 «Conjunt d'habitatges al carrer Gurb, 32-36». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 10 octubre 2017].
# Conjunt d'habitatges al carrer de la Rosa, 26-32 (Sabadell)

El Conjunt d'habitatges al carrer de la Rosa, 26-32 és una obra de Sabadell (Vallès Occidental) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Es tracta de construccions de planta baixa i tres pisos, situades en el recinte de la vila del xviii. La composició es troba més a prop dels habitatges agrícoles que dels que foren bastits a la segona meitat del segle xix. S'estableix una jerarquia diferent en l'alçaria de les plantes, ja que la planta baixa i la superior són les que tenen l'alçària menor, mentre que les restants tenen més alçària.

## Referències

* ↑ «Conjunt d'habitatges al carrer de la Rosa, 26-32». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 1r novembre 2017].

## Enllaços externs

* Conjunt d'habitatges al carrer de la Rosa, 26-32 Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine., fitxa del catàleg de l'Ajuntament
# Coves del Drac

Les coves del Drac (en ortografia tradicional, coves del Drach) són quatre grans coves que es troben a l'illa de Mallorca, dins el municipi de Manacor, prop de la localitat de Portocristo. Les coves s'estenen fins a una profunditat de 25 m i arriben a 2,4 km de longitud. Les quatre coves, anomenades la cova Negra, la cova Blanca, la cova de Lluís Salvador i la cova dels Francesos, estan connectades entre si. Les coves s'han format per acció de l'entrada de l'aigua de la mar Mediterrània, i alguns estudiosos consideren que la seva formació podria remuntar-se al Miocè.
Allotgen un gran llac subterrani, l'anomenat llac Martel, d'uns 115 m de longitud i 30 m d'amplària.

## Vegeu també

* Coves de les Illes Balears.

## Enllaços externs

* Web oficial de les Coves del Drac.
* Coves del Drac (Govern de les Illes Balears).
# Convent de Spiš

El convent de Spiš (en eslovac Spišská Kapitula i en hongarès, Szepeshely or Szepesi Káptalan) és un monestir que es troba a Spišské Podhradie, Eslovàquia, a la rodalia del castell de Spiš. El 1993 la UNESCO ho va incloure en la llista del Patrimoni de la Humanitat. El 2009, es va ampliar el lloc protegit per incloure el centre històric de Levoča.
El conjunt medieval comprèn la catedral de Sant Martí, un monestir i un carrer tot envoltat d'una muralla. El monestir es va convertir en la primera administració eclesiàstica al segle xii. El 1776 es va convertir en la seu principal de la diòcesi de Spiš. La catedral va ser construïda entre el segle xiii i el XV en arquitectura romànica i gòtica. El papa Joan Pau II va visitar el monestir l'any 1995.

## Referències

* ↑ Tibor Horváth, "Szlovákia", p. 108 (hongarès)
* ↑ «Cities of Caral-Supe (Peru) and Levoča (Slovakia) added to UNESCO’s World Heritage List» (en anglès), 28-06-2009. [Consulta: 29 juny 2009].

## Bibliografia

* Horváth, Tibor (1999). Horváth, Tibor. Szlovákia (en hongarès). 1st ed.. Budapest: Cartographia, 1999. ISBN 963-353-180-2 CM (fűzött). 963-353-180-2 CM (fűzött) |isbn= Horváth, Tibor. Szlovákia (en hongarès). 1st ed.. Budapest: Cartographia, 1999. ISBN 963-353-180-2 CM (fűzött). (ajuda).
# Constantí Cliarè

Constantí IV Cliarè (en grec medieval Κωνσταντίνος Δ΄ Χλιαρηνός) va ser patriarca de Constantinoble de l'any 1154 al 1156. Va succeir al patriarca Neòfit I, que va dimitir del seu càrrec.
Era diaca i sacel·lari (σακελλάριος) a l'església de Constantinoble, i va ser elegit patriarca quan el seu predecessor es va retirar. Va ocupar el càrrec fins a la seva mort. Va convocar un sínode per condemnar el mal comportament de Nicèfor, mestre de retòrica i professor d'interpretació dels Evangelis a Santa Sofia.

## Referències

* ↑ Grumel, Venance «La chronologie des patriarches de Constantinople de 1111 à 1206». Études Byzantines, 1, 1943, pàg. 256-257.