OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Batis del Rwenzori

La batis del Rwenzori (Batis diops) és un ocell de la família dels platistèirids (Platysteiridae).

## Hàbitat i distribució

Habita la selva pluvial, a les muntanyes de l'est de la República Democràtica del Congo l’adjacent oest d'Uganda, Ruanda, Burundi i l'extrem nord-oest de Tanzània.

## Referències

* ↑ «Batis del Rwenzori». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/10/2021(català)
# Cantó de Saint-Denis-5

El cantó de Saint-Denis-5 és un cantó de l'illa de la Reunió, regió d'ultramar francesa de l'oceà Índic. Correspon a una fracció de la comuna de Saint-Denis.

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 2001 - | Ibrahim Dindar | |

## Referències

* ↑ «Décret n° 2014-236 du 24 février 2014 portant délimitation des cantons dans le département de La Réunion.». [Consulta: 16 juliol 2022].
* ↑ «Décret no 88-400 du 21 avril 1988 portant modification et création de cantons dans le département de La Réunion». [Consulta: 16 juliol 2022].

## Vegeu també

* Cantons de l'illa de la Reunió
* Comunes de l'illa de la Reunió
* Consell General de l'illa de la Reunió
# Fàbrica de cervesa Timişoara

La Fàbrica de Cervesa Timişoara (en romanès Fabrica de Bere Timişoara), és una fàbrica de cervesa ubicada a la ciutat de Timişoara (Romania) que fàbrica entre altres marques de cerveses la marca "Timişoreana".
La fàbrica de cervesa va ser fundada pel príncep Eugeni de Savoia l'any 1718, essent la primera que es creava en els territoris de l'actual Romania, tot i que en aquella època Timişoara formava part de l'Imperi Austrohongarès. En la creació de la fàbrica a Timişoara responia al fet que la regió tenia una aigua de bona qualitat i al fet que hi haguessin nombroses tropes austríaques, fet que assegurava les vendes pràcticament a les guarnicions militars.
L'any 1870 la fàbrica va estar a punt de ser tancada, però la societat va ser adquirida per tot un seguit de ciutadans benestants de Timişoara que van rellançar la producció de cervesa.
La cervesa feta per la fàbrica de Timişoara va començar a ser reconeguda en els nombrosos concursos que se celebraven. Així va rebre la medalla de bronze a Budapest i a Arad entre molts d'altres guardons.
La modernització de la fàbrica es va accelerar entre els anys 1900 i 1920. L'any 1919 Timişoara passava a formar part del Regne de Romania, un any després la fàbrica es convertia en el proveïdor oficial de cervesa de la cort romanesa. A principis dels anys seixanta del segle passat, la fàbrica es convertia en una de les principals fàbriques mundials que funcionava amb una automatització de tot el procés productiu de la cervesa.
L'any 2001 la fàbrica va ser comprada per la corporació del sector SAB Miller, tot i que encara s'hi continua produint la cervesa més característica de la fàbrica, la "Timişoreana".

## Enllaços externs

* Plana web sobre la fàbrica de cervesa Arxivat 2007-07-17 a Wayback Machine.
* Plana web amb informació sobre la fàbrica de cervesa Arxivat 2007-08-21 a Wayback Machine.
* Plana web de Timişoreana
# Francheville (Jura)

Francheville és un municipi francès situat al departament del Jura i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2007 tenia 38 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Francheville era de 38 persones. Hi havia 16 famílies de les quals 8 eren unipersonals (4 homes vivint sols i 4 dones vivint soles), 4 parelles sense fills i 4 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 21 habitatges, 17 eren l'habitatge principal de la família, 3 eren segones residències i 1 estava desocupat. Tots els 21 habitatges eren cases. Dels 17 habitatges principals, 16 estaven ocupats pels seus propietaris i 1 estava cedit a títol gratuït; 1 tenia una cambra, 2 en tenien tres, 6 en tenien quatre i 8 en tenien cinc o més. 10 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 9 habitatges hi havia un automòbil i a 6 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Francheville el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 1 | 80 a 84 | 0 |
| 2 | 75 a 79 | 1 |
| 0 | 70 a 74 | 1 |
| 1 | 65 a 69 | 1 |
| 2 | 60 a 64 | 1 |
| 1 | 55 a 59 | 1 |
| 1 | 50 a 54 | 0 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 0 | 40 a 44 | 0 |
| 2 | 35 a 39 | 0 |
| 1 | 30 a 34 | 1 |
| 0 | 25 a 29 | 2 |
| 1 | 20 a 24 | 1 |
| 1 | 15 a 19 | 0 |
| 1 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 2 | 0 a 4 | 1 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 20 persones, 14 eren actives i 6 eren inactives. De les 14 persones actives 13 estaven ocupades (7 homes i 6 dones) i 1 aturada (1 home). De les 6 persones inactives 3 estaven jubilades i 3 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

L'únic establiment que hi havia el 2007 era d'una entitat de l'administració pública.

## Equipaments sanitaris i escolars

L'únic equipament sanitari que hi havia el 2009 era una ambulància.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Francheville a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Francheville a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Fuel

«Fuel» té aquests significats:
* Fueloil, fracció de la destil·lació del petroli.
* Fuel o, per extensió, petroli, barreja complexa no homogènia d'hidrocarburs, composts formats per hidrogen i carboni.
* E-fuel, electrocombustible sintètic
* Fuel (grup de música), grup de rock dur estatunidenc
# Fred M. Wilcox

Fred M. Wilcox o Fred Wilcox (nascut Fred McLeod Wilcox, Tazewell (Virgínia), 22 de desembre de 1907 - Beverly Hills, Califòrnia, 23 de setembre de 1964) va ser un director de cinema estatunidenc. És el germà de l'actriu Ruth Selwyn (1905-1954), nascuda Ruth Wilcox, esposa del director Edgar Selwyn.
Fred M. Wilcox comença com a ajudant-realitzador el 1929 (Hallelujah! de King Vidor) el 1934, abans de passar a la direcció el 1938 en dos films. Realitza llavors deu llargmetratges entre 1943 i 1960, sent igualment guionista i productor del seu últim.
És sobretot conegut per haver realitzat tres pel·lícules de la sèrie cinematogràfica consagrada a la gossa Lassie (El coratge de Lassie el 1946, amb Elizabeth Taylor i Frank Morgan), així com el clàssic de ciència-ficció Forbidden Planet (1956), amb Leslie Nielsen i Anne Francis.

## Filmografia
### Com a ajudant de direcció

(no surt als crèdits)
* 1929: Hallelujah ! de King Vidor
* 1933: Men must fight d'Edgar Selwyn
* 1933: Turn back the Clock d'Edgar Selwyn
* 1933: The Solitaire Man de Jack Conway
* 1934: The Mystery of Mr. X d'Edgar Selwyn i Richard Boleslawski

### Com a director

* 1938: Paradise for Three d'Edward Buzzell
* 1938: Joaquin Murrieta, curt, amb Shepperd Strudwick
* 1943: Lassie come Home, amb Roddy McDowall, Donald Crisp, May Whitty, Edmund Gwenn, Elizabeth Taylor
* 1946: El coratge de Lassie (Courage of Lassie), amb Elizabeth Taylor, Frank Morgan, Tom Drake, Selena Royle
* 1948: Lassie a les muntanyes de casa (Hills of Home), amb Donald Crisp, Edmund Gwenn, Tom Drake, Janet Leigh
* 1948: Three Daring Daughters, amb Jeanette MacDonald, José Iturbi, Jane Powell, Edward Arnold
* 1949: The Secret Garden, amb Margaret O'Brien, Herbert Marshall, Dean Stockwell
* 1952: Shadow in the Sky, amb Ralph Meeker, Nancy Davis, James Whitmore, Jean Hagen
* 1953: Code Two amb Ralph Meeker, Elaine Stewart, Sally Forrest, Keenan Wynn
* 1954: Tennessee Champ, amb Shelley Winters, Keenan Wynn, Dewey Martin, Charles Bronson
* 1956: Forbidden Planet, amb Leslie Nielsen, Anne Francis, Walter Pidgeon
* 1960: I passed for White (guionista i productor) amb Sonya Wilde, James Franciscus, Patricia Michon, Isabel Cooley

## Referències

* ↑ http://www.imdb.com/name/nm0928208/bio?ref_=nm_ov_bio_sm
# Gajardoïta-(NH₄)

La gajardoïta-(NH₄) és un mineral de la classe dels halurs.

## Característiques

La gajardoïta-(NH₄) és un halur de fórmula química (NH₄)As³⁺₄O₆Cl₂(Ca₀,₅◻₀,₅)(H₂O)₅. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional en el mes de novembre de l'any 2023, i va ser publicada l'any següent. Cristal·litza en el sistema hexagonal. És l'anàleg amb NH₄ de la gajardoïta.
L'exemplar que va servir per a determinar l'espècie, el que es coneix com a material tipus, es troba conservat a les col·leccions del Museu Mineralògic Fersmann, de l'Acadèmia de Ciències de Rússia, a Moscou (Rússia), amb el número de registre: 6022/1.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta al dipòsit de níquel i coure de Khovu-Aksyd, situat al districte de Chedi-Kholsky (Tuvà, Rússia). Aquest dipòsit rus és l'únic indret de tot el planeta on ha estat descrita aquesta espècie mineral.

## Referències

* ↑ «Gajardoite-(NH4)» (en anglès). Mindat. [Consulta: 22 desembre 2023].
* ↑ Bosi, Ferdinando; Hatert, Frédéric; Pasero, Marco; Mills, Stuart J. «IMA Commission on New Minerals, Nomenclature and Classification (CNMNC) – Newsletter 76». European Journal of Mineralogy, 35, 6, 04-12-2023, pàg. 1073–1078. DOI: https://doi.org/10.5194/ejm-35-1073-2023 [Consulta: 22 desembre 2023].
* ↑ Kasatkin, A.V.; Gurzhiy, V.V.; Chukanov, N.V.; Agakhanov, A.A.; Škoda, R.; Belakovskiy, D.I. «Gajardoite-(NH4), (NH4)As3+4O6Cl2[(Ca0.5□0.5)(H2O)5], a new mineral from the Khovu-Aksy deposit, Eastern Siberia, Russia». МИНЕРАЛОГИЯ (MINERALOGY), 10, 1, 04-04-2024, pàg. 5–16. DOI: DOI: 10.35597/2313-545X-2024-10-1-1 [Consulta: 7 maig 2024].
# Félix Castillo

Felix Castillo Tardío (Lima, 21 de febrer de 1928 - Lima, 12 d'octubre de 1978) fou un futbolista peruà de la dècada de 1950.
Va ser jugador d'Alianza Lima i de l'América de Cali de Colòmbia. També fou internacional amb el Perú entre 1947 i 1956. Formà part als campionats sud-americans de 1947, 1949, 1955, i 1956.

## Palmarès
### Alianza Lima

* Lliga peruana de futbol:
** 1948, 1952, 1954, 1955

## Referències

* ↑ Appearances for Peru National Team Arxivat 2 February 2009$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine.
* ↑ Southamerican Championship 1947
* ↑ Southamerican Championship 1949 Arxivat 27 March 2009$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine.
* ↑ Southamerican Championship 1955
* ↑ Southamerican Championship 1956
# Gai Considi

Gai Considi (en llatí Caius Considius) va ser fill de Publi Considi Llong, magistrat i militar partidari de Gneu Pompeu. Formava part de la gens Consídia, una gens romana d'origen plebeu.
Va ser capturat per Juli Cèsar a Adrumetum l'any 47 aC, en el curs de la segona guerra civil, on el seu pare s'havia fet fort. Cèsar el va perdonar. Possiblement el seu nom complet fos Caius Considius Petus, tal com apareix a algunes monedes, però no es pot afirmar amb seguretat que aquestes monedes li corresponguin.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Londres: Walton and Maberly, 1841, p. 828.
# Gai Cosconi (pretor 63 aC)

Gai Cosconi (en llatí: Gaius Cosconius) va ser un magistrat romà del segle i aC. Formava part de la gens Coscònia, una gens romana d'origen plebeu.
Va ser pretor l'any 63 aC el mateix any que Ciceró era cònsol. El 62 aC el senat li va donar el govern de la Hispània Ulterior com a procònsol i al seu retorn l'any 61 aC va ser, tal com sembla, acusat d'extorsió, però va ser absolt.
L'any 59 aC va ser un dels 20 comissionats nomenats per executar la llei agrària de Juli Cèsar per dividir les terres públiques de la Campània, però va morir aquell mateix any. La seva vacant va ser oferta per Cèsar a Ciceró, que volia retirar-lo de l'amenaça constant de Publi Clodi Pulcre, però Ciceró la va rebutjar.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Londres: Walton and Maberly, 1841, p. 863.
# Galcerà Grimosachs

Galcerà Grimosachs va néixer probablement a principis del segle xvi.

## Biografia

Jurista i doctor en dret civil i canònic. Va ser nomenat rector de l'Estudi General de Barcelona, càrrec que va exercir entre l'1 d'agost de 1551 al 31 de juliol de 1552, i més endavant en el període 1578-1580. Al final del darrer període rectoral va tenir problemes d'opinió amb els consellers, per la qual cosa va suspendre la festa de Sant Lluc, patró de la universitat.
L'any 1577 va ser nomenat Conseller tercer. Va morir al segle xvi.

## Referències

* ↑ Morales Roca, Francisco. Próceres habilitados en las Cortes del Principado de Cataluña, siglo XVII : 1599-1713.Madrid : Hidalguía, 1983, pàg.213. Disponible a:Catàleg de les biblioteques de la UB
* ↑ García Cárcel, Ricardo. La Universidad de Barcelona en el siglo XVI. Bellaterra: Universitat Autònoma de Barcelona, 2003, p.180, 186 [Consulta: 12 gener 2015]. Arxivat 2014-06-11 a Wayback Machine.
* ↑ Fernandez Luzón, Antonio. La Universidad de Barcelona en el siglo XVI. Bellaterra: Universitat Autònoma de Barcelona, 2003, p.151 [Consulta: 12 gener 2015]. Arxivat 2015-12-08 a Wayback Machine.
* ↑ García Cárcel, Ricardo. La Universidad de Barcelona en el siglo XVI. Bellaterra: Universitat Autònoma de Barcelona, 2003, p.25, 29 [Consulta: 12 gener 2015]. Arxivat 2014-06-11 a Wayback Machine.

## Bibliografia

* Fernández Luzón, Antonio. "La Universidad de Barcelona en el siglo XVI". Barcelona: Publicacions i Edicions Universitat de Barcelona, 2005. 342 p. (edició en accés obert del text original, tesi doctoral a la UAB)
* Morales Roca, Francisco José. "Próceres habilitados en las Cortes del principado de Cataluña : siglo XVII, 1599, 1713". Madrid: Hidalguía, 1983. 2 v. p.213. Disponible a: Catàleg de les biblioteques de la UB

## Enllaços externs

* Registre d'autoritat de Galcerà Grimosachs. CRAI. Universitat de Barcelona Arxivat 2017-12-01 a Wayback Machine.
# Galceran de Requesens i Joan de Soler

Galceran de Requesens i Joan de Soler (c. 1439 - Barcelona, 1505 $^{(Gregorià)}$) fou un noble català.

## Biografia

Primer comte de Palamós (1484), també ho fou de Trivento, Avellino (1456) i baró de Calonge. Fill del governador de Catalunya Galceran de Requesens i de Santacoloma i germà del també governador Lluís.
Estigué al servei del rei Ferran I de Nàpols com a capità de l'armada. El 1465 amb un nombrós estol de vaixells va aconseguir bloquejar l'illa d'Ischia, on es mantenia revoltat Joan de Torrelles i López de Gurrea, partidari de Renat d'Anjou i comte d'Ischia, per obligar-lo a capitular. El mateix Ferran, rei de Nàpols, li va agrair personalment els seus serveis atorgant-li el comtat d'Avellino.
El 1471, amb deu galeres, es va unir a la flota de la República de Venècia per fustigar les illes turques, on juntament amb Piero Mocenigo va atacar Rodes, Cos, Samos.
Ja sota les ordres de la corona d'Aragó va combatre en la Revolta de Sardenya (1470-1478) contra Lleonard II d'Alagó i Arborea amb qui va signar un tractat de pau el 12 de juliol de 1473 pel qual aquell fou confirmat com a marquès d'Oristany, i finalment va desembarcar a Càller en abril de 1478 iniciant negociacions amb Lleonard II d'Alagó, que van fracassar i va derrotar els rebels definitivament a la batalla de Macomer el 19 de maig de 1478.
Va ostentar el càrrec de capità general de l'armada de Ferran II d'Aragó durant la campanya de Màlaga. El 1484 el mateix monarca li va concedir els títols de comte de Palamós i baró de Calonge. El 1494 Galceran fa construir un nou moll a Palamós completant així el que ja hi havia des de mitjans del segle xv.
L'any 1495 mana una flota de 60 naus i 20 llenys, amb 6000 infants i 700 genets. El seu objectiu serà desallotjar als partidaris del Rei de França de les places de Nàpols i Sicília que tenen ocupades. Ho aconsegueix i uns mesos més tard arriba fins a les portes de Roma.

## Matrimonis i descendents

Galceran de Requesens es va casar dues vegades, primer amb Elena del Balzo, filla del comte d'Ugento Anghilberto, i en segones núpcies amb Beatriz Enríquez, amb aquesta va tenir dues filles:
* Isabel de Requesens i Enríquez que va succeir el seu pare en tots els seus títols i
* Maria de Requesens i Enríquez que es va casar amb Antoni Folch de Cardona, vescomte de Cardona.

## Enllaços externs

* Gabriel Martin Roig, Comtes de Palamós

## Referències

* ↑ Casalis, Goffredo. Dizionario Geografico-Storico-Statistico-Commerciale Degli Stati Di S. M. Il Re Di Sardegna (en italià). Nabu Press, 2012 (1853), p.885. ISBN 1275178367.
* 1 2 Suárez Fernández, Luis. Los Reyes Católicos: El Tiempo de la Guerra de Granada (en castellà). Ediciones Rialp, 1989, p.12. ISBN 8432125601.
* 1 2 «Galceran de Requesens i Joan de Soler». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Gamarús de les pagodes

El gamarús de les pagodes (Strix seloputo) és una espècie d'ocell de la família dels estrígids (Strigidae). Habita els boscos del sud de Myanmar, Tailàndia, Cambodja, Vietnam, Malaia, Java i les illes Palawan i Calamian, a les Filipines. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.

## Referències

* ↑ «Gamarús de les pagodes». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 12 desembre 2022 (català)
* ↑ «Owls» (en anglès). IOC World Bird List Version 13.1. International Ornithologists' Union, 01-01-2023. [Consulta: 17 gener 2023].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 262. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Spotted Wood-owl. Strix seloputo» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2016. [Consulta: 17 febrer 2023].
# Gamarús del Brasil

El gamarús del Brasil (Strix hylophila) és una espècie d'ocell de la família dels estrígids (Strigidae). Habita els boscos del Paraguai, sud-est del Brasil i nord de l'Argentina. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.

## Referències

* ↑ «Gamarús del Brasil». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 12 desembre 2022 (català)
* ↑ «Owls» (en anglès). IOC World Bird List Version 13.1. International Ornithologists' Union, 01-01-2023. [Consulta: 17 gener 2023].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 263. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Rusty-barred Owl. Strix hylophila» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2021. [Consulta: 17 febrer 2023].
# Fukomys darlingi

Fukomys darlingi és una espècie de mamífer rosegador de la família de les rates talp. Viu a Moçambic i Zimbàbue. Es tracta d'un animal social de vida subterrània que viu en colònies de nou o deu exemplars. Els seus hàbitats naturals són els arbustars i els boscos de miombo. És una espècie en risc mínim, és a dir, no sembla que hi hagi cap amenaça significativa per a la seva supervivència. Originalment fou descrita com a espècie del gènere Cryptomys.
El seu nom específic, darlingi, és en honor del col·leccionista irlandès James Ffolliott Darling.

## Referències

* ↑ Maree, S.; Faulkes, C.; Cotterill, F. P. D. Fukomys darlingi. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 29 desembre 2014.
* ↑ Beolens, B.; Watkins, M.; Grayson, M. The Eponym Dictionary of Mammals (en anglès). Johns Hopkins University Press, 2009, p. 99. ISBN 978-0801893049.
# Fukomys mechowii

Fukomys mechowii és una espècie de mamífer rosegador de la família de les rates talp. Viu a Angola, la República Democràtica del Congo i Zàmbia. Es tracta d'un animal social de vida subterrània que viu en colònies generalment d'entre dos i vint exemplars. Els seus hàbitats naturals són els arbustars de sabana i els boscos d'acàcies. Es creu que no hi ha cap amenaça significativa per a la supervivència d'aquesta espècie, tot i que és objecte de caça intensiva. Originalment fou descrita com a espècie del gènere Cryptomys.

## Referències

* ↑ Maree, S.; Faulkes, C. Fukomys mechowii. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 1 gener 2014.
# Gai Avidi Heliodor

Gai Avidi Helidor (llatí: Gaius Avidius Heliodorus), conegut també com a Heliodor de Síria (en grec antic: Ἡλιόδωρος, Hēliódōros), va ser un rètor de l'antiga Grècia, secretari privat de l'emperador Hadrià. Era natural de Cirros, a Síria.
Era contemporani i rival de Dionís de Milet, que es diu que li va dir: "l'emperador li podrà donar diners i honors, però no el pot convertir en un orador". Com a recompensa per les seves habilitats retòriques, fou nomenat per l'emperador prefecte d'Egipte, i sembla que es tracta del pare d'Avidi Cassi, usurpador del tron imperial romà durant el regnat de Marc Aureli. No hi ha dubte que aquest Heliodor és el mateix a qui Deli Espartià qualifica d'amic d'Hadrià, i diu que com tots els amics d'aquest emperador va ser maltractat per ell. Podria ser també l'Heliodor que és tractat de forma satírica pels epigramistes de l'Antologia grega.

## Referències

* ↑ «Avidius 3». A: Realencyclopädie der classischen Altertumswissenschaft.
* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II (en anglès). Boston: Little, Brown, & Comp., 1867, p. 373.
# Glazkovka

Glazkovka (en rus: Глазковка) és un poble del krai de Primórie, a l'Extrem Orient de Rússia, que en el cens del 2010 tenia 166 habitants. Es troba al districte rural de Làzovski.

## Referències

* ↑ «Справочник почтовых индексов / кодов ОКАТО /налоговых инспекций ФНС / адресов». Arxivat de l'original el 2014-02-02. [Consulta: 10 gener 2013].