OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Legió V Macedònica

La Legió V Macedonica fou una legió romana formada per August i el cònsol Gai Vibi Pansa Cetronià l'any 43 aC i restà estacionada a Mèsia fins al segle iv. El seu símbol era un bou, tot i que a vegades també utilitzava l'àliga. El seu cognomen prové de la primera destinació de la legió a Macedònia.
És probable que la legió participés en la batalla d'Àccium. Posteriorment es traslladà a Macedònia, on restà del 30 aC fins al 6 dC, i després a Oescus (província de Mèsia, no gaire lluny de l'actual Plèven). L'any 62 la legió participà en la campanya de Gneu Domici Corbuló contra l'Imperi Part i l'any 66, encara destinada a l'est, serví amb la Legió X Fretensis a les ordres directes de Vespasià en la Primera guerra judeoromana, l'estiu del 67 va derrotar amb èxit a les forces a la muntanya Gerizim samarità, i després va participar en el setge de Gamala al 68, i després en el Setge de Jerusalem (70).

## Referències

* ↑ Barclay, John M.G.. Negotiating Diaspora: Jewish Strategies in the Roman Empire (en anglès). Continuum International Publishing Group, 2004, p.62. ISBN 0567082946.
* ↑ Levick, Barbara. Vespasian (en anglès). Routledge, 1999, p. 116–119. ISBN 0-415-16618-7.
# Gilbert Gatore

Gilbert Gatore (Ruanda, 1981) és un escriptor ruandès
En 1994 la seva família va fugir de Ruanda i es va aixoplugar al Zaire. En 1997 es va instal·lar a França. Allí es va diplomar a l'IEP de Lille i continuà els estudis a HEC on es va graduar el febrer de 2008.
El seu primer conte, Le Passé devant soi és, junt amb Le Feu sous la soutane de Benjamin Sehene, la segona temptativa d'un autor ruandès en abordar el tema del genocidi a través de la ficció.
Aquest volum s'anuncia com el primer volum d'una seqüela titulada Figures de la vie impossible.
En maig dw 2012 l'escriptor havia demanat la naturalització com a ciutadà francès, demanda que fou desestimada per les autoritats franceses.

## Distincions

* Premi Ouest-France, Etonnants voyageurs, 2008 (per le Passé devant soi)

## Obres

* Le Passé devant soi, éditions Phébus, Paris, 2008, 215 pgs. ISBN 9782752903099 OCLC 494703324.

## Notes

* ↑ Autors estrangers com el francès Jean-Pierre Campagne o el canadenc Gil Courtemanche l'havien precedit.
* ↑ Un écrivain primé à Saint-Malo, menacé d'expulsion.

## Bibliografia

* Between Remembering and Forgetting: (In)Visible Rwanda in Gilbert Gatore's Le Passé devant soi per Nicki Hitchcott, A: Research in African Literatures Vol. 44, No. 2.
# Tridentiger kuroiwae

Tridentiger kuroiwae és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels perciformes.

## Hàbitat

És un peix de clima temperat i demersal.

## Distribució geogràfica

Es troba al Japó.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Masuda, H.; Amaoka, K.; Araga, C.; Uyeno, T.; Yoshino, T. 日本産魚類大図鑑 (Enciclopèdia japonesa del peix) (en japonès). 1. 東海大学出版会 (Tokai University Press), 1984. ISBN 9784486050544.

## Bibliografia

* Riede, K., 2004. Global register of migratory species - from global to regional scales. Final Report of the R&D-Projekt 808 05 081. Federal Agency for Nature Conservation, Bonn, Alemanya. 329 p.
* Wu, H.L., K.-T. Shao i C.F. Lai (eds.), 1999. Latin-Chinese dictionary of fishes names. The Sueichan Press, Taiwan.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Murina eleryi

Murina eleryi és una espècie de ratpenat de la família dels vespertiliònids. És endèmic del Vietnam.
Físicament, s'assembla bastant al ratpenat nassut daurat (M. aurata), però té les dents diferents. El seu hàbitat natural són els boscos de sòl càrstic.

## Referències

* 1 2 «Description of a new species belonging to the Murina ‘suilla-group' (Chiroptera: Vespertilionidae: Murininae) from north Vietnam» (en anglès). Acta Chiropterologica, 11, 2, 2009, pàg. 225–236. DOI: 10.3161/150811009X485477 [Consulta: 12 agost 2013].
Espècies vivents de vespertiliònids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera · Superfamília: Vespertilionoidea :
Subfamília Antrozoinae :
Subfamília Kerivoulinae :
Subfamília Murininae :
Subfamília Myotinae :
Subfamília Vespertilioninae :
# Lobotos

Lobotos és un gènere d'ocells de la família dels campefàgids (Campephagidae ).

## Taxonomia

Segons la Classificació del Congrés Ornitològic Internacional (versió 2.6, 2010) aquest gènere està format per dues espècies:
* Lobotos lobatus - eruguera ardent.
* Lobotos oriolinus - eruguera oriolina.
# Henry Haversham Godwin-Austen

Henry Haversham Godwin-Austen (Teignmouth, 6 de juliol de 1834 - 2 de desembre de 1923) va ser un geòleg i topògraf anglès. Era fill de Robert Alfred Cloyne Godwin-Austen.
Godwin-Austen estudià al Royal Military College, Sandhurst. Entrà a l'exèrcit el 1851, arribant al rang de tinent-coronel. Durant diversos anys va servir al Gran Projecte de Topografia Trigonomètrica de l'Índia, retirant-se el 1877. Va donar molta importància a la geologia, però ha estat més reconegut per les seves investigacions sobre la història natural de l'Índia i com l'escriptor de La regió i l'aigua dolça Mollusca de l'Índia (1882 - 1887). També fou un destacat ornitòleg, escrivint diverses obres sobre la temàtica, entre les quals destaca Aus d'Assam (1870 - 78); i descobrint diverses aus. Algunes de les seves obres les va escriure junt a Arthur Hay, 9è marqués de Tweeddale.
El pic K2 del Karakoram fou anomenat originàriament Mount Godwin-Austen en honor seu, però actualment es fa servir majoritàriament el nom de K2. La glacera de Godwin Austen, que neix al peu del K2 si que ha mantingut el seu nom.
Al llarg de la seva vida Godwin-Austen va ser membre de diferents societats britàniques:
* Royal Society
* Societat Zoològica de Londres
* Royal Geographical Society
* British Ornithologists' Union

## Referències

Aquest article incorpora text de l'Enciclopèdia Britànica Edició XI

## Enllaços externs

* Llibres de Henry Haversham Godwin-Austen a Open Library (anglès)
# Esport mundial a la dècada del 1970
## Any 1970

* Copa del Món de Futbol a Mèxic: El Brasil de Pelé campió en vèncer a Itàlia a la final.

## Any 1971

* Els Bristih & Irish Lions guanyen per primer cop els Alls Blacks, nom popular de l'equip nacional de rugbi de Nova Zelanda.
* La gira australiana dels Springboks, nom popular de l'equip de rugbi de Sud-àfrica, causa protestes a tot el país degut a la política d'apartheid d'aquest país.

## Any 1972

* Jocs Olímpics d'estiu a Múnic i d'hivern a Sapporo, amb Mark Spitz com a gran heroi dels d'estiu i la nota negra de l'assassinat d'onze esportistes de la delegació d'Israel per l'escamot terrorista palestí Setembre Negre a la vila olímpica de Múnic.

## Any 1974

* Copa del món de futbol a Alemanya: L'Alemanya de Franz Beckenbauer campiona en vèncer als Països Baixos a la final.
* Mític combat de boxa entre Muhammad Alí i George Foreman, a Kinshasa, capital de l'actual República Democràtica del Congo (llavors Zaire), combat conegut en anglès amb l'apel·latiu de The Rumble in the Jungle.

## Any 1975

* Es disputa la primera copa del món de cricket.

## Any 1976

* Jocs Olímpics d'estiu a Mont-real i d'hivern a Lake Placid, amb Nadia Comaneci com a gran heroïna dels d'estiu.
Boicot africà: Diversos països africans liderats per Tanzània, amb el seu president Julius Nyerere al capdavant, van demanar l'expulsió i no participació de Nova Zelanda als Jocs de Montreal. El motiu: un equip de rugbi d'aquest país havia realitzat una gira per Sud-àfrica, on llavors imperava l'apartheid. Tot i que el rugbi no era (ni és) esport olímpic, i Sud-àfrica no participava en uns Jocs (per sanció) des 1964, Tanzània es va quedar a casa en negar-se el COI a expulsar a Nova Zelanda, i 21 països africans més, recolzats per Iraq, el Líban i Guyana, van tornar a casa després de la cerimònia inaugural.

## Any 1977

* Pelé juga el darrer partit de la seva carrera professional, en un amistós entre el New York Cosmos i el Santos FC, del (Brasil).

## Any 1978

* Copa del món de futbol a l'Argentina: L'Argentina de Mario Kempes campiona en vèncer als Països Baixos a la final.

## Any 1979

* Sugar Ray Leonard guanya el seu primer títol de campió del món de boxa.

## Vegeu també

Dècada de 1970

## Enllaços externs

* Pàgina de la F.I.F.A. on es recullen els guanyadors de totes les edicions de la Copa del Món (Mundials) Arxivat 2005-12-11 a Wayback Machine.
# Los Llupians

Los Llupians és un indret del terme municipal d'Isona i Conca Dellà, a l'antic terme d'Orcau, al Pallars Jussà.
El lloc és al sud-oest del poble d'Orcau, a l'extrem sud-occidental del seu antic terme. És, però, a prop i a l'oest-nord-oest de Figuerola d'Orcau i al nord-est del Molí de Suterranya. Es troba a prop i a la dreta del riu d'Abella.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# La Fova

La Fova o la Fova de Terrantona (en aragonès A Fueba, en castellà La Fueva, oficialment La Fueva/A Fueba) és un municipi aragonès situat a la província d'Osca i enquadrat a la comarca del Sobrarb. La capital del municipi és Terrantona.
En 1320, la croada dels pastors travessà els Pirineus atacant les aljames de Jaca i Montclús. Jaume el Just actuà i envià un destacament per protegir els jueus, i l'infant Alfons manà penjar quaranta dels atacants d'Osca i els atacants es dirigiren a Tudela i Pamplona, on els jueus plantaren cara i els rebutjaren.

## Entitats de població

* Arasanz, llogaret situat a l'esquerra del Cinca.
* Formigals.
* Fossau
* Morillo de Montclús, situat a 746 metres d'altitud.
* Rañín.
* Salinas de Trillo.
* Samitier.
* Terrantona.
* Toledo, terme antic format per Samper de Toledo, San Juan de Toledo i Atiart.
* Trillo.
* Troncet.

## Llocs d'interés

* Muro de Roda, està envoltat d'una muralla.

## Imatges

* Església de Santa Maria, Muro de Roda
* Ermita de Sant Ermenter i Sant Celdoni, Samitier
* Formigals
* Vall de la Fova
* Terrantona

## Referències

* ↑ Gran Enciclopèdia Catalana, GEC. «la Fova de Terrantona». Enciclopedia.cat. [Consulta: 16 maig 2014].
* ↑ LEY 5/2003, de 26 de febrero, de creación de la comarca de Sobrarbe
* ↑ «''Gran Enciclopèdia Aragonesa, La Fova». Arxivat de l'original el 2020-08-07. [Consulta: 17 novembre 2015].
* ↑ Baer, Yitzhak. A history of the Jews in Christian Spain (en anglès). Jewish Publication Society of America, 1978, p. 15.
* ↑ Lacave, José Luis. Sefarad, Sefarad: la España Judía (en anglès). Comisión Quinto Centenario, Grupo de Trabajo Sefarad 92, 1987, p. 208. ISBN 8485983580.
* ↑ «La Fova». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «La Fova». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «La Fova». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «La Fova». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «La Fova». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «La Fova». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Gran Enciclopèdia Aragonesa, Samitier». Arxivat de l'original el 2017-07-02. [Consulta: 7 octubre 2016].
* ↑ «La Fova». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «La Fova». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «La Fova». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «La Fova». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «La Fova». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Gegant de Sales de Llierca

El Gegant de Sales de Llierca és en Perot, que representa un marxant de bestiar. Havia format part de diversos grups d'animació i circ fins que el 1996 fou cedit a Sales, que no en tenia. Des d'aleshores s'ha incorporat a la Festa Major i a les celebracions de la població.

## Història

Una vintena d'anys enrere, en Perot era el gegant de diversos grups d'animació. Va ser creat pel grup d'animació terrassenc Tren d'Olot, concretament per les escultores Rosa Riera i Anna Alavedra. Va ser, doncs, el gegant d'aquest grup i va participar en nombroses cercaviles i festes. Representava un maquinista de tren i ja fou batejat des del començament amb el nom de Perot.
En dissoldre's el Tren d'Olot l'any 1977, en Perot fou cedit al grup d'animació olotí La Pebra, on continuà la mateixa tasca: animar cercaviles i festes arreu de Catalunya. Més tard, l'any 1991, també amb la dissolució de La Pebra, aquest el cedí al grup de circ Cirquet Confetti, que era compost per gent d'Olot i antics membres del Tren d'Olot. En aquest grup l'activitat d'en Perot era molt escassa, ja que no era un grup de cercaviles i animació, sinó de circ, i el paper del gegant ja no hi encaixava tant.
Finalment, l'any 1996, i després que el grup Cirquet Confetti s'instal·lés a Sales de Llierca, el donà al poble, i amb la col·laboració d'alguns veïns i de l'Ajuntament se li feren importants modificacions. Es construí un cavallet de gegant convencional, ja que fins aleshores havia estat un gegant de motxilla, se li van fer les mans i el vestit nou i se li va repintar la cara per donar-li un nou caràcter: el de marxant de bestiar.
I en aquest mateix any, per la Festa Major de Sales de Llierca, per sant Martí, fou nomenat oficialment i públicament Gegant de Sales. També fou creada per a l'ocasió una cançó amb lletra i música del veí de Sales Miquel Ollé.
Ara, a més a més de sortir per les festes del poble, sant Martí i sant Jordi, va a visitar altres pobles quan el conviden a la festa.

## Referències

* ↑ Faràndula de la Garrotxa. Olot: Edicions Municipals, 1998, p. 163. ISBN 84-7216-063-7 [Consulta: 13 maig 2019].
* ↑ «Centenars de persones celebren la festa major de Sales de Llierca coincidint amb Sant Martí». Garrotxadigital.cat, 11-11-2018.
# Tozer

Tozer és el nom dels següents personatges:
* Harry Vernon Tozer (Villa Rica, 1902 - Barcelona, 1999), titellaire paraguaià
* Henry Fanshawe Tozer (Plymouth, 1829 - Oxford, 1916), escriptor i professor anglès
# Museu Memorial de l'Holocaust dels Estats Units

El Museu Memorial de l'Holocaust dels Estats Units és un museu de Washington DC per a la documentació, estudi i interpretació de la història de l'Holocaust i el memorial dedicat als sis milions de jueus exterminats pel règim nazi. El museu compta amb una exposició permanent sobre l'Holocaust, a més de diverses exposicions temporals. A l'edifici s'hi troba també la Sala del Record, de forma hexagonal, amb la seva flama eterna en memòria de les víctimes del genocidi, i el mur dels infants, dedicat al milió i mig de nens i nenes que hi moriren.

## Context

El 1933, amb l'ascens del partit nacionalsocialista liderat per Hitler al govern alemany, s'inicià una política antisemita que culminà amb el genocidi del poble jueu durant els anys de la Segona Guerra Mundial. Conegut amb el nom d'Holocaust, l'extermini del poble jueu prengué forma en la reunió celebrada a Wannsee el 20 de gener de 1942, on s'aprovà la "Solució final", que consistí en l'eliminació física de la població jueva internada en diferents camps d'extermini (Auschwitz-Birkenau, Chelmno, Belzec, Sobibor, etc.).
Des del 1993, el Museu Commemoratiu de l'Holocaust de Washington ha rebut prop de 30 milions de visitants, incloent-hi 9 milions de nens i nenes en edat escolar i 85 caps d'Estat. D'altra banda, el seu portal web és una referència internacional amb milions d'usuaris de diferents països que el visiten cada any.

## Referències

* 1 2 3 «Museu Memorial de l'Holocaust dels Estats Units». Gencat. Gencat. Arxivat de l'original el 19 de setembre 2016. [Consulta: 1r octubre 2016].
# Locronan

Locronan (en bretó Lokorn) és un municipi francès, situat a la regió de Bretanya, al departament de Finisterre. L'any 2006 tenia 800 habitants. El 23 de novembre de 2007 el consell municipal va aprovar la carta Ya d'ar brezhoneg.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 715 | 672 | 686 | 704 | 796 | 799 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes ||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001-2008 | Mercel Férec | |
| 2008- | Jean-Luc Engelmann | |
# Haplochromis martini

Haplochromis martini és una espècie extinta de peix de la família dels cíclids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles podien assolir els 10,4 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es trobava al llac Victòria (Àfrica oriental).

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Axelrod, H. R. The Most Complete Colored Lexicon of Cichlids: Every Known Cichlid Illustrated in Color (en anglès). 2a edició. TFH Publications, 1993. ISBN 9780793800261.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Römer U.: Cichliden Atlas, Bd. 1. Melle. 1311 p. Any 1998.
* van Oijen, M.J.P., J. Snoeks, P.H. Skelton, C. Maréchal i G.G. Teugels, 1991. Haplochromis. p. 100-184. A: J. Daget, J.-P. Gosse, G.G. Teugels i D.F.E. Thys van den Audenaerde (eds.) Check-list of the freshwater fishes of Africa (CLOFFA). ISNB, Brussel·les; MRAC, Tervuren, Flandes; i ORSTOM, París, França. Vol. 4.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Emi Koussi

Emi Koussi és un volcà d'escut piroclàstic que es troba al final sud de les muntanyes Tibesti al Sàhara central del nord del Txad. És la muntanya més alta del Txad i del Sàhara. És un dels volcans del massís Tibesti i fa 3.445 m d'altitud, alçant-se 2.300 metres per sobre de la plana sorrenca. Fa de 60 a 80 km d'ample.
Dues calderes coronen el volcà. i a nombrosos doms de lava, fluxos de lava, cons de cendra i maars.
Emi Koussi té analogies amb el volcà del planeta Mart Elysium Mons.

## Referències

* Original entry was from the NASA Earth Observatory; «Enllaç». Arxivat de l'original el 2003-12-09. [Consulta: 13 octubre 2011].
* NASA Earth Explorer page Arxivat 2003-12-09 a Wayback Machine.
* Gourgaud, A.; Vincent, P. M. «Petrology of two continental alkaline intraplate series at Emi Koussi volcano, Tibesti, Chad». Journal of Volcanology and Geothermal Research, 129, 4, 2004, pàg. 261–290. DOI: 10.1016/S0377-0273(03)00277-4.
* "Emi Koussi" Arxivat 2008-03-09 a Wayback Machine.. Peakware.com.
# Luis Jiménez de Asúa

Luis Jiménez de Asúa (Madrid, 1889 - † Buenos Aires, 1970) fou un jurista i polític espanyol.

## Biografia

Professor de dret penal en la Universitat Central de Madrid (actual Universitat Complutense de Madrid). Per la seva protesta contra les vexacions sofertes per Miguel de Unamuno per part de la dictadura de Primo de Rivera, va ser confinat a les Illes Chafarinas i juntament amb altres destacats intel·lectuals espanyols va renunciar a la seva càtedra el 1929. El 1931 va ingressar en el PSOE i va ser elegit diputat a les Corts Constituents, presidint la comissió parlamentària encarregada d'elaborar la Constitució de la Segona república espanyola el 1931. Director de l'Institut d'Estudis Penals, creat per Victoria Kent, va participar en la redacció del Codi Penal de 1932.
Pertanyent a l'ala moderada del PSOE, va ser vicepresident de les Corts sortides de les eleccions generals espanyoles de 1936. Durant la Guerra Civil espanyola va ocupar càrrecs diplomàtics de la República a Polònia i Txecoslovàquia i va representar Espanya davant la Societat de Nacions. Acabada la guerra, es va exiliar en Argentina (1939), on va continuar la seva carrera docent en la Universitat Nacional de La Plata i la Universitat Nacional del Litoral i va dirigir l'Institut de Dret Penal i Criminologia d'Universitat de Buenos Aires fins al cop militar de 1966. Va dirigir la Revista de Dret Penal i Criminologia fins a la seva defunció. El 1962 va ser nomenat president de la República en l'exili, càrrec que va detenir fins a la seva defunció el 1970.

## Obres

* El Derecho penal del porvenir (1916)
* El estado de necesidad (1922)
* Al servicio del Derecho penal
* La teoría jurídica del delito (1931)
* Psicoanálisis criminal(1940) Buenos Aires, Losada.
* El criminalista (1941-1949, 8 vols)
* La Constitución política de la democracia española (1942)
* La ley y el delito (1945)
* La Constitución de la democracia española y el problema regional (1946)
* Tratado de Derecho penal (1949-1963, 7 vols.).

## Referències

* ↑ de los Ríos, Fernando. Obras completas: Libros (en castellà). Anthropos Editorial, 1997, p. vol.1, p.xxvii. ISBN 847658511X.
* ↑ Vera Santos, José Manuel. La reforma constitucional en España (en castellà). La Ley, 2007, p.128. ISBN 8497258630.
# Langerei

El Langerei és un rei o via fluvial i un carrer al centre de Bruges. El rei va des del Spiegelrei, comença al pont Carmers i acaba al Dampoort. El carrer del mateix nom, situat a la riba oest, discorre des del Gouden-Handbrug fins al Wulpenstraat. El carrer de l'altre costat de l'aigua és el Potterierei.
El curs d'aigua i el carrer tenen un camí lleugerament sinuós, més o menys d'acord amb la llera del riu Reie original. A l'altura de l'actual Gravenstraat, la Reie es va inclinar cap a l'est a finals del segle xii per unir-se a la connexió marítima que va conduir al llavors fundat Damme. El Langerei està envoltat pel Snaggaardbrug, el Duinenbrug i el Leonardsstuwbrug.
La Reie està vorejada de murs de molls fets de maó, amb plaques de coberta de color blau a la part superior o un parapet de ferro. Els edificis, que predominen en dos o tres pisos, tenen funcions comercials i residencials i es remunten als segles XV al XX.
Originalment es va utilitzar el nom Roye per al cos d'aigua. A partir del segle xiii es pot trobar el nom de Houtbrekersdam, que fa referència a les activitats de construcció naval. Per a la zona oest, els topònims Koetelwic o Ketelwic, o simplement Wijk, es poden trobar a la zona fins al segle xvi. Apunten a un amarratge i assentament que existia des del segle xi i possiblement abans. Des del darrer quart del segle xvi, el nom Langerei s'utilitza per al llarg tram de la riba occidental del rei.
Des de l'època romana fins al segle xv, el curs d'aigua era l'artèria marítima més important de Bruges. A través del complex (i mentrestant desaparegut) de Dampoort hi havia una connexió amb el mar. Het Wijk va tenir moltes activitats comercials fins a finals del segle XII; llavors el centre de gravetat navegacional es va traslladar als Kraanrei i Spiegelrei.
Entre 1623 i 1855, el Langerei era encara important com a part del canal entre Ostende, Bruges i Gant. L'Annavart es va fer càrrec d'aquest paper. Fins i tot a la dècada dels 20 del segle xx, allà es van amarrar barcasses.
En els anys 1972-1974, es van substituir els ponts oscil·lants de fusta per ponts de pedra fixos: el pont Carmers, el Snaggaardsbrug i el Duinenbrug.