OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Mode (electromagnetisme)

El mode de radiació electromagnètica descriu el patró de camp de les ones que es propaguen. Els modes electromagnètics són anàlegs als modes normals de vibració en altres sistemes, com els sistemes mecànics.
Algunes de les classificacions dels modes electromagnètics inclouen:
* Modes d'espai lliure
** Ones planes, ones en què els camps elèctric i magnètic són ortogonals a la direcció de viatge de l'ona. Són les ones que existeixen a l'espai lliure lluny de qualsevol antena.Ones en mode transversal
* Modes en guies d'ones i línies de transmissió
** Modes transversals, modes que tenen almenys un dels camps elèctrics i magnètics totalment en direcció transversal.
*** Mode electromagnètic transversal (TEM), igual que amb una ona plana d'espai lliure, tant el camp elèctric com el camp magnètic són totalment transversals.
*** Modes elèctrics transversals (TE), només el camp elèctric és totalment transversal. També indicat com a modes H per indicar que hi ha un component magnètic longitudinal.
*** Modes magnètics transversals (TM), només el camp magnètic és totalment transversal. També s'anota com a modes E per indicar que hi ha un component elèctric longitudinal.
** Els modes electromagnètics híbrids (HEM), tant el camp elèctric com el magnètic tenen un component en la direcció longitudinal. Es poden analitzar com una superposició lineal dels modes TE i TM corresponents.
*** Modes HE, modes híbrids en què domina el component TE.
*** Modes EH, modes híbrids en què domina el component TM.
*** Modes de secció longitudinal
**** Modes elèctrics de secció longitudinal (LSE), modes híbrids en què el camp elèctric en una de les direccions transversals és zero
**** Modes magnètics de secció longitudinal (LSM), modes híbrids en què el camp magnètic en una de les direccions transversals és zero
* Modes en altres estructures
** Modes de Bloch, modes de les ones de Bloch; aquests es produeixen en estructures que es repeteixen periòdicament.
Els noms dels modes de vegades tenen el prefix quasi-, el que significa que el mode no és del tot pur. Per exemple, el mode quasi-TEM té un petit component de camp longitudinal.

## Referències

* ↑ «Modes of Propagation of Electromagnetic Waves: Definitions, Types, Formulas» (en anglès). Embibe Exams, 30-09-2021.
* ↑ Ashar143 «Electro magnetic mode theory». Electromagnetic mode, 19-03-2017.
* ↑ Connor, pp. 52-53
* ↑ Chen, p. 550
* ↑ Zhang & Lee, p. 294

## Bibliografia

* Connor, F R, Wave Transmission, Edward Arnold, 1972 ISBN 0-7131-3278-7.
* Chen, Wai Kai, The Electrical Engineering Handbook, Elsevier, 2004 ISBN 0-0804-7748-8.
* Edwards, Terry; Steer, Michael, Foundations for Microstrip Circuit Design, Wiley, 2016 ISBN 1-118-93619-1.
* Yang, Jianke, Nonlinear Waves in Integrable and Non-integrable Systems, Society for Industrial and Applied Mathematics, 2010 ISBN 0-898-71705-1.
* Zhang, Kequian; Li, Dejie, Electromagnetic Theory for Microwaves and Optoelectronics, Springer, 2013 ISBN 3-662-03553-7.
# Ringkøbing

Ringkøbing és una ciutat danesa de l'oest de la península de Jutlàndia, comparteix amb Skjern la capitalitat del municipi de Ringkøbing-Skjern que forma part de la regió de Midtjylland, ambdós creats l'1 de gener del 2007 com a part d'una reforma territorial. La ciutat està situada al nord-est del fiord de Ringkøbing, que és com un gran llac separat del Mar del Nord per una estreta llengua de terra amb una única sortida a Hvide Sande.
El nom de la ciutat significa købstaden ved Rindum (en danès la ciutat del mercat prop de Rindum), Rindum fou un petit poble fundat a l'edat del ferro. Les restes arqueològiques trobades suggereixen que la ciutat va ser fundada al segle xiii per una comunitat d'agricultors i pescadors. El 1443 va obtenir una carta municipal. Gràcies a la seva situació dins del fiord de Ringkøbing la ciutat va prosperar amb el comerç, el seu port, arrecerat de les tempestes del mar del Nord, era l'únic port real al llarg de tota la costa occidental danesa. Però al segle xvii, el mur de dunes de Holmsland Klit, que protegia l'entrada del fiord va anar desplaçant-se vers el sud a causa de les tempestes, el vent i les marees i amb elles la sortida al mar, finalment es va tancar la sortida i Ringkøbing es va quedar aïllada del mar. Aquesta situació va durar fins a principis del segle XX quan es va obrir l'actual sortida de Hvide Sande.

## Vegeu també

* Llista de ciutats de Dinamarca
* Comtat de Ringkjøbing
# Terrasses arrosseres de Banaue

Les Terrasses arrosseres de Banaue a les serralades de les Filipines són un bé declarat com a Patrimoni de la Humanitat per la UNESCO l'any 1995 i declarat en perill entre els anys 2001 i 2012.

## Referències

* ↑ Centre, UNESCO World Heritage. «Rice Terraces of the Philippine Cordilleras» (en anglès). [Consulta: 15 març 2021].
# Lepidonectes bimaculata

Lepidonectes bimaculata és una espècie de peix de la família dels tripterígids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 6,8 cm de longitud total.

## Alimentació

Menja algues i invertebrats petits.

## Hàbitat

És un peix marí, de clima tropical i associat als esculls de corall que viu fins als 15 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba al Pacífic sud-oriental: Illa Malpelo (Colòmbia).

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* 1 2 3 4 5 FishBase (anglès)
* ↑ Allen, G.R. i D.R. Robertson, 1994. Fishes of the tropical eastern Pacific. University of Hawaii Press, Honolulu. 332 p.

## Bibliografia

* Anònim, 2001. Base de dades de la col·lecció de peixos del National Museum of Natural History (Smithsonian Institution). Smithsonian Institution - Division of Fishes.
* Eschmeyer, William N.: Genera of Recent Fishes. California Academy of Sciences. San Francisco, Califòrnia, Estats Units. iii + 697. ISBN 0-940228-23-8. Any 1990.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Fricke, R., 1997. Tripterygiid fishes of the western and central Pacific, with descriptions of 15 new species, including an annotated checklist of world Tripterygiidae (Teleostei). Theses Zool. 29:1-607.
* Helfman, Gene S.; Collette, Bruce B.; Facey, Douglas E.; Bowen, Brian W. The diversity of fishes: Biology, Evolution, and Ecology (en anglès). Hoboken, NJ: John Wiley & Sons, 2009, p. 720. ISBN 978-14-0512-494-2.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Wheeler, A.: The World Encyclopedia of Fishes, 2a edició, Londres: Macdonald. Any 1985.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Teschemacherita

La teschemacherita és un mineral de la classe dels carbonats. Rep el seu nom del químic anglès Frederick Edward Teschemacher (1761-1863), el primer en descriure el mineral.

## Característiques

La teschemacherita és un carbonat de fórmula química (NH₄)HCO₃. Cristal·litza en el sistema ortoròmbic. Es troba en forma d'agregats cristal·lins de gra fi compactats, en llits de diversos centímetres de gruix. La seva duresa a l'escala de Mohs és 1,5.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la teschemacherita pertany a «05.AA - Carbonats alcalins, sense anions addicionals, sense H₂O» juntament amb els següents minerals: zabuyelita, natrita, gregoryita, nahcolita, kalicinita i wegscheiderita.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta l'any 1868 a Saldanha Bay, al districte de West Coast, Cap Occidental (Sud-àfrica), en un dipòsit de guano. També ha estat descrita a West Coast (Patagònia, Xile), a Broadlands (Illa del Nord, Nova Zelanda), a l'illa de Guañape (Virù, Perú) i a l'Azerbaidjan.

## Referències

* ↑ «Teschemacherite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 3 maig 2016].
* ↑ «Teschemacherite» (en anglès). Handbook of Mineralogy. [Consulta: 3 maig 2016].
# Millennial Spirit

El Millennial Spirit era un petrolier moldau que va ser bombardejat per l'armada russa al mar Negre al començament de la invasió russa d'Ucraïna del 2022. Tenia una sola coberta i una tripulació de 12 persones.

## Història

El Millennial Spirit va ser construït a la ciutat alemanya de Lauenburg d'Elba pel constructor naval JG Hitzler Schiffsw. und Maschinenfabrik. Es va acabar el 22 de juny de 1974 i es va registrar amb el nom d'Essberger Pilot al port de matrícula xipriota de Limassol. Durant els anys següents, el vaixell va canviar de nom diverses vegades: Solvent Explorer, Tom Lima i Hordafor Pilot.
L'agost de 2001 el vaixell va ser adquirit per l'empresa naviliera islandesa Nesskip. Renomenat Freyja, va ser operat per Nesskip fins al 2015 i registrat a La Valletta.
El 25 de febrer de 2022, el Millennial Spirit transportava 600 tones de gasoil mentre transitava pel Mar Negre. Els vaixells de guerra russos van bombardejar el vaixell cisterna a dotze milles al sud del port ucraïnès d'Yuzhne. El vaixell tenia una tripulació de dotze persones, dos van resultar ferides i les altres deu es van veure obligades a abandonar el vaixell amb les armilles salvavides. Els dotze tripulants van ser rescatats per les autoritats ucraïneses i el petrolier va continuar cremant dues setmanes.
Els primers informes van indicar que el vaixell navegava sota bandera romanesa, un país que és membre de l'OTAN, fet que va generar inquietud. Tanmateix, aquests informes van resultar ser falsos i l'agència naval de Moldàvia va confirmar que el Millenial Spirit era moldau.

## Referències

* ↑ «Freyja». Marinetraffic.com. [Consulta: 23 maig 2014].
* 1 2 3 Hockaday, James «Moldovan chemical tanker hit by missile off coast of Ukraine». Metro, 25-02-2022 [Consulta: 25 febrer 2022].
* 1 2 3 Adjin, Adis «Two more ships hit in the Black Sea». Splash 247, 25-02-2022 [Consulta: 25 febrer 2022].
* 1 2 «NESSKIP HF». Heimsnet.is. [Consulta: 23 maig 2014].
* ↑ Payne, Julia «Ukraine says two commercial ships hit by Russian missiles near Odessa port» (en anglès). Reuters, 26-02-2022.
* ↑ News, Bloomberg. «Chemical Tanker in Black Sea Hit by Shelling, Crew Abandons Ship - BNN Bloomberg», 25-02-2022. [Consulta: 14 març 2022].
* ↑ «Un petrolier moldau continua cremant al mar Negre gairebé dues setmanes després d'un suposat atac rus». Europa Press, 09-03-2022. [Consulta: 14 març 2022].
# Republicans de Centre

Republicans de Centre (Républicains du centre) fou un grup parlamentari de caràcter autonomista alsacià, creat el 1932 a iniciativa de Joseph Rossé i Michel Walter, diputats de la UPR de Colmar i Mulhouse. De caràcter conservador i democristià, només agrupà sis diputats d'Alsàcia i Lorena. El 1936 els membres del grup es va integrar en un nou grup, anomenat Independents d'Acció Popular.
# Thank You

«Thank You» té aquests significats:
* Cinema: Thank You (pel·lícula), pel·lícula de 1925 dirigida per John Ford
* Àlbums:
** Thank You (Duran Duran), àlbum de 1995 per Duran Duran
** Thank You (Royal Trux), àlbum de rock de 1995 per Royal Trux
** Thank You (àlbum de Jamelia), àlbum de R&B del 2003 de Jamelia
** Thank You (Stone Temple Pilots), àlbum de grans èxits del 2003 de Stone Temple Pilots
** Thank You (TRR50), àlbum recopilatori de 2004 del segell discogràfic Temporary Residence Limited
** Thank You (Declan Galbraith), àlbum de pop del 2006 per Declan Galbraith
** Thank You (Zemfira), àlbum de rock alternatiu del 2007 del cantant rus Zemfira
* Cançons:
** Thank You (Led Zeppelin), balada rock de 1969 per Led Zeppelin
** Thank You (Ray Boltz), cançó chiristiana de 1988 per Ray Boltz
** Thank You (Boyz II Men), cançó R&B de 1994 pels Boyz II Men
** Thank U, cançó de pop rock de 1998 d'Alanis Morissette
** Thank You (For Loving Me at My Worst), cançó pop de 1999 de The Whitlams
** Thank You (Bow Wow), cançó de 2001 de pop-rap per Bow Wow
** Thank You (Dido), cançó pop de 2001 per Dido
** Thank You (cançó de Jamelia), cançó pop de 2004 pop per Jamelia
** Thank You (Hellyeah), cançó de metal del 2008 per Hellyeah
** Thank You (Falettinme Be Mice Elf Agin), cançó funk de 1969 de Sly & the Family Stone
** Thank You (Simple Plan), cançó punk de 2004 del grup canadenc Simple Plan pel seu disc Still Not Getting Any...
# Volta a Andalusia 1925

La Volta a Andalusia 1925 va ser la 1a edició de la Volta a Andalusia. La cursa es disputà entre el 28 d'octubre i l'1 de novembre de 1925, amb un recorregut de 735,0 km repartits entre un cinc etapes. El vencedor final fou l'espanyol Ricardo Montero, que s'imposà per tan sols 2 segons a Victorino Otero.

## Etapes

| Etapa | Data | Recorregut | Km | Vencedor d'etapa | Líder de la general |
| 1ª | 28 d'octubre | Sevilla - Còrdova | 131,0 | Ricardo Montero | Ricardo Montero |
| 2ª | 29 d'octubre | Còrdova - Còrdova | 183,0 | Victorino Otero | Victorino Otero |
| 3ª | 30 d'octubre | Màlaga - Algesires | 140,0 | Telmo García | Victorino Otero |
| 4ª | 31 d'octubre | Algesires - Cadis | 125,0 | Telmo García | Victorino Otero |
| 5ª | 1 de novembre | Cadis - Sevilla | 156,0 | Telmo García | Ricardo Montero |

## Classificació final

| | Ciclista | Temps |
| 1 | Ricardo Montero | 29h 32' 34" |
| 2 | Victorino Otero | + 2" |
| 3 | Telmo García | + 15' 20" |
| 4 | Domingo Gutiérrez | + 19' 24" |
| 5 | Segundo Barruetabeña | + 27' 28" |
| 6 | José Luis Miner | + 35' 23" |
| 7 | Silvestre Ginard | + 58' 27" |
| 8 | Manuel López | + 1h 10' 16" |
| 9 | Demetrio Del Val | + 1h 15' 22" |
| 10 | Lucas Jauregui | + 1h 19' 19" |

## Referències

* ↑ «Vuelta a Andalucia 1925». sitiodeciclismo.net. [Consulta: 20 febrer 2016].

## Enllaços externs

* Web oficial de la cursa
# Platja de Represas

La Platja de Represas està situada en el concejo de Tàpia de Casariego. Forma part de la Costa Occidental d'Astúries i presenta protecció mediambiental per estar catalogada com ZEPA i LIC.

## Descripció

És una platja de traçat rectilini amb una longitud d'uns 300 metres i una amplària mitjana de 30 metres. L'absència gairebé total de sorra és el motiu principal pel qual sigui una platja molt poc visitada. No obstant això aquesta característica promou la presència habitual de pescadors en el pedrer. L'existència d'afloraments rocosos aconsella que els visitants vagin proveïts de calçat adequat tipus bota o de qualsevol altre tipus que tingui sola dura. Té servei de dutxes i l'activitat que es recomana com a òptima és la de pesca recreativa en el pedrer.
L'accés a aquesta platja pot fer-se des de les proximitats del port de Tàpia utilitzant un passeig existent al llarg de la línia de la costa. Una altra alternativa és la d'accedir amb vehicle per la sortida costanera de Tàpia que està més a l'est.

## Referències

* ↑ http://sig.magrama.gob.es/93/ClienteWS/Guia-Playas/Default.aspx?nombre=PLAYAS_WEB&claves=DGC.PLAYAS.PLY_CO_PLAYA&valores=525 Arxivat 2015-04-18 a Wayback Machine.
* ↑ Del Río, Alejandro. Nobel. Guía total de las playas de Asturias. Asturias: Nobel, 2013, p. 15. ISBN 978-84-8459-669-1.
# Tesem

El tesem és una raça de gos de l'antic Egipte.

## Història

El tesem sovint apareix en murals de l'antic Egipte. El déu egipci Anubis hi és representat en forma de xacal, tot i que les característiques d'Anubis es poden reconèixer també en el tesem. Les imatges d'Anubis jacent encaixen perfectament amb l'aspecte exterior del tesem.
Aquests gossos foren portats des d'Egipte per comerciants de Cartago, l'Imperi Romà i Fenícia en viatges i així arribaren a la resta de la mar Mediterrània. D'aquests tesem nasqueren les races següents:
* Ca eivissenc a Eivissa
* Podenc canari a les Illes Canàries
* Pharaoh hound a Malta
* Cirneco de l'Etna a Sicília

## Referències

* ↑ Naville, Edouard. The Cemeteries of Abydos. Part 1. 1909-1910 (en anglès). Londres: Egypt Exploration Fund, 1914, p. 40.
Viccionari
# Molí de Baix (Massamagrell)

El Molí de Baix o de Massamagrell fou un molí fariner situat en el terme municipal de Massamagrell, a la comarca de l'Horta Nord. Es localitza a la partida de la Magdalena, més a prop del nucli urbà que el molí de Dalt o de la Lloma, i integrat en una zona de nova urbanització de l'avinguda Blasco Ibañez, enfront a l'institut de secundària.
La primera referència escrita és del primer terç del s. XIX. Edificat sobre el roll de Massamagrell, una derivació cap a la mar de la séquia de Montcada, formava part d'una alqueria de l'horta.
Amb diverses reformes durant la seua existència, fou abandonat a 1960 i patí un incendi en 1996. La part que és conserva és la que correspon a l'habitatge. Ara ha estat recuperat i és la seu de la Policia Local.

## Referències

* 1 2 «Catàleg de molins valencians. Molí de Baix 1/2». Arxivat de l'original el 2006-02-12. [Consulta: 9 maig 2017].
* ↑ «Massamagrell turístic». Arxivat de l'original el 2017-11-07. [Consulta: 9 maig 2017].
* ↑ «Europapress. Recuperació de l'alqueria del molí de Baix». [Consulta: 9 maig 2017].
# Repudiació de l'herència

La repudiació de l'herència es pot definir com aquell negoci jurídic unilateral i no receptici, per mitjà del qual la persona o persones a les quals se’ls ha atribuït el ius delationis manifesten la seva voluntat contrària a convertir-se en successors del causant. La repudiació de l'herència significa, per consegüent, el no ingrés del cabal hereditari en el patrimoni del cridat (o alguns deutes) i d'aquí que tècnicament s'hagi de reservar la denominació de repudiació per a aquest supòsit, mentre que la renúncia constitueix la sortida d'un o més elements patrimonials per la voluntat del seu titular.
# Timo K. Mukka

Timo Kustaa Mukka (17 de desembre de 1944 - 27 de març de 1973) fou un autor finlandès que va escriure sobre la gent que habita Lapònia.

## Vida i obra

Timo Mukka va néixer a Bollnäs a Suècia. Durant la seva vida va estudiar a l'Acadèmia de Belles Arts de Hèlsinki i va completar nou novel·les, escrites amb una prosa lírica, sobre les dures condicions de vida de Lapònia, la regió on va passar la infància i part de la vida adulta. Aquestes novel·les van ser publicades entre 1964 i 1970.
A principis de la dècada de 1960 va sorgir un moviment literari a Finlàndia anomentat ficció espontània i de confessió. Va ser molt influenciada pels textos de Henry Miller. Els representants finesos foren dos autors joves i que se'ls va voler veure com a enfants terribles de la literatura del moment: el oeta i traductor Pentti Saarikoski i l'autor Hannu Salama. Mentre aquests autors desenvolupaven el moviment, Mukka és considerat l'escriptor més original i més conscient sobre la tasca d'escriptura.
Mukka va morir jove, a causa d'un atac de cor, a Rovaniemi, capital de Lapònia el 1973.

## Obres

* Maa on syntinen laulu (1964) (La terra és una cançó de Sinful) D'aquesta novel·la el director Rauni Mollberg en va fer una pel·lícula de gran èxit a Finlàndia i que sap mantenir perfectament l'estil de Mukka.
* Tabu (1965)
* Täältä jostakin (1965)
* Laulu Sipirjan lapsista (1966) (La cançó per als nens de Sibir)
* Punaista (1966) (Vermell)
* Koiran kuolema (1967) (El gos de la mort)
* Ja kesän heinä kuolee (1968) (I l'estiu al juliol ja mor)
* Lumen pelko (1970) (La por de la neu)
* Kyyhky ja unikko (1970) (El colom i la rosella)

## Enllaços externs

* Timo K. Mukka @ kirjasto.sci.fi Arxivat 2008-01-23 a Wayback Machine.
# Port d'Avilés

El port d'Avilés està situat en ambdues marges de la ria d'Avilés, a Astúries. Està banyat pel mar Cantàbric i consta de diversos molls per l'amarrament de vaixells de diferent calat, entre els quals calen destacar la Dàrsena de Sant Agustí, el Moll de Raíces i la Dàrsena de San Juan de Nieva per ser els més amplis.
La quantitat de mercaderies que es carreguen aquí creix any rere any, però són d'especial interès les enormes quantitats d'alumini per a la fàbrica de Alcoa (antiga Inespal), d'acer i ferralla per a la factoria de Arcelor Mittal i de zinc per a la fàbrica Asturiana de Zinc, pertanyent a Xstrata, que desembarquen aquí cada any. A més es tracta del port pesquer més important de tota la regió, superant al Musel de Gijón en captures descarregades.
Així mateix, l'Autoritat Portuària d'Avilés també controla els usos del Port Esportiu d'Avilés, que es troba annex a la dàrsena pesquera, més concretament en la part més propera al Centre Cultural Internacional Oscar Niemeyer.

## Tràfic

Tràfic marítim per Tones de Registre Brut (milers de t.) :
| 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2012 |
| Avilés | 3.413 | 3.683 | 3.446 | 4.044 | 4.099 | 3.852 | 3.748 | 3.909 | 3.514 | 4.138 | 3.794 | 4.162 | 4.771 | 5.086 | 5.118 |

## Enllaços externs

* Lloc web oficial de l'Autoritat Portuària d'Avilés
# Tetraleurodes leguminicola

Tetraleurodes leguminicola és un hemípter del gènere Tetraleurodes de la família dels Aleiròdids.
L'espècie va ser descrita científicament per primera vegada per Bink-Moenen el 1983.

## Referències

* ↑ Jon H. Martin & Laurence A. Mound (2007) "An annotated check list of the world’s whiteflies (Insecta: Hemiptera: Aleyrodidae)" Zootaxa 1492: 1-84 Link
# Presó de pobles

La presó de pobles (rus: Тюрьма́ наро́дов) és un frase primera utilitzat per Vladimir Lenin en 1914. Va aplicar-se a l'Imperi Rus, que descriu la política nacional de l'època. La idea d'identificar Rússia amb una presó prové del llibre La Russie en 1839 de Astolphe de Custine.

## Referències

* ↑ Brandenberger, David. National Bolshevism: Stalinist Mass Culture and the Formation of Modern Russian National Identity, 1931-1956. Harvard University Press, 2002. ISBN 9780674009066.

## Enllaços externs

* The Peoples of the Red Book
# Rattus giluwensis

Rattus giluwensis és una espècie de mamífer rosegador de la família dels múrids. És endèmica de la part alta del mont Giluwe i pics propers (Papua Nova Guinea). Viu a altituds d'entre 2.195 i 3.660 msnm.

## Referències

* ↑ Leary, T.; Singadan, R.; Menzies, J.; Wright, D.; Aplin, K.; Dickman, C. Rattus giluwensis. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 25 novembre 2014.
# Llengües rifenyes

En algunes classificacions les llengües rifenyes són una branca de les llengües zenetes amazigues (llengües amazigues septentrionals), de la regió del Rif al Marroc, que inclou el rifeny, una de les principals llengües amazigues.
Blench (2006) considera que el rifeny és un continu dialectal, consistent en les següents varietats:
* Rifeny
* Ghomara
* Shawiya
* Tidikelt
* Tuwat
* Tlemcen
* Shelif

## Referències

* ↑ Tarifit a Ethnologue
* ↑ AA list, Blench, ms, 2006
# Villoria

«Villoria» té aquests significats:
* Villoria (Llaviana), parròquia del conceyu asturià de Llaviana
* Villoria (Salamanca), municipi de la província de Salamanca, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó
* Manuel Villoria, professor universitari