OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Impost sobre el Patrimoni

L'impost sobre el Patrimoni és un impost que s'aplica individualment, no sobre els ingressos o transaccions, sinó sobre el patrimoni personal de les persones físiques, i és calculat basant-se en el valor de tots els béns del subjecte passiu. S'aplica a nivell nacional en alguns països del món. Els partidaris d'aquest afirmen que comporta una ajuda a la redistribució de la riquesa, mentre que els seus detractors assenyalen que no aconsegueix pas aquest objectiu i que, a més, amb freqüència empobreix als països a causa de l'expatriació dels capitals.
Existeix en alguns estats europeus, com ara Suïssa, Noruega, França i Espanya.

## Estats que l'apliquen

* Europeus:
** Espanya, es cobra a partir dels 700.000 € amb una exempció per patrimoni immobiliari de 300.000 €.
** França, mitjançant l'Impost de Solidaritat de Fortunes, amb una taxa des del 0,55% a l'1,80% i un màxim de 790.000 €;
** Liechtenstein, amb una taxa del 0,07%
** Noruega, amb taxes d'entre el 0,9% i l'1,1%
** Suïssa
* Altres estats:
** a l'Índia, únicament s'aplica sobre béns no productius de renta (vehicles, joies, immobles no llogats, etc.)

## Referències

* ↑ «Taxes in Norway». Arxivat de l'original el 2009-09-05. [Consulta: 17 setembre 2011].
* ↑ L'Impôt sur la Fortune, Suisse
* ↑ «Wealth Tax». Arxivat de l'original el 2011-09-26. [Consulta: 17 setembre 2011].
# Inazio Mujika

Inazio Mujika Iraola (Donostia, Guipúscoa, 1963) és un escriptor en èuscar.

## Obres
### Narrativa

* Azukrea belazeetan (1987, Erein)
* Tu Quoque (1991, Arabako Foru Aldundia)
* Itoak ur azalera bezala (1993, Kutxa fundazioa)
* Hautsaren kronika (1994, Alberdania)
* Matriuska (1995, Erein)

### Novel·la

* Gerezi denbora (1999, Alberdania)

### Assaig

* Xabier Lete (Auto)biografia bat (2011, Alberdania), Premi Euskadi 2012

### Literatura infantil i juvenil

* Linkon (1991, Erein)
* Urguleko arima herratua (1997, Donostiako udala): Joxean Muñozekin elkarlanean
* Akeita gol (2001, Ttarttalo-Irusoin): Joxean Muñozekin elkarlanean
* Balearekin kantuan (2001, Ttarttalo-Irusoin): Joxean Muñozekin elkarlanean
* Dimitri eta itsas txakurrak (2001, Ttarttalo-Irusoin): Joxean Muñozekin elkarlanean
* Dimitri eta sorgina (2001, Ttarttalo-Irusoin): Joxean Muñozekin elkarlanean
* Urrezko zuhaitza (2002, Ttarttalo-Irusoin): Joxean Muñozekin elkarlanean
* Perla zuria (2002, Ttarttalo-Irusoin): Joxean Muñozekin elkarlanean

## Enllaços externs

* (basc) Inazio Mujika Iraola literaturaren zubitegian
# Indian Harbour Beach

Indian Harbour Beach és una població dels Estats Units a l'estat de Florida. Segons el cens del 2000 tenia 8.152 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Indian Harbour Beach tenia 8.152 habitants, 3.762 habitatges, i 2.381 famílies. La densitat de població era de 1.470,8 habitants/km².
Dels 3.762 habitatges en un 21,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 50,8% hi vivien parelles casades, en un 9,5% dones solteres, i en un 36,7% no eren unitats familiars. En el 30,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 15% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,17 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,69.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 18,5% tenia menys de 18 anys, un 5,4% entre 18 i 24, un 23,6% entre 25 i 44, un 27,5% de 45 a 60 i un 24,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 46 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 87 homes.
La renda mediana per habitatge era de 42.889 $ i la renda mediana per família de 56.803 $. Els homes tenien una renda mediana de 50.045 $ mentre que les dones 29.697 $. La renda per capita de la població era de 29.986 $. Entorn del 2,3% de les famílies i el 5,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Indian Harbour Beach». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 2 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Indian Harbour Beach». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Infanteria de Marina Mexicana

El Cos d'Infanteria de Marina és el cos de marins i forces amfíbies de l'Armada de Mèxic. La principal tasca del cos d'infanteria és la de garantir la seguretat marítima de les costes i ports mexicans, en contra de qualsevol amenaça interna o externa. Per dur a terme aquesta labor, el cos està entrenat i equipat per realitzar qualsevol tipus d'operació necessària ja sigui en el mar, a la terra o en l'aire.

## La seva missió

Executar operacions d'assalt amfibi, projectant tropes d'infanteria de marina de manera immediata i decidida en una platja o àrea hostil, per prosseguir amb objectius terra endins; localitzar, prendre el contacte i destruir a l'enemic per mitjà del foc i la maniobra; negar i rebutjar l'assalt enemic emprant els mitjans d'acció de què es disposa; realitzar operacions que no necessàriament requereixen l'ocupació de la força militar, tals com a suport a la població civil en zones i casos de desastre o emergència, operacions cívic militars, de policia marítima, policia naval, contra el crim organitzat, contra el terrorisme, de seguretat a instal·lacions estratègiques i de suport a altres institucions en els tres nivells de govern, amb la finalitat de contribuir en la defensa exterior i coadjuvar en la seguretat interior del país.
Els Infants de Marina estan sempre llestos per actuar des de l'aire, la terra i el mar. Aquesta capacitat única distingeix als Infants de Marina com una força altament eficaç en el combat per a la defensa del territori nacional o per donar suport al seu poble i actuar en zones de desastre o emergència.
# Infanta Constança d'Aragó

Constança d'Aragó (ca. 1205? - Avinganya de Seròs, ca. 1252) fou una infanta d'Aragó, filla il·legítima de Pere el Catòlic. Vídua del gran senescal Guillem Ramon II de Montcada, es retirà i fundà a Avinganya la primera comunitat monàstica de monges Trinitàries Contemplatives de la península ibèrica, branca femenina de l'Orde de la Santíssima Trinitat.

## Biografia

Sabem poc dels seus orígens. Filla il·legítima del rei Pere el Catòlic, aquest li concedí el títol de baronessa d'Aitona. En 1212, a Taust, fou promesa en matrimoni a Guillem Ramon II de Montcada, gran senescal de Barcelona, amb qui es casà en 1222, aportant-hi com a dot les baronies d'Aitona, Seròs, Mequinensa i Albalat de Cinca.
Del matrimoni nasqueren:
* Pere I de Montcada i d'Aragó, baró d'Aitona.
* Ramon de Montcada i d'Aragó, senyor d'Albalat de Cinca, i
* Guillem de Montcada i d'Aragó, bisbe de Lleida.
Guillem Ramon morí en 1228. El 3 d'abril de 1236, Jaume el Conqueridor donà a la infanta vídua, germanastra seva, el monestir de Nostra Senyora dels Àngels d'Avinganya que els trinitaris tenien a Seròs, primera fundació de l'orde a la península Ibèrica i que tenia problemes econòmics, per transformar-lo en un monestir femení. La donació incloïa els béns i rendes del convent, incloses les de Fraga. Al monestir continuaren vivint algunes frares trinitaris per al servei litúrgic i d'altre tipus. A canvi, la infanta pagà els deutes del convent.
Malgrat tot, no s'hi instal·là tot seguit: els frares hi visqueren fins al 1250 i Constança hi anà només en 1251, amb dotze monges més, i fou la primera priora de la casa, a la que donà la regla de l'Orde de la Trinitat, atenuant-ne el rigor original: nasqué així branca femenina de les Trinitàries Contemplatives. Morí poc després, abans de desembre de 1252, quan ja consta com a difunta i fou sebollida a l'església del monestir, que es convertí en panteó de la família dels Montcada.

## Referències

* ↑ Arte, Universidad de Barcelona Departamento de Historia del. D'art. Edicions Universitat Barcelona, p. 148.
* ↑ Montoliu, Francisco de Moxó y. La casa de Luna (1276-1348): factor político y lazos de sangre en la ascensión de un linaje aragonés (en castellà). Aschendorffsche Verlagsbuchhandlung, 1990, p. 117. ISBN 978-3-402-05825-1.
* ↑ Montserrat, Jiménez Sureda. Crist i la història: Els inicis de la historiografia eclesiàstica catalana en el seu context europeu. Servei de Publicacions de la Universitat Autònoma de Barcelona, 2015-05-19, p. 350. ISBN 978-84-490-5092-3.
# Héctor Pulido

Héctor Pulido Rodríguez (Michoacán, 20 de desembre de 1942 – 18 de febrer de 2022) va ser un futbolista mexicà.

## Selecció de Mèxic

Va formar part de l'equip mexicà a la Copa del Món de 1970. Fou jugador de Los Angeles Aztecs.
Un cop retirat fou entrenador a Cruz Azul.

## Referències

* ↑ «Mexico International Results». rsssf. [Consulta: 15 setembre 2017].
* ↑ Héctor Pulido a National-Football-Teams.com (anglès)
* ↑ CARRILLO, Omar. La Historia de las Copas del Mundo: Crónicas de la Selección Mexicana, El Tri en cada mundial.. Mèxic: Editorial Televisa edición, 2006.
* ↑ Perfil a nasljerseys.com
* ↑ «Héctor Pulido añora al Azul contundente» (en castellà). La Prensa, 23-04-2011.
# Felip l'Evangelista

* No s'ha de confondre amb Felip apòstol.
Felip l'Evangelista apareix diverses vegades en els Fets dels Apòstols. Va ser un dels Set triats per tenir cura dels pobres de la comunitat cristiana de Jerusalem. . Va predicar i va realitzar miracles a Samaria, i es va reunir i va batejar un eunuc etíop a Gaza, la qual tradicionalment marca l'inici de l'Església Ortodoxa Etíop. Més tard, va viure a Cesarea Marítima amb les seves quatre filles que profetitzaven, on va ser visitat per Pau.

## Nou Testament

És esmentat per primera vegada en els Fets dels Apòstols com un "dels set" que van ser elegits per ocupar-se de certs assumptes temporals de l'Església de Jerusalem a conseqüència de les queixes dels hel·lenistes contra els hebreus.
Després del martiri de Sant Esteve va anar a "la ciutat de Samaria", on va predicar amb molt èxit; Simó el Mag fou un dels seus conversos. Posteriorment va rebre indicacions d'un àngel perquè anés al camí entre Jerusalem i Gaza on va instruir i batejar l'eunuc etíop; després va ser "arrabassat" per l'Esperit i "es trobà" a Asdod. I des d'allí va continuar fins a Cesarea, anunciant la bona nova per totes les poblacions on passava.
Aquí alguns anys després, d'acord amb Ac 21:8-9, on se li descriu com "l'evangelista" (un terme trobat de nou en el Nou Testament només a Efesis i a 2 Timoteu ), va entretenir Pau i el seu company de camí a Jerusalem; en aquest moment "tenia quatre filles verges que posseïen el do de profecia".

## Tradició

En un període molt primerenc va arribar a ser confós amb l'apòstol Felip; la confusió és tant més fàcil perquè, com a membre estimat de la comunitat apostòlica, pot fàcilment haver estat descrit com un apòstol en el més ampli sentit de la paraula, més enllà dels 12 apòstols originals. Una tradició tardana el descriu com a establert a Tral·les, Anatòlia, on va esdevenir el bisbe d'aquesta església.
"Sant Felip el Diaca "es commemora l'11 d'octubre a l'Església Catòlica, l'Església luterana Sínode de Missouri, i a l'Església episcopal dels Estats Units. A l'Església Ortodoxa Oriental, Felip es compta entre el setanta deixebles, i es coneix com un protodiaca; la seva festivitat se celebra el 6 de juny.

## Referències

* 1 2 Aquest article incorpora text d'una publicació que es troba en domini públic: Chisholm, Hugh. Encyclopædia Britannica (edició de 1911) (en anglès). 11a ed. Cambridge University Press, 1911.
* ↑ Vegeu més a George Salmon, Introduction to the New Testament, 7a ed., p. 313 sqq.
* ↑ "Martyrologium Romanum", Typis Vaticanis, Editio Altera, 2004, entrada per 11 d'octubre
* ↑ "Lutheranism 101, Scot A. Kinnaman, p. 278
* ↑ Calendari de sants (Església Episcopal als Estats Units d'Amèrica)
# Mutnitsa

Mutnitsa (en rus: Мутница) és un poble de la República de Komi, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 229 habitants.

## Referències

* ↑ «Всероссийская перепись населения 2010. Итоги переписи по Республике Коми. Том 1 Численность, размещение, возрастно-половой состав населения». Комистат, 2018. Arxivat de l'original el 2021-07-11. [Consulta: 6 juliol 2021].
* ↑ Коряков Ю.Б.. «База данных "Этно-языковой состав населённых пунктов России"». Arxivat de l'original el 2017-11-16. [Consulta: 6 juliol 2021].
# Castell de Macastre

El castell de Macastre, a la comarca de la Foia de Bunyol, País Valencià, és un castell que se situa en un turó a la part alta de la població. Està catalogat, amb declaració genèrica, bé d'interés cultural, amb anotació ministerial R-I-51-0010752, de 24 d'abril de 2002.

## Història

Els primers orígens es remunten a l'època romana, sent el seu conjunt edificat d'arquitectura islàmica construït cap al segle xi amb altres actuacions medievals cristianes realitzades en el segle XIV que li van donar la configuració definitiva, ja que va tenir una importància estratègica de primer ordre en situar a la zona fronterera entre els regnes de València i de Castella.

## Descripció

El recinte s'adapta al terreny d'un turó i se situa sobre el seu altiplà allargat, disposant de dues torres en els seus extrems, de les que la major i millor conservada és la que se situa a l'oest. El castell es tanca al nord i sud amb llenços de muralla. Disposava en el seu interior de diverses dependències comptant amb aljubs i graners comunals per a la població del raval.

## Referències

* ↑ «Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià».
* 1 2 http://www.cult.gva.es/dgpa/documentacion/interno/124.pdf
# Centre d'Estudis de l'Holocaust i les Minories religioses

El Centre d'Estudis de l'Holocaust i les Minories religioses és un centre d'estudis d'Oslo que treballa principalment dos aspectes: d'una banda l'Holocaust i altres genocidis, i de l'altra la situació de les minories religioses en l'actualitat. El centre vol contribuir a la recerca sobre aquestes qüestions així com a l'educació i la informació a les noves generacions. Compta amb una exposició permanent, un espai per a exposicions temporals i un centre de documentació amb una biblioteca pública.
El Centre d'Estudis de l'Holocaust i les Minories Religioses està situat a Villa Grande, un espai de memòria on durant la Segona Guerra Mundial hi va residir Vidkun Quisling, líder dels col·laboradors noruecs amb el règim nazi. Des del 1942 i fins al final de la Guerra, l'edifici va esdevenir un símbol de l'opressió i la violència en contra de les minories ètniques. Es calcula que uns 800 ciutadans jueus de Noruega van morir a causa de les polítiques d'extermini nazis.

## Referències

* 1 2 «Centre d'Estudis de l'Holocaust i les Minories religioses». Memorial Democràtic. Gencat. Arxivat de l'original el 19 de setembre 2016. [Consulta: 7 gener 2017].
# Almandine (cràter)

Almandine és un cràter sobre la superfície de (2867) Šteins, situat amb el sistema de coordenades planetocèntriques 29.5 ° de latitud nord i 53.8 ° de longitud est. Fa un diàmetre de 0.52 km. El nom va ser fet oficial per la UAI el nou de maig de 2012 i fa referència a l'almandina, una varietat de granat.

## Referències

* ↑ "Almandine (cràter)". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ Busbey III, Arthur B.; Coenraads, Robert R.; Willis, Paul; Roots, David. Time Life Books. The Nature Company Guides: Rocks and Fossils (en (anglès)), 1996.
# Mutisiòidies

Les Mutisioideae són una subfamília de la família de plantes asteràcies.

## Taxonomia

La subfamília Mutisioideae consta de tres tribus, 45 gèneres i unes 630 espècies:

### Tribu Mutisieae

* Adenocaulon Hook. (cinc espècies)
* Brachyclados Gillies ex D.Don (tres spp.)
* Chaetanthera Ruiz & Pav. (47 spp.)
* Chaptalia Vent. (69 spp.)
* Eriachaenium Sch.Bip (una sp.)
* Gerbera L. (40 spp.)
* Leibnitzia Cass. (vuit spp.)
* Lulia Zardini (una sp.)
* Mutisia L.f. (58 spp.)
* Pachylaena D.Don ex Hook. (dues spp.)
* Perdicium L. (dues spp.)
* Trichocline Cass. (24 spp.)
* Uechtritzia Freyn (tres spp.)

### Tribu Onoserideae

* Aphyllocladus Wedd.
* Gypothamnium Phil. (una sp.)
* Lycoseris Cass.
* Onoseris Willd.
* Plazia Ruiz & Pav
* Urmenetea Phil.

### Tribu Nassauvieae

* Acourtia D.Don (65 spp.)
* Ameghinoa Speg.
* Berylsimpsonia B. L. Turner
* Burkartia Crisci (una sp.)
* Calopappus Meyen
* Calorezia Panero
* Cephalopappus Nees & Mart.
* Criscia Katinas (una sp.)
* Dolichlasium Lag.
* Holocheilus Cass. (set spp.)
* Jungia L. f.
* Leucheria Lag.
* Leunisia Phil.
* Lophopappus Rusby
* Macrachaenium Hook f. (una sp.)
* Marticorenia Crisci (una sp.)
* Moscharia Ruiz & Pav.
* Nassauvia Comm. ex Juss.
* Oxyphyllum Phil.
* Panphalea Lag. (9 spp.)
* Perezia Lag.
* Pleocarphus D.Don: (una sp.)
* Polyachyrus Lag.
* Proustia Lag.
* Triptilion Ruiz & Pav.
* Trixis P.Br. (50 spp.)

### Algunes espècies

* Gerbera jamesonii (Mutisieae)
* Leibnitzia anandria (Mutisieae)
* Onoseris alata (Onoserideae)
* Acourtia runcinata (Nassauvieae)
* Perezia recurvata (Nassauvieae)
* Trixis californica (Nassauvieae)

## Referències

* ↑ «Subfamily Mutisioideae». Taxonomy. UniProt. [Consulta: 18 febrer 2010].
* ↑ Stevens, P. «Angiosperm Phylogeny Website». Missouri Botanical Garden, 2001 onwards. [Consulta: 5 agost 2007].
* ↑ Panero J.L. and Funk V.A. «The value of sampling anomalous taxa in phylogenetic studies: major clades of the Asteraceae revealed». Mol. Phylogenet. Evol., 47, 2, 2008, pàg. 757–782. Arxivat de l'original el 2011-08-27. DOI: 10.1016/j.ympev.2008.02.011. PMID: 18375151 [Consulta: 18 desembre 2015].
* ↑ Funk V.A., Susanna A., Stuessy T.F. and Robinson H.. Classification of Compositae. in "Systematics, Evolution, and Biogeography of Compositae". Vienna: International Association for Plant Taxonomy (IAPT), 2009. Arxivat 2016-04-14 a Wayback Machine.
* ↑ Mutisioideae - The Tree of Life Web Project
* 1 2 Katinas L., Crisci J.V «Reconstructing the biogeographical history of two plant genera with different dispersion capabilities». Journal of Biogeography, 35, 8, 2008, pàg. 1374. DOI: 10.1111/j.1365-2699.2007.01874.x.
# Muhammad Zia-ul-Haq

General Muhammad Zia-ul-Haq (Punjabi, Urdú: محمد ضياء الحق Jullundar 12 d'agost de 1924 – 17 d'agost de 1988), fou el quart cap d'administrador de la llei marcial i sisè president del Pakistan del juliol de 1977 a la seva mort l'agost de 1988.
Va entrar a l'exèrcit al final de la II Guerra Mundial i va anar ascendint; el 1970 estava destinat a Jordània on va participar en la repressió dels palestins en l'anomenat "setembre negre" i en la que es va destacar. Quan el govern militar va caure després de la pèrdua del Pakistan Oriental, el president civil Zulfikar Ali Bhutto va cessar a set militars d'alt rang i va nomenar Zia ul-Haq com a cap d'estat major. Des de llavors va conspirar per enderrocar el poder civil. Aprofitant els disturbis que van seguir a les eleccions del 1977, va enderrocar a Bhutto en un sagnant cop d'estat (5 de juliol de 1977) i va agafar el poder imposant una política extremista conservadora islàmica.
Va fer executar a Bhutto acusat de complicitat en un assassinat (1979). Va obtenir el suport del partit radical islàmic (Jamaat al-Islam) dirigit per Mawdudi que després de la invasió soviètica de l'Afganistan el 1979 va declarar legitima la gihad. En endavant va promulgar diverses lleis islàmiques considerades com el primer pas cap a un estat teocràtic musulmà, que en una primera sèrie (Les Ordenances Hudud) va crear per exemple uns "crims islàmics" com l'adulteri, la violació, la fornicació, etc.que serien jutjats per jurisdiccions especials sota autoritat d'una cort federal de la xaria formada per jutges i ulemes. La segona sèrie de mesures (1980) preveia la islamització de l'economia creant impostos islàmics (zakat, ushr), limitant els interessos als bancs i prohibint la usura (riba). A l'Afganistan va donar suport als elements més radicals.
A partir de 1985 quan va començar la retirada soviètica, Zia, sota pressió internacional, va decidir organitzar unes eleccions que van mostrar una reculada considerable de la Jamaat al-Islami; llavors es va girar cap a la Lliga Musulmana i els partits ètnics. L'economia va créixer en aquest temps al 7% mercès a una conjuntura internacional favorable. El 1988 va anunciar noves eleccions però va morir en un accident d'aviació el 17 d'agost de 1988, en circumstàncies mai aclarides. Una enquesta va dictaminar que la causa més probable fou un sabotatge (un gas verinós que va afectar els tripulants); hi va haver dos conclusions diferents, una que l'aparell va esclatar en vol i l'altra que va esclatar al caure. El govern va rebutjar les teories i va decidir que era un accident.

## Referències i enllaços externs

* Bibliografia sobre Muhammad Zia-ul-Haq Arxivat 2010-07-07 a Wayback Machine.(anglès)
* "Who Killed Zia?" per Edward Jay Epstein (anglès)
* Dades al "Pakistan Army website" Arxivat 2010-08-24 a Wayback Machine. (anglès)
* The Constitution of the Islamic Republic of Pakistan (anglès)
* General Zia-ul-Haq’s plane crash due to mechanical problem (Times of London) Arxivat 2011-09-28 a Wayback Machine. (anglès)
# Muhammad ben Hudayr

Abū Muḥammad Muḥammad b. Huḏayr (Crevillent, s. XIII - 31 de gener de 1306) va ser senyor o rais de Crevillent, actualment a la comarca del Baix Vinalopó, País Valencià.
Com a senyor crevillentí, en 1296 va esdevindre vassall de Jaume II d'Aragó en el marc de la conquesta cristiana del Regne de Múrcia. Muḥammad b. Huḏayr compartia aleshores el senyoriu amb Ahmad, tal volta el seu germà; ambdós van acordar amb Jaume II que Crevillent estaria exclòs de les accions militars i seria lloc de refugi per als mudèjars. Va gaudir, igual que els senyorius cristians, de l'exempció d'impostos i de drets jurisdiccionals; en contrapartida, formava part de l'exèrcit reial en aquests indrets de frontera.
En 1301 va ser nomenat jutge dels musulmans de l'Arrixaca.

## Referències

* ↑ Biografia de Muḥammad b. Huḏayr al 'Diccionario Biográfico de la Real Academia de la Historia espanyola
# Muhammad ibn Abd al-Karim al-Khattabi

Muhammad ibn Abd-al-Karim al-Khattabí (Ajdir, el Marroc, 1882 - el Caire, 1963), conegut com a Abd el-Krim, fou el líder que, entre els anys 1921 i 1926, es va revoltar i va comandar la resistència contra l'ocupació colonial espanyola i francesa al Rif, la regió de cultura amaziga al nord de l'actual Regne del Marroc i president de l'efímera República del Rif (1921-1926).
Fill d'un cadi marroquí, fou educat a Tunis i a Fes, i col·laborà en l'administració colonial espanyola. El 1915, fou empresonat per les autoritats franceses per haver-se declarat a favor d'Alemanya en la Primera Guerra Mundial. L'expedient obert posà al descobert el seu pensament en contra de la colonització i de l'expansió espanyola sobre el Rif. En intentar fer-se escàpol, es trencà una cama. Alliberat finalment, es posà al capdavant de la sublevació contra l'ocupació.
Amb la vista posada a obtenir la independència del seu país, aconseguí èxits importants com el de la Batalla d'Annual, on destrossà una columna militar espanyola que s'endinsava al Rif. Finalment, fou derrotat de resultes del desembarcament de les tropes espanyoles a la badia d'Alhucemas, amb el suport de França.
Abd el-Krim es lliurà finalment a l'administració francesa i fou deportat a l'illa de la Reunió, fins que el 1947 aconseguí l'autorització per instal·lar-se al sud de França. Durant una escala a Port Saïd del viatge que el portava a Marsella, aconseguí escapar-se i obtenir asil polític a Egipte. Va viure al Caire, on va crear el "Comitè d'Alliberament dels Àrabs Occidentals", conegut com a Bureau du Maghreb. El 1956, el rei Muhàmmad V del Marroc el va convidar a retornar al seu país, però ho va refusar mentre restessin tropes franceses a l'Àfrica del nord. Va morir el 6 de febrer del 1963.

## Bibliografia

* Woolman, David S. Rebels in the Rif: Abd el Krim and the Rif Rebellion (en anglès), 1968.
* Pennell, Charles Richard. A Country with a Government and a Flag: The Rif War in Morocco, 1921-1926 (en anglès), 1986.

## Vegeu també

* República del Rif.
* Protectorat espanyol al Marroc.

## Enllaços externs

* Biografia d'Abd el-Krim en amazic. Arxivat 2007-02-23 a Wayback Machine.
* Notícia de la propera publicació d'una biografia d'Abd el-Krim. (castellà)