OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Sant Salvador de Sant Just Joval

* «Sant Just de Joval» redirigeix aquí. Vegeu-ne altres significats a «Sant Just i Joval».
Sant Just de Joval, o Sant Salvador de Sant Just Joval, és una església romànica del municipi d'Olius (Solsonès) protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

Església d'una nau i un absis rodó. La nau coberta amb volta de canó. Un arc toral i un preabsidial, tots dos de mig punt. La porta està al costat nord, d'arc de mig punt adovellat i resseguit per un altre de pedres rectangulars. Hi ha quatre finestres a la nau, dues d'esqueixades i arc de mig punt adovellat. Al frontis hi a una finestra de mig punt a l'interior i geminada a l'exterior. La columna que la migparteix és cilíndrica fins al collarí i quadrangular per damunt d'ell. Capitell trapezoïdal sense decoració que sosté un bloc rectangular on s'uneixen els dos arcs de mig punt. El tipus de construcció és un parament de pedres de diferents mides tallades a cops de maceta en filades. Té una escala exterior adossada al mur per pujar al campanar (posterior).
Sarcòfag romànic de pedra, format per la caixa i la tapa, de forma trapezoïdal. Té 85 cm de llargada, 60 cm d'amplada i 55 d'alçada. La tapa, sense decoració, triangular, amb els tres vèrtex a bisell de 5 cm. La caixa presenta una decoració central amb una creu dins un cercle, molt semblant al motiu decoratiu del sarcòfag de l'església de Santes Creus, també al Solsonès. Respon a la tipologia de sarcòfags d'albats. Es troba adossat al mur de tramuntana exterior de l'església de Sant Just.

## Història

L'acta de l'església de Sant Esteve d'Olius, any 1079, dona ja notícia d'aquesta església de Sant Just de Joval. El bisbe d'Urgell la donà a la parròquia d'Olius, o a la seva jurisdicció. El 1792 era titulada Sant Salvador de Sant Just, sufragània d'Olius. En la comptabilitat s'hi troba que durant els anys 1749 a 1791 foren els administradors en Celdoni Ferrer i abans el seu pare. La nota d'entrades que donà Celdoni fou de 898 lliures i les despeses pujaren 864 lliures durant aquests quaranta-dos anys. En aquest temps es feren les obres que desfiguraren una mica els trets romànics de l'església, un d'ells és l'escala adossada per pujar al campanar.

## Referències

* 1 2 3 «Església de Sant Salvador de Sant Just Joval». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 24 abril 2012].

## Enllaços externs

* Església de Sant Salvador de Sant Just Joval, informació de l'Ajuntament
# Rumba teràpia

Rumba teràpia (títol original en francès, Rumba la vie) és una pel·lícula francobelga dirigida per Franck Dubosc, estrenada el 2022. S'ha doblat i subtitulat al català.

## Repartiment

* Franck Dubosc: Tony
* Louna Espinosa: Maria Rodriguez
* Jean-Pierre Darroussin: Gilles
* Marie-Philomène Nga: Fanny Massamba
* Karina Marimon: Carmen Rodriguez Llorca
* Catherine Jacob: Josy (cap)
* Michel Houellebecq: Docteur Mory
* Marie Vincent: Annick
* Philippe Uchan: Philippe

## Referències

* ↑ «Après Tout le monde debout, Franck Dubosc en piste pour Rumba la vie», 7 février 2020. [Consulta: 26 març 2021]..
* ↑ Thierry Chèze. «Rumba la vie». [Consulta: 29 août 2022].
* ↑ «Rumba la vie». Goita què fan, ara!. [Consulta: 5 juliol 2023].
# Rósxino (Saràtov)

* Per a altres significats, vegeu «Rósxino».
Rósxino (en rus: Рощино) és un poble de l'óblast de Saràtov, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 18 habitants. Pertany al districte municipal de Volsk.

## Referències

* ↑ «Регионы России → Саратовская обл. → Вольский р-н → Александровка с.». Arxivat de l'original el 2015-04-05.
* ↑ Koriakov, I. B.. «База данных «Этно-языковой состав населённых пунктов России»». Arxivat de l'original el 2018-03-24.
# Róvnoie

«Róvnoie» té aquests significats:
* Róvnoie (Kursk), localitat de l'óblast de Kursk, a Rússia
* Róvnoie (Krasnoiarsk), localitat del krai de Krasnoiarsk, a Rússia
* Róvnoie (Bélgorod), localitat de l'óblast de Bélgorod, a Rússia
# Rósxino

«Rósxino» té aquests significats:
* Rósxino (Primórie), localitat del krai de Primórie, a Rússia
* Rósxino (Stàvropol), localitat del krai de Stàvropol, a Rússia
* Rósxino (Mordòvia), localitat de la República de Mordòvia, a Rússia
* Rósxino (Saràtov), localitat de l'óblast de Saràtov, a Rússia
* Rósxino (Crimea), localitat de la República Autònoma de Crimea, a Ucraïna
* Rósxino (Uliànovsk), localitat de l'óblast d'Uliànovsk, a Rússia
* Rósxino (Bélgorod), localitat de l'óblast de Bélgorod, a Rússia
# Rósxino (Mordòvia)

* Per a altres significats, vegeu «Rósxino».
Rósxino (en rus: Рощино) és un poble de la República de Mordòvia, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 22 habitants, pertany al municipi de Purdoixki.

## Referències

* ↑ «Электронная карта». Геопортал РГО. Республика Мордовия. Arxivat de l'original el 2021-01-22. [Consulta: 31 gener 2021].
# SLN

SLN té els següents significats:
* Société Le Nickel, empresa minera de Nova Caledònia
* Armada de Sri Lanka (del seu nom en anglès Sri Lanka Navy), armada de l'exèrcit de Sri Lanka
* Síndrome de Lesch-Nyhan, malaltia hereditària que provoca acumulació d'àcid úric
* Senyals de localització nuclear, seqüència d'aminoàcids que marca una proteïna cap al nucli cel·lular
* Nanopartícula lipídica sòlida (del seu nom en anglès Solid Lipid Nanoparticle), via d'administració farmacèutica basada en nanopartícules lipídiques
* SL$_n$ també és el símbol del grup lineal especial de grau n, grup matemàtic de matrius
* Sln també és l'abreviatura de la silinaïta, mineral de la classe dels silicats
* sln també és el codi ISO 639-3 del salinan, llengua morta dels indígenes salinan de la costa de Califòrnia, als Estats Units
# SLS

«SLS» té aquests significats:
* Space Launch System, vehicle de llançament pesat derivat del transbordador espacial, dissenyat per la NASA.
* Dodecilsulfat sòdic, compost orgànic amb la fórmula CH3(CH2)11OSO3Na.
* Same Language Subtiling, la subtitulació en la mateixa llengua.
# Sant Joan Evangelista de la Salle

Sant Joan Evangelista de la Salle és la Capella de la institució del mateix nom de la ciutat de Perpinyà, a la comarca del Rosselló, de la Catalunya del Nord.
Està situada en el col·legi i institució privada de Sant Joan de la Salle, en el número 2 del carrer de Raspail, a llevant del barri de Sant Jaume de Perpinyà.

## Bibliografia

* Becat, Joan. «113 - Perpinyà». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. II. Montoriol - el Voló. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032.
* Becat, Joan; Ponsich, Pere; Gual, Raimon. «Perpinyà». A: El Rosselló i la Fenolleda. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 14). ISBN 84-85194-59-4.
* Gavín, Josep M. «Ros 217. Sant Joan Evangelista dels Germans Maristes de les Escoles Cristianes». A: Inventari d'esglésies 3** Capcir-Cerdanya-Conflent-Vallespir-Rosselló. Barcelona: Arxiu Gavín, 1978 (Inventari d'esglésies). ISBN 84-85180-13-5.

## Referències

* ↑ La capella de Sant Joan Evangelista, en el col·legi de la Salle, en els ortofotomapes de l'IGN
# Saint-André-en-Barrois

Saint-André-en-Barrois és un municipi francès situat al departament del Mosa i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 63 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Saint-André-en-Barrois era de 63 persones. Hi havia 20 famílies, de les quals 4 eren unipersonals (4 homes vivint sols), 8 parelles sense fills i 8 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 30 habitatges, 22 eren l'habitatge principal de la família, 6 eren segones residències i 2 estaven desocupats. Tots els 30 habitatges eren cases. Tots els 22 habitatges principals que hi havia estaven ocupats pels seus propietaris; 2 tenien tres cambres, 7 en tenien quatre i 13 en tenien cinc o més. 6 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 10 habitatges hi havia un automòbil i a 8 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Saint-André-en-Barrois el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 8 |
| 4 | 70 a 74 | 0 |
| 0 | 65 a 69 | 0 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 4 | 50 a 54 | 4 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 0 | 40 a 44 | 0 |
| 0 | 35 a 39 | 0 |
| 4 | 30 a 34 | 4 |
| 4 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 4 | 10 a 14 | 4 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 28 persones, 18 eren actives i 10 eren inactives. De les 18 persones actives 17 estaven ocupades (10 homes i 7 dones) i 1 aturada (1 dona i 1 dona). De les 10 persones inactives 4 estaven jubilades, 3 estaven estudiant i 3 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 3 establiments que hi havia el 2007, 2 eren d'empreses de construcció i 1 d'una empresa immobiliària.
Dels 3 establiments de servei als particulars que hi havia el 2009, 1 era un paleta, 1 empresa de construcció i 1 agència immobiliària.
L'any 2000 a Saint-André-en-Barrois hi havia 5 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Saint-André-en-Barrois a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Saint-André-en-Barrois a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Saser Muztagh

La Saser Muztagh és la serralada secundària més oriental de la gran serralada del Karakoram. Es troba a la part índia del Caixmir, a la regió de Ladakh. El principal cim és el Saser Kangri I amb una altura de 7.672 metres.

## Ubicació

Es troba envoltada al sud, est i nord-oest pel riu Shyok, que es corba al costat sud-est de la serralada i representa la frontera sud-est de tot el Karakoram. A l'oest, el riu Nubra, que flueix des de la glacera Siachen, separa el Saser Muztagh de les muntanyes Saltoro, mentre el Saser La marca el límit entre aquesta serralada i la de Rimo Muztagh, al nord. Al sud, a l'altre costat del riu Shyok, hi ha la serralada de Ladakh.

## Història

Les primeres exploracions d'aquesta serralada van tenir lloc entre 1850 i 1900. El 1909 l'explorador Thomas George Longstaff, junt a Arthur Neve i A. M. Slingsby, van explorar la vall de Nubra i van fer reconeixements d'aproximació al massís principal del Saser Kangri. Amb tot, els principals cims del grup no van ser escalats fins a la dècada de 1970.
Atès que la regió es troba prop de la frontera en disputa entre el Pakistan i l'Índia, per la qual cosa hi ha molt poca activitat d'escalada a la serralada.

## Principals cims

Aquests són els principals cims del grup.
| Muntanya | Altura (m) | Coordenades | Prominència (m) | Primera ascensió | Ascensions (intents fallits) |
| Saser Kangri I | 7.672 | 34° 52′ 00″ N, 77° 45′ 09″ E﻿ / ﻿34.86667°N,77.75250°E﻿ / 34.86667; 77.75250 | 2.304 | 1973 | 6 (4) |
| Saser Kangri II E | 7.513 | 34° 48′ 15″ N, 77° 48′ 18″ E﻿ / ﻿34.80417°N,77.80500°E﻿ / 34.80417; 77.80500 | 1.450 | 2011 | 1 (0) |
| Saser Kangri III | 7.495 | 34° 50′ 44″ N, 77° 47′ 06″ E﻿ / ﻿34.84556°N,77.78500°E﻿ / 34.84556; 77.78500 | 850 | 1986 | 1 (0) |
| Chamsen Kangri | 7.017 | 34° 53′ 4″ N, 77° 48′ 08″ E﻿ / ﻿34.88444°N,77.80222°E﻿ / 34.88444; 77.80222 | 657 | 2013 | 1 (0) |

## Bibliografia

* Jerzy Wala, Orographical Sketch Map of the Karakoram, Swiss Foundation for Alpine Research, Zurich, 1990.
* Jill Neate, High Asia: an illustrated history of the 7,000 metre peaks, The Mountaineers, 1989.
# Sasel

Sasel (igual en baix alemany) és un barri del bezirk de Wandsbek a la ciutat estat d'Hamburg a Alemanya.
A la fi del 2017 tenia 23647 habitants sobre una superfície de 8,4 km². És regat pels Alster, Saselbek i Berner Au. No té cap estació pròpia del metro, l'estació més propera a la línia S1 és a Poppenbüttel.

## Història

El primer esment Sasle data del 1296. L'etimologia no és gaire clar: o significa «clariana prop de la pedra» o «clariana del saxons» La pedra seria un bloc erràtic gegantí que hauria sigut un lloc de culte precristiá. El bloc va ser dinamitat vers 1850 per fer-ne llambordes per a la carretera i el pont al Saselbek. El poble és probablement un assentament saxó de l'inici del segle xiii. Al territori actual del barri hi ha hagut el Mellingburg, un burg medieval (segle VIII-IX) damunt un pujol protegit per un meandre de l'Alster. En queda només el topònim i no gaire traces documentals.
Feia part del ducat Holstein-Gottorp, un feu del regne de Dinamarca. El 1864, després de la Guerra dels Ducats Slesvig-Holstein va ser annexionat per Prússia i va ser incorporat al districte de Stormarn. Era un poble agricola de masovers independents. El 1917 tenia 570 habitants. Des del 1917 a poc a poc es va urbanitzar.Quan el 1937 per la Llei de l'àrea metropolitana d'Hamburg del govern nazi, va fusionar amb Hamburg tenia 5800 habitants. Durant el nazisme hi havia una dependència del Camp de concentració de Neuengamme al carrer Feldblumenweg. Les dones van ser explotades per al desembarassament i la construcció de cases. Després de la guerra, la urbanització va continuar i el poble va perdre molt del seu caràcter rural, tot i que queden uns senders agradables per a vianants i ciclistes.

## Llocs d'interès

* El parc natural Hainesch-Iland
* Alte Mühle, antic molí d'aigua a la desembocadura del Saselbek en l'Alster
* La resclosa Mellingburger Schleuse
* Antic ajuntament
* Església Vicelin Arquitectes: Friedhelm Grundmann & Horst Sandtmann
* El vell molí (Alte Mühle)

## Referències

* ↑ Thies, Heinrich. «Hochdeutsch-plattdeutsche Liste von Stadtteilen in Hamburg» (en alemany, baix alemany). Fehrs-Gilde, 06-06-2008.
* ↑ «Regionaldaten für Sasel» (en alemany). Statistisches Amt für Hamburg und Schleswig-Holstein, 31-12-2015. [Consulta: octubre 2016]. (Servei d'estadística d'Hamburg i de Slesvig-Holstein)
* ↑ Beckershaus, Horst. «Sasel». A: Die Namen der Hamburger Stadtteile (Els noms dels barris d'Hamburg) (en alemany). Hamburg: Editorial Ernst Kabel, 1998, p. 112. ISBN 3-8225-0471-8.
* ↑ Tilgner, 2002, p. 906.
* ↑ Tilgner, 2002, p. 907.
             A Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Sasel

## Bibliografia

* Tilgner, Daniel. «Sasel». A: Hamburg von Altona bis Zollenspieker: Das Haspa-Handbuch für alle Stadtteile der Hansestadt (en alemany). Hamburg: Hoffmann & Campe, 2002, p. 906-913. ISBN 3-455-11333-8. (Hamburg de l'A d'Altona cap al Z de Zollenspiecker: el manual de l'Haspa de tots els barris de la ciutat hanseàtica)
# Santa Gertrudis

«Santa Gertrudis» té aquests significats:
* Gertruda d'Hamage (? - 649), fundadora i primera abadessa d'Hamage, esposa de Ricomer, patrici de Burgúndia, i probablement la mare de Bertruda, reina dels Francs
* Gertrudis de Nivelles (Landen, Brabant, 626 - Nivelles, 659)
* Santa Gertrudis de Fruitera, localitat al centre de l'Illa d'Eivissa
# Salvador Sánchez Ponce

Salvador Sánchez Ponce (Sanlúcar de Barrameda, Cadis, 30 de març de 1991) és un futbolista espanyol. Juga d'extrem i el seu equip actual és el RCD Espanyol de la Segona Divisió d'Espanya.

## Trajectòria

Va debutar en la categoria amb el Sevilla Atlètic, per després passar a ser peça clau en l'equip de la seva localitat natal, l'Atlético Sanluqueño. Després del descens, va marxar a Extremadura.
El 2014, va ser un dels artífexs de la gran temporada dels de Villanueva de la Serena, que es van classificar contra tot pronòstic per un play off en el qual van ser eliminats pel Bilbao Athletic. Va jugar-hi 31 partits i va marcar cinc gols.
Després d'un bon any en l'equip extremeny signà pel Cadis CF el 2015 amb l'objectiu d'ascendir a Segona Divisió.
Durant la temporada, es destapà com un dels puntals de l'equip fent-se indiscutible en el tram final. En el playoff, el fou un dels més destacats de la plantilla, que aconseguí l'ascens superant 3 eliminatòries.
L'estiu de 2016, el club renovà el jugador fent-li un contracte fins al 2020. El 5 de novembre de 2017, Salvi va marcar un doblet en una victòria per 2–0 a fora contra l'Almeria. Salvi fou el millor passador del Cadis CF el 2019 amb un total de 8 assistències, dues d'elles en la temporada 2018-19 i sis en la 2019-20.
El 27 de setembre de 2020 Salvi va marcar el seu primer gol a La Liga en partit contra el Sevilla CF.
L'1 de juliol de 2022, Salvi va signar contracte per dos anys amb el Rayo Vallecano de primera divisió.

## Referències

* ↑ El Cádiz anuncia sus cinco primeros fichajes para la temporada 2015/16
* ↑ «Salvi despierta al Cádiz de sus pesadillas» (en castellà). Marca, 05-11-2017. [Consulta: 14 agost 2018].
* ↑ «Salvi fue el máximo asistente del año | Cádiz CF - Web Oficial» (en castellà). [Consulta: 5 gener 2020].
* ↑ «El Sevilla borra las lágrimas de Budapest» (en castellà), 27-09-2020. [Consulta: 4 desembre 2020].
* ↑ «Salvi Sánchez nuevo jugador del Rayo Vallecano» (en castellà). Rayo Vallecano, 01-07-2022. [Consulta: 27 juliol 2022].

## Enllaços externs

* Compte a Twitter
* Fitxa a lapreferente
* Fitxa a Soccerway
# Salvador Sunet Urgellès

Salvador Sunet Urgellès (Barcelona, 1891 - Barcelona, 1949) Ceramista català de la primera meitat del segle xx. La seva especialitat eren quadres de rajola ceràmica, seguint la tradició catalana. Va realitzar innumerables treballs. Entre ells destaquen: Cartell d'entrada a les caves Freixenet, Imatge de la Verge del Remei, Església del Remei (Pl. Concórdia BCN). El 1946 va realitzar un quadre de tres-centes rajoles policromades, amb la representació d'una processó del Corpus Christi setcentista per la decoració del refectori de l'establiment "Mesón de las Golosinas" (actualment ja desaparegut). Va realitzar el quadre de la Font de la Travessera, ceràmica vidriada, que està ubicada a la travessera de Gràcia, 126 de Barcelona.

## Bibliografia

* Diccionario Biogràfico de artistas de Cataluña. J.F. Ràfols.
* Places i Fonts de Gràcia. Quadre General.
* Blog familiar: http://jaumesunet.blogspot.com
# Schiffweiler

Schiffweiler és un municipi del districte de Neunkirchen a l'estat federat alemany de Saarland. Està situat aproximadament a 5 km al nord-oest de Neunkirchen, i a 20 km al nord-est de Saarbrücken.

## Nuclis

* Schiffweiler
* Heiligenwald
* Landsweiler-Reden
* Stennweiler

## Enllaços externs

* Pàgina oficial
# Santa Magdalena de la Masó

Santa Magdalena de la Masó és l'església parroquial de la Masó (Alt Camp), consagrada a santa Maria Magdalena. L'edifici construït el segle xix està protegit com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

L'església neoromànica de Santa Magdalena es troba en el centre del nucli. És de planta llatina, de tres naus amb quatre trams. Els suports de la volta són pilars i tots els arcs són apuntats. La nau central, més elevada, es cobreix amb volta d'aresta, sistema que es repeteix a les naus laterals. Al creuer hi ha una gran cúpula de 12 m de diàmetre, que exteriorment forma un cimbori octogonal. El campanar, exempt, és de planta quadrada amb dues torres octogonals i un coronament en forma de pinacle. La façana és simètrica. La porta d'accés, centrada, és d'arc de mig punt amb brancals en forma de columnes amb capitells florals. Més amunt, dues línies d'imposta delimiten l'espai ocupat per dues finestres d'arc de mig punt. El coronament de la façana és a dues vessants amb decoració d'arcuacions llombardes.

## Història

La construcció de l'edifici va començar vers la fi del segle xix i s'acabà l'any 1890. El campanar actual pertanyia a una altra edificació anterior, la qual ja era una adaptació barroca d'una altra més primitiva.
La parròquia està adscrita a l'arxiprestat de l'Alt Camp de l'arquebisbat de Tarragona.

## Referències

* 1 2 «Pat.mapa: arquitectura». Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 16 abril 2012].
* ↑ «Santa Maria Magdalena». Cercador de parròquies. Arquebisbat de Tarragona. [Consulta: 24 maig 2012].

## Enllaços externs

* «Mapa de recursos culturals». Diputació de Tarragona.
# Santa Magdalena del Collell

L'església de Santa Magdalena del Collell és un monument protegit com a Bé Cultural d'Interès Local del municipi de Guixers (Solsonès)

## Situació

La capella està situada a la banda nord de la masia del Collell, a tocar seu, però sense formar-ne part, com una mès de les edificacions auxiliars que la rodegen. El conjunt, emplaçat a 1.355 m d'alçada al llom d'un esperó de la muntanya, és espectacular i constitueix un excepcional mirador de tota la solana de Montcalb fins a les serres de Busa i dels Tossals, que tanquen l'horitzó pel sud. S'hi accedeix fàcilment per la pista asfaltada i ben senyalitzada que surt al km. 20,8 (42° 7′ 6.96″ N, 1° 41′ 47.66″ E﻿ / ﻿42.1186000°N,1.6965722°E﻿ / 42.1186000; 1.6965722) de la carretera de Berga a Sant Llorenç de Morunys, a la dreta, i arriba fins a Montcalb. Als 8 km arribarem a la masia després d'haver passat per Bancells, Sisquer, Fontanella i el Pla.

## Descripció

Església d'una nau rectangular capçada per un absis de planta semicircular, estant separat per un arc triumfal, molt barroer, que arrenca de dues impostes aixamfranades. Els murs, molt prims, van ser sobrealçats i l'antiga coberta, probablement de fusta, va ser substituïda per una volta de rajola. La teulada és de dos vessants i cónica a l'absis. Només hi ha una finestra prop de l'absis, d'una esquixada i sortides rectangulars. La porta té una llinda monolítica on ha estat retallat un arc rebaixat molt barroerament. Al damunt hi ha un campanar d'espadanya d'una finestra rectangular. L'església està orientada a l'est i l'aparat és de pedra rústega, trencada a cops de maceta, amb carreus mès grossos per reforçar els angles.

## Notícies històriques

No es coneixen dades documentals d'aquesta església, la qual conserva prou elements com per classificar-la d'alt-medieval. Tot l'edifici traspua gran senzillesa i d'execució elemental. Té un cer interès topològic, car presenta l'existència d'una estructura espacial preromànica, igual que la de Sant Salvador de Golorons (41° 59′ 6.07″ N, 1° 35′ 43.49″ E﻿ / ﻿41.9850194°N,1.5954139°E﻿ / 41.9850194; 1.5954139), de Clariana de Cardener. Presenta la segregació de la nau i de l'absis amb unes formes que ja anuncien les formes romàniques, especialment a l'absis semicircular. L'aparell no és un indicador cronològic fiable. Amb tot es proposa una datació similar a Sant Salvador de Golorons, a principis del segle xi, tot i que pot ser més antiga.

## Referències

* 1 2 «Església de Santa Magdalena del Collell». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 24 juny 2012].