OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Eudes IV de Borgonya

Eudes IV de Borgonya-ducat i Eudes I de Borgonya-comtat (1295 - Sens 1350), duc de Borgonya (1315-1349) pel seu propi dret i comte de Borgonya i Artois (1330-1347) per dret de la seva esposa.

## Orígens familiars

Fill del duc Robert II de Borgonya i Agnès de França. Per línia paterna era net d'Hug IV de Borgonya i Violant de Dreux, i per línia materna de Lluís IX de França i Margarida de Provença. Fou germà del també duc Hug V de Borgonya, al qual succeí.

## Núpcies i descendents

Es casà el 18 de juny de 1318 a Nogent-sur-Seine amb la comtessa Joana III de Borgonya, filla del rei Felip V de França i la seva esposa Joana II de Borgonya. D'aquesta unió nasqueren:
* un fill mort (1322)
* l'infant Felip de Borgonya (1323-1346), pare del duc Felip I de Borgonya
* l'infant Joan de Borgonya (1325-1328)
* un fill mort (1327)
* un fill mort (1330)
* un fill mort (1335)

## Ducat de Borgonya

La mort del seu germà gran el 1315 el convertí en hereu del Ducat de Borgonya.
A la mort del rei Lluís X de França i del seu successor, Joan I de França, donà suport a les reclamacions de la filla del rei, Joana de França, i neboda del mateix Eudes IV, al tron francès. Posteriorment retirà el suport a la seva neboda per poder-se casar amb la filla del rei francès.
El juliol de 1346 va posar Jean de Vienne i Enguerrand de Beaulo al comandament de Calais, fins que el 14 d'agost va arribar Jean de Fosseux per prendre el comandament de la ciutadella, que finalment va caure en mans angleses el 3 d'agost de 1347.
Eudes IV de Borgonya va morir a Sens el 3 d'abril de 1350, sent enterrat a Citeaux. Per la prematura mort del seu fill, Felip de Borgonya, fou succeït pel seu net Felip I de Borgonya.
Eudes IV de Borgonya Dinastia Capet de Borgonya(Branca menor de: Dinastia Capet)Naixement: 29 de novembre 1295 Mort: 1350 :
| Títols |||
| Precedit per: Hug IV de Borgonya | Duc de Borgonya (Llista de ducs de Borgonya) (1315-1349) | Succeït per: Felip I de Borgonya |
| Precedit per: Felip V de França | Comte de Borgonya i Artois (Llista de comtes de Borgonya Llista de comtes de d'Artois) (1330-1347) | Succeït per: Felip I de Borgonya |
| Precedit per: Matilda d'Hainaut i Lluís de Borgonya (oncle) | Príncep d'Acaia (Llista de prínceps d'Acaia) (1316-1320) | Succeït per: Lluís I de Borbó (El 1320 va comprar els drets del Principat) |
| Títols com a pretendent |||
| Precedit per: Lluís de Borgonya (germà) | — En disputa per: — Regne de Tessalònica (Llista de reis de Tessalònica) (1316-1320) — Raó de la disputa: — El 1222 el Regne havia estat conquerit per Teodor I Àngel-Comnè Ducas, Dèspota de l'Epir. | Succeït per: Lluís I de Borbó (El 1320 va comprar els drets del Regne) |

## Referències

* ↑ (anglès) Jonathan Sumption, The Hundred Years War: Trial by battle, p.537
# Antea

«Antea» té aquests significats:
* Antea (Antaea, Ἀνταία) és un sobrenom de les següents deïtats:
** Demeter
** Rea
** Cibeles.
* Geografia
** Antea, una ciutat de Messènia citada per Homer a la Ilíada
* Astronomia
** Antea (satèl·lit)
# Anneliese Küppers

Anneliese Küppers (Duisburg, 6 d'agost de 1929 - Meerbusch, 24 de setembre de 2010), de casada Schaurte, va ser una geneta alemanya que va competir durant la dècada de 1950.
El 1956 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu d'Estocolm, on va disputar dues proves del programa d'hípica amb el cavall Afrika. Va guanyar la medalla de plata en la prova de doma per equips, mentre en la prova de doma individual fou catrozena.

## Referències

* ↑ «Olympedia – Anneliese Küppers». [Consulta: 7 juny 2021].
# Línia 8

«Línia 8» té aquests significats:
# Viver de Can Borni

El Viver de Can Borni, o Jardins del Viver de Can Borni, és un jardí públic de Barcelona situat a la falda del Tibidabo, a la part alta del torrent de la Font del Bacallà, al barri de Sant Genís dels Agudells.

## Història

El viver es va construir el 1919, com a espai d'aclimatació d'espècies autòctones i exòtiques, per trasplantar-les posteriorment als jardins públics i espais enjardinats de l'Exposició Universal de 1929. Projectat per l'arquitecte, urbanista i paisatgista menorquí Nicolau Maria Rubió i Tudurí, director aleshores de Parcs i jardins de Barcelona, s'inspira en els jardins que més admirava: els jardins llatins i àrabs, com els de l'Alhambra de Granada.
Després de molt anys en desús, el 2006 es va rehabilitar íntegrament, respectant el disseny original, i es va obrir com a jardí públic. S'hi van incorporar alguns serveis bàsics i una aula de natura.

## Descripció

El disseny del jardí mostra la influència de la jardineria andalusina, com a altres projectes coetanis de l'arquitecte com els Jardins de Laribal, que va confeccionar en col·laboració amb Jean-Claude Nicolas Forestier. Així, el terreny s'estructura en diverses terrasses per les quals transcorre un canal d'aigua que raja d'una bassa superior, procedent d'una font de la muntanya, anomenada font de Can Borni.
El conjunt botànic del viver acull una mostra significativa d'espècies autòctones, oriündes de la serra de Collserola, i altres vingudes d'arreu del món, que s'han adaptat al clima i al substrat. La vegetació mediterrània està representada per grans pins pinyoners, alzines, xiprers i altres espècies arbustives, com ara l'arboç. el llentiscle, el marfull i el llorer. També es troben espècies exòtiques de muntanya que es van plantar al viver, com ara el cedre de l'Atles, introduït a Catalunya en motiu de l'Exposició del 1929, el cedre del Japó, el xiprer de ventall d'origen asiàtic, el roure americà, l'araucària australiana i el pinsap, avet de distribució molt restringida a Andalusia.

## Nom

El nom del viver prové del malnom de la casa pairal de l'indret, ja esmentada per mossèn Clapés l'any 1843 com una antiga masia.

## Referències

* 1 2 «El Viver de Can Borni (1919). La recuperació d’un valuós patrimoni». Collserola. Butlletí del Parc de Collserola, tardor 2006, pàg. 6-7.
* 1 2 Tort Arnau, Maria Josep. Explora els jardins i viu els arbres. Jardins i arbres del districte de Sarrià-Sant Gervasi. Barcelona: Premsa Local El Jardí, 2022, p. 42-43. ISBN 978-84-09-46124-0.
* ↑ «Nomenclàtor dels carrers». Ajuntament de Barcelona.
# Cockeysville

Cockeysville és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Maryland. Segons el cens del 2000 tenia 19.388 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Cockeysville tenia 19.388 habitants, 9.176 habitatges, i 4.450 famílies. La densitat de població era de 663,6 habitants per km².
Dels 9.176 habitatges en un 22,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 35,9% hi vivien parelles casades, en un 9,2% dones solteres, i en un 51,5% no eren unitats familiars. En el 38,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 7,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,1 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,87.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 18,9% tenia menys de 18 anys, un 13,3% entre 18 i 24, un 36,5% entre 25 i 44, un 21,2% de 45 a 60 i un 10,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 33 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 93,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 43.681 $ i la renda mediana per família de 62.266 $. Els homes tenien una renda mediana de 40.732 $ mentre que les dones 32.177 $. La renda per capita de la població era de 29.080 $. Entorn del 4,7% de les famílies i el 8,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Cockeysville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Cockeysville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Camp Zeppelin

El Camp Zeppelin és un complex urbanístic, ubicat a Nuremberg, Alemanya, format per un camp de desfilada i una estructura de formigó per les tribunes d'espectadors. S'utilitzà com a camp de desfilades del Partit Nacional Socialista dels Treballadors Alemanys (Partit Nazi).

## Història

* 1923: El terreny es construeix com un camp de proves per a les màquines voladores de Ferdinand von Zeppelin, qui va morir l'any 1917 i van anomenar el terreny en homenatge a ell.
* 1933: Adolf Hitler nomena el camp com la «Ciutat dels congressos partidaris del Tercer Reich». A partir d'allà, cada any es reunien durant tota una setmana nacionalsocialistes de totes parts del Reich.
* 1934: Albert Speer dissenya i dirigeix la construcció de la Tribuna Zeppelin.
* 1945: Núremberg fou la segona ciutat d'Alemanya que patí les pitjors destrosses als bombardejos dels aliats al final de la Segona Guerra Mundial, només superada per la ciutat de Dresden. No obstant això, el complex de Zeppelin va sobreviure pràcticament intacte.
* 2000: S'inaugura en una de les construccions un centre de documentació pel que la ciutat rebé el premi de la UNESCO per l'Educació dels drets humans.

## Característiques

A la seva autobiografia, Albert Speer va afirmar que quan va veure el projecte original de l'arquitecte Troost, va fer el comentari despectiu que el camp de desfilades semblava una reunió d'un club de tiradors. El van reptar a fer un disseny nou. Va utilitzar com a base de partida l'antiga arquitectura Dòrica de l'Altar del Pèrgam, a Turquia, però ampliada a una escala d'enormes dimensions, amb un aforament de fins a 240.000 persones. A la reunió del partit al camp de desfilades, l'any 1934, Speer envoltà l'àrea amb 150 projectors antiaeris. Això produïa un efecte “catedral de llum”, como ho anomenà l'ambaixador britànic Sir Neville Henderson.
Speer va aplicar la teoria del «valor de les runes» —amb el suport de Hitler— segons la qual es construirien tots els nous edificis de forma que deixessin unes runes estèticament agradables al futur llunyà.

## Referències

* ↑ «The Nazi Party Rally Grounds» (en anglès). Museen der Stadt Nürnberg. Arxivat de l'original el 2016-12-13. [Consulta: 24 novembre 2015].
* ↑ «Zeppelin Field» (en anglès). scrapbookpages.com. Arxivat de l'original el 2020-01-05. [Consulta: 24 novembre 2015].
# Faust et Marguerite

Faust et Marguerite és una pel·lícula muda de la productora francesa Star Film de l'any 1897, del director pioner Georges Méliès, protagonitzada per la seva esposa Jehanne d'Alcy.

## Sinopsi

El doctor Faust i la seva dona Margaret conversen en una habitació quan de sobte el diable Mefistòfil apareix en forma humana. Mefistòfil ordena a Faust que mati Margaret recordant-li el pacte que havia fet amb ell fa temps: una vida de plaer absolut a canvi d'una vida.
Faust es veu obligat a agafar la seva espasa però, quan està a punt de tallar la gola a la noia, aquesta desapareix i el dimoni apareix al seu lloc i li proposa donar-li la noia viva. El metge encegat per la ira es precipita contra Mefistòfil qui, però, esdevé un esquelet sense vida; Faust s'acosta aleshores a Margaret, que però desapareix. Més tard també desapareix l'esquelet i finalment el mateix metge, Mefistòfil reapareix amb un jutge de pau i Margaret, disposats a celebrar les noces del dimoni i la noia.

## Producció

Georges Méliès va adaptar el mite de Faust en tres altres pel·lícules : La Damnation de Faust (1898), Faust aux enfers, (1903) i Damnation du docteur Faust (1904).

## Referències

* ↑ Faust et Marguerite a silentera.com
# Anneli Taina

Anneli Taina (Imatra, 21 de juny de 1951) és una política finlandesa que va ser ministra de Defensa i ministra d'Habitatge del Govern finlandès, i després governadora de la província de Finlàndia meridional.

## Biografia

Anneli Taina va néixer el 21 de juny de 1951 a Imatra, Finlàndia, que es troba a la frontera amb Rússia a l'est del país. Es va formar en treball social, obtenint un màster en estudis socials el 1975. Més tard va treballar durant deu anys entre 1977 i 1987 com a treballadora social a Tampere, Finlàndia meridional. Durant aquest temps, va guanyar un escó a l'Ajuntament de Tampere i va ser membre de la junta escolar. Com a part de la seva funció de consell, es va asseure en el Comitè de Planificació Urbana.
El 1987, va tenir èxit a convertir-se en diputada al Parlament. A continuació, Taina va ser en diverses comissions, com el Comitè d'Assumptes Socials i Salut, el Treball i el Gran Comitè. El 1995 va ser nomenada ministra d'Habitatge pel Consell d'Estat, i més tard aquest any va ser ministra de Defensa. Aquesta va ser la segona vegada que una dona va ser nomenada ministra de Defensa a Finlàndia, després d'Elisabeth Rehn, que va ocupar el lloc abans el 1995.
Taina va ocupar el càrrec fins a 1999 i va continuar com a diputada al Parlament fins a 1999. Després es va convertir en governadora de la Província de Finlàndia Meridional El 2004, càrrec que va ocupar fins a 2009, quan es va convertir en vicepresidenta Principal de l'Agència de Desenvolupament Regional del Sud de Finlàndia fins a la seva jubilació El 2014.

## Referències

* 1 2 3 «Eläköitynyt Anneli Taina: Mielummin valistusta kuin valvontaa» (en finès). Tamperelainen, 26-02-2015 [Consulta: 12 novembre 2017]. Arxivat 2017-11-13 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2017-11-13. [Consulta: 26 gener 2022].
* ↑ «Women in high places Defense minister: Finland's 44-year-old Anneli Taina oversees huge modernization drive». The Baltimore Sun, 15-04-1996 [Consulta: 12 novembre 2017].
# Línia de Perpinyà a Vilafranca de Conflent

La línia de TER d'Occitània (Perpinyà - Vilafranca de Conflent) és una línia de ferrocarril que recorre la vall del riu Tet a la Catalunya del Nord. És una de les 11 línies de mitjana distància francesa gestionada per TER d'Occitània, una filial de la SNCF.
A l'estació de Vilafranca és possible el transbordament entre la línia 12 i la línia 12-B, anomenada la línia de la Cerdanya o el «Tren Groc» que continua fins a l'estació de la Tor de Querol.

## Parades

Línia de Perpinyà a Vilafranca de Conflent :

## Vegeu també

* Xarxa ferroviària de la Catalunya Nord
* TER d'Occitània
* Línia R3 (Rodalia de Barcelona)
# Vicques (Calvados)

Vicques és un municipi francès situat al departament de Calvados i a la regió de Normandia. L'any 2007 tenia 52 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Vicques era de 52 persones. Hi havia 20 famílies de les quals 4 eren unipersonals (4 homes vivint sols), 12 parelles sense fills i 4 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 27 habitatges, 23 eren l'habitatge principal de la família i 4 eren segones residències. Tots els 26 habitatges eren cases. Dels 23 habitatges principals, 22 estaven ocupats pels seus propietaris i 1 estava llogat i ocupat pels llogaters; 5 tenien tres cambres, 3 en tenien quatre i 15 en tenien cinc o més. 16 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 8 habitatges hi havia un automòbil i a 14 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Vicques el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 8 | 65 a 69 | 0 |
| 0 | 60 a 64 | 4 |
| 8 | 55 a 59 | 0 |
| 0 | 50 a 54 | 4 |
| 4 | 45 a 49 | 4 |
| 4 | 40 a 44 | 0 |
| 0 | 35 a 39 | 4 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 4 | 25 a 29 | 0 |
| 4 | 20 a 24 | 0 |
| 8 | 15 a 19 | 0 |
| 4 | 10 a 14 | 4 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 32 persones, 24 eren actives i 8 eren inactives. Les 24 persones actives estaven ocupades(12 homes i 12 dones).. De les 8 persones inactives 4 estaven jubilades, 1 estava estudiant i 3 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 4 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa alimentària, 2 d'empreses de construcció i 1 d'una entitat de l'administració pública.
Dels 2 establiments de servei als particulars que hi havia el 2009, 1 era un guixaire pintor i 1 lampisteria.
L'any 2000 a Vicques hi havia 3 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 240 hectàrees.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* ↑ Exploitations agricoles
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Vicques a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Vicques a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Cleveland Heights

Cleveland Heights és una ciutat del Comtat de Cuyahoga a l'estat d'Ohio. Segons el cens del 2000, Cleveland Heights tenia 49.958 habitants, 20.913 habitatges, i 12.171 famílies. La densitat de població era de 2.378,4 habitants/km².
Dels 20.913 habitatges en un 26,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 41,2% hi vivien parelles casades, en un 14,1% dones solteres, i en un 41,8% no eren unitats familiars. En el 32,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 8,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,38 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,09.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,9% tenia menys de 18 anys, un 9,2% entre 18 i 24, un 31,6% entre 25 i 44, un 23,6% de 45 a 60 i un 11,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 35 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 83,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 46.731 $ i la renda mediana per família de 58.028 $. Els homes tenien una renda mediana de 41.787 $ mentre que les dones 32.413 $. La renda per capita de la població era de 25.804 $. Aproximadament el 7,4% de les famílies i el 10,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Persones notables

* Debra Winger, actriu.
* Albert Ayler, saxofonista.

## Notes

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Cleveland Heights». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Cleveland Heights». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].
# Brontosaurus (pel·lícula)

Brontosaurus és una pel·lícula infantil txecoslovaca dirigida el 1980 per Věra Plívová-Šimková. Aquesta pel·lícula ha estat doblada al català.

## Argument

Tomáš Šereda és un infant que s'interessa per la natura, els animals i les races d'ocells exòtics. Junt amb els seus amics, netegen el bosc de les escombraries i ocasionalment aconsegueixen retornar objectes abandonats als que els van portar al bosc. Tomáš s'enfronta a un company de classe més gran, Franta Metelka, que captura ocells al bosc per al seu mussol domesticat. En venjança, un dia Franta allibera totes les aus exòtiques que Tomas guardava. Tomáš passa tota la nit al bosc intentant recuperar els ocells. L'endemà tots els seus amics, inclòs Franta, va a ajudar-lo. Després de netejar el bosc, amb la brossa recollida, construeixen l'escultura d'un brontosaure, que serà la seva mascota.

## Repartiment

* Tomás Simek ... Tomás Sereda
* Dana Vávrová ... Dana Metelková
* Michal Hofbauer ... Franta Metelka
* Lukás Bech ... Zíza
* Petra Fiserová ... Zuzka Seredová
* Sárka Fiserová ... Katka Seredová
* Zdenek Sverák ... professor Bobr
* Josef Somr ... Inspector
* Daniela Kolárová ... Bibliotecària

## Premis

* 26a edició dels Premis Sant Jordi de Cinematografia: Premi a la millor pel·lícula infantil.

## Referències

* ↑ Filmová databáze. «Brontosaurus», 20-06-2014.
* ↑ Filmoteca de Catalunya «Programa 20 maig - 2 juny 1996». Col·lecció de programes: curs 1995-1996, 1996, pàg. 136.
* ↑ Casal del Mestre (Santa Coloma de Gramenet). Recursos Pedagògics per a la Catalanització El Brontosaure: proposta d'activitats a partir de la pel·lícula / material elaborat pel Grup de Treball "Recursos Pedagògics per a la Catalanització" del Casal del Mestre [Santa Coloma de Gramenet], 1984.
* ↑ Antošová Nedvědická Nikol. «Brontosaurus». Praga: POMO Media Group, 20-06-2014.
* ↑ Un fallo con muchos aciertos La Vanguardia, 3 d'abril de 1982
# Feràlia

Les Feràlia o Feràlies (en llatí Feralia) eren unes festes de l'antiga Roma dedicades als difunts. Es celebraven l'últim dia de les Parentalia quan s'organitzaven diverses cerimònies públiques amb ofrenes i sacrificis als Manes en nom de tota la ciutat.
Les Feràlia se celebraven cada any el dia 21 de febrer, com es pot deduir d'una carta de Ciceró a Tit Pomponi Àtic. Aquell dia marcava el final de les festes de les Parentalia, que duraven nou dies (del 13 al 21 de febrer) i se celebraven en honor als morts, tal com recorda Ovidi en el segon llibre dels Fastos. El terme "Feralia" estava etimològicament lligat al costum de "portar" (en llatí fero) regals als difunts. De fet, a les Feralia els ciutadans romans portaven ofrenes a les tombes dels seus avantpassats difunts on es lliuraven, en un gerro de fang, garlandes de flors, espigues de blat, una mica de sal, pa sucat amb vi on hi havia violetes dissoltes. També ho havia ofrenes suplementàries, però els morts només eren apaivagats amb les ofrenes rituals. Aquestes senzilles ofrenes per als morts havien estat introduïdes al Laci, segons la tradició, potser per Eneas, que havia abocat vi i violetes sobre la tomba d'Anquises. Ovidi narra que una vegada els romans es van descuidar de celebrar les Feralia perquè estaven en guerra, i els esperits dels morts havien sortit de les tombes molt enfadats, cridant i vagant pels carrers. Després d'aquest episodi, es van instaurar cerimònies reparadores i les horribles manifestacions van cessar.
El dia de les Feralia, que no es considerava nefast, es mantenien tancats els temples, els magistrats no podien portar la toga pretexta i no es celebraven casaments.

## Referències

* ↑ Ovidi. Fastos, II, 534, 537-539
* ↑ Ciceró. Epistulae ad Atticum, VIII, 14
* 1 2 Ovidi. Fastos, IV, 1-39
* ↑ Marc Terenci Varró. De lingua latina, VI, 3, 2
* ↑ Dumezil, G; P. Krapp. Archaic Roman Religion. Chicago: University of Chicago Press, 1970, p. 366.
# Machen

Machen és una localitat situada al comtat de Caerphilly, a Gal·les (Regne Unit), amb una població estimada a mitjan 2016 de 2.360 habitants.
Està situada al sud de Gal·les, a poca distància al nord de Cardiff i del canal de Bristol.

## Referències

* ↑ Citypopulation.de Estadístiques del comtat de Caerphilly. Consultat el 21 de juliol de 2018.