OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Peter Gojowczyk

Peter Gojowczyk (Dachau, 15 de juliol de 1989) és un tennista professional alemany.
Després de classificar-se per a disputar l'Open d'Austràlia de 2014, va entrar al Top 100 de l'ATP per primera vegada. En el seu palmarès només hi ha un títol individual en el circuit ATP.

## Palmarès: 1 (1−0)
### Individual: 3 (1−2)

* Llegenda
* Grand Slams (0−0)
* ATP Finals (0−0)
* ATP World Tour Masters 1000 (0−0)
* ATP World Tour 500 (0−0)
* ATP World Tour 250 (1−2)
* Títols per superfície
* Dura (1−1)
* Gespa (0−0)
* Terra batuda (0−1)
| Resultat | Núm. | Data | Torneig | Superfície | Oponent | Marcador |
| Guanyador | 1. | 24 de setembre de 2017 | Metz, França | Dura (i) | Benoît Paire | 7−5, 6−2 |
| Finalista | 1. | 25 de febrer de 2018 | Delray Beach, Estats Units | Dura | Frances Tiafoe | 1−6, 4−6 |
| Finalista | 2. | 26 de maig de 2018 | Ginebra, Suïssa | Terra batuda | Márton Fucsovics | 2−6, 2−6 |

## Trajectòria
### Individual

| Torneig | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | Títols | V − D |
| Open d'Austràlia | A | A | 1R | Q1 | 1R | 1R | 1R | Q1 | 2R | 1R | 2R | Q1 | 1R | 0 / 8 | 2 – 8 |
| Roland Garros | A | A | Q3 | Q1 | Q2 | Q1 | Q3 | Q3 | 1R | 1R | Q1 | 1R | 1R | 0 / 4 | 0 – 4 |
| Wimbledon | A | A | Q1 | Q2 | Q1 | Q1 | Q1 | 2R | 1R | 1R | NC | Q1 | 1R | 0 / 4 | 1 – 4 |
| US Open | A | A | Q3 | 2R | 2R | Q3 | Q1 | Q3 | 1R | Q1 | 1R | 4R | 1R | 0 / 6 | 5 – 6 |
| Total Victòries−Derrotes | 0−1 | 0−0 | 0−1 | 1−1 | 8−9 | 1−3 | 1−2 | 14−9 | 23−25 | 10−21 | 1−3 | 13−10 | | 72 – 88 | 72 – 88 |
| Rànquing a final d'any | 494 | 250 | 181 | 162 | 79 | 194 | 189 | 60 | 59 | 118 | 145 | 86 | | | |
| Llegenda: G: Guanyador; F: Finalista; SF: Semifinalista; QF: Quarts de final; Q: Qualificació; A: Absent; RR: Round Robin; ||||||||||||||||

## Referències

* ↑ «Peter Gojowczyk - Bio». ATP World.

## Enllaços externs

* Peter Gojowczyk a l'ATP (anglès)
* Peter Gojowczyk a la Federació Internacional de Tennis (anglès)
* Peter Gojowczyk a la Copa Davis (anglès)
# Campionat d'Espanya de trial 2017

La temporada de 2017 del Campionat d'Espanya de trial fou la 50a edició d'aquest campionat, organitzat per la Reial Federació Motociclista Espanyola. El calendari oficial constava de 7 proves puntuables, celebrades entre el 19 de març i el 19 de novembre. 5 de les proves programades es disputaren als Països Catalans: Mancor de la Vall (19 de març), Sant Corneli (15 i 16 de juliol), Sant Julià de Lòria (15 d'octubre) i Vall-de-roures (19 de novembre).

## Classificació final

| Posició | Pilot | Motocicleta | Punts |
| 1 | Toni Bou | Montesa | 132 |
| 2 | Adam Raga | TRRS | 109 |
| 3 | Jeroni Fajardo | Vertigo | 86 |
| 4 | Jaime Busto | Montesa | 86 |
| 5 | Albert Cabestany | Sherco | 84 |
| 6 | Miquel Gelabert | Sherco | 81 |
| 7 | Jorge Casales | Beta | 69 |
| 8 | Arnau Farré | Gas Gas | 53 |
| 9 | Oriol Noguera | Gas Gas | 44 |
| 10 | James Dabill | Gas Gas | 30 |

## Categories inferiors
### TR2

| Posició | Pilot | Motocicleta | Punts |
| 1 | Gabriel Marcelli | Montesa | 140 |
| 2 | Aniol Gelabert | Scorpa | 117 |
| 3 | José María Moral | Gas Gas | 90 |

### TR3

| Posició | Pilot | Motocicleta | Punts |
| 1 | David Millán | TRRS | 140 |
| 2 | Sergio Puyo | Sherco | 111 |
| 3 | David Oliver | Gas Gas | 105 |

### Altres

| Categoria | Guanyador | Motocicleta |
| TR4 | Josep M. Segura | Gas Gas |
| Veterans | Xavier Palau | TRRS |
| Júnior | Martín Riobo | Gas Gas |
| Cadet | Pau Martínez | Gas Gas |
| Juvenil A | Carlos Palma | Beta Trueba |
| Juvenil B | Roger Casas | Beta Trueba |

## Classificació per marques

| Posició | Marca | Punts |
| 1 | Gas Gas | 417 |
| 2 | Beta Trueba | 270 |
| 3 | Sherco | 196 |
| 4 | TRRS | 154 |
| 5 | Montesa | 121 |
| 6 | Vertigo | 11 |

## Referències

* «Campeonatos - Histórico resultados» (en castellà). rfme.com. RFME, 2022. Arxivat de l'original el 24 de març 2022. [Consulta: 15 març 2022].
* «Spain 2017» (en anglès). trialonline.org, 2022. [Consulta: 15 març 2022].
# Glastonbury

* Per a altres significats, vegeu «Glastonbury (desambiguació)».
Glastonbury és una petita ciutat a Somerset (Anglaterra), situada 34 km al sud de Bristol. Té una població de 8.932 habitants (2011). És al districte de Mendip.
La ciutat és coneguda per la seva història, amb les ruïnes, escampades sobre una catifa de gespa, de l'abadia de Glastonbury i la torre de Glastonbury, així com pels molts mites i llegendes que s'hi associen. També destaca l'església de Sant Joan Baptista. A més, és coneguda pel Festival de Glastonbury.

## Referències

* ↑ «Glastonbury». A: . Oxford University Press. Arxivat 2020-08-01 a Wayback Machine.
* ↑ Fortune, Dion. Glastonbury: Avalon of the Heart (en anglès). Weiser Books, 2000-01-15, p. 23. ISBN 978-1-57863-157-5.
* ↑ «An introduction to Glastonbury Festival». Glastonbury Festival. Arxivat de l'original el 7 July 2010. [Consulta: 6 juliol 2010].
# Çò des de Benòsa der Mòla

Çò des de Benòsa der Mòla és una casa de Canejan (Vall d'Aran) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

En un gran prat vora la Garona, marge dret, hi ha "l'auvitatge" Benosa que fou una de les cases més riques i fortes de la Vall. L'auvitatge en forma de "U" orientada a llevant comprèn la casa a una banda, "la bòrda" en l'altra, unides per una galeria condicionada també com a vivenda. La façana principal presenta obertures de fusta en dos nivells (3-3) paral·lela a la "capièra". La coberta d'encavallades de fusta suporta un llosat de pissarra, de dos vessants i un "tresaigües" en el frontis que aixopluga un balconada. La "bòrda" presenta una estructura semblant a l'anterior, amb l'estable en la planta baixa, i el "pallèr" en el primer pis que té l'accés frontal.

## Història

Origen de l'actual caseriu Era Mòla de Canejan segons S.Temprado, les propietats dels Deó de Benosa comprenien de la Garona fins al mateix poble de Canejan. Els 1836 els supervivents de Çò de Benosa baixaren a "l'auvitatge"

## Referències

* 1 2 «Çò des de Benòsa der Mòla». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 29 març 2019].
# Razdolni (Novoberezanski)

Razdolni - Раздольный (rus) és un possiólok que pertany al possiólok de Novoberezanski (krai de Krasnodar, Rússia). Es troba a les terres baixes de Kuban-Azov, al sud del riu Beissug. És a 27 km al nord de Korenovsk i a 86 km al nord-est de Krasnodar.

## Enllaços externs

* Aquest article conté dades geogràfiques extretes de Google Earth i el mapa de Rússia de Yandex
* Lloc web del municipi Arxivat 2017-10-04 a Wayback Machine. (rus).
* Mapa a vlasenko.net (rus)
# Vallija (cràter)

Vallija és un cràter d'impacte en el planeta Venus de 15,2 km de diàmetre. Porta el nom d'un antropònim letó, i el seu nom va ser aprovat per la Unió Astronòmica Internacional el 1994.

## Referències

* ↑ «Vallija». Gazetteer of Planetary Nomenclature. United States Geological Survey. [Consulta: 1r juliol 2017].

## Vegeu també

* Llista de cràters de Venus
# Patinatge

El patinatge és un esport que consisteix a lliscar sobre una superfície regular, mitjançant uns patins (amb làmines metàl·liques verticals o quatre rodetes) col·locats als peus.

## Classificació

El patinatge es pot classificar en diverses categories des de diversos punts de vista:
* En funció del tipus de patins i de superfície en què es practica:
** Patinatge sobre gel: El Patinatge sobre gel és un esport olímpic d'hivern que consisteix a lliscar amb patins per una superfície de gel.
** Patinatge sobre rodes: Es desenvolupa en pistes que no siguin de gel, generalment d'asfalt, formigó, terrasso o parquet, que a més poden estar recobertes d'una capa de material plàstic (poliuretà, resina sintètica, etc.).
* En funció de l'activitat que s'hi desenvolupa:
** Algunes modalitats d'hoquei: Esport d'equip que consisteix a impulsar una bola amb l'estic cap a la porteria defensada per l'equip contrari amb l'objectiu de marcar gols.
** Patinatge artístic: Especialitat que consisteix a fer acrobàcies rítmiques sobre patins.
** Patinatge de velocitat: Especialitat que consisteix a fer curses sobre patins.

## Especialitats esportives del patinatge

* Patinatge sobre gel
** Hoquei sobre gel
** Patinatge artístic sobre gel
** Patinatge de velocitat sobre gel
** Patinatge de velocitat en pista curta
** Patinatge de velocitat sobre gel marató
** Short Track
* Patinatge sobre rodes
** Hoquei sobre patins
** Hoquei sobre patins en línia
** Patinatge artístic sobre rodes
** Patinatge de velocitat sobre patins en línia
** Patinatge freestyle slalom
** Patinatge agressiu

## Vegeu també

* Patinatge artístic sobre rodes
* Federació Catalana de Patinatge
* Skateboarding

## Referències

* ↑ «patinatge | enciclopedia.cat». [Consulta: 17 desembre 2023].

## Enllaços externs

* Web sobre el freestyle slalom
* Articles sobre patinatge Arxivat 2016-06-22 a Wayback Machine.
* Federació catalana de patinatge
Viccionari
# Segona cascada del Nil

La segona cascada del Nil era la segona de les cascades del riu Nil que es trobava remuntant-lo des d'Egipte en direcció sud. Estava situada en territori del Sudan, al sud d'Abu Simbel, a poc més de 50 km al sud de l'actual línia fronterera. Després de la construcció de la presa d'Assuan, la cascada va desaparèixer dins el llac Nasser (1964).
Molt a prop de la cascada, els egipcis van construir en l'Imperi Antic (probablement durant la Tercera dinastia), un establiment comercial. Abandonada més tard, abans del 1900 aC es va reocupar i s'hi va bastir la fortalesa de Buhen, que es va refer el 1860 aC i es va convertir en capital de la part de Núbia sota administració egípcia (vers 1900-1700 aC). La segona cascada va marcar la frontera entre Egipte i Núbia durant l'Imperi Mitjà. La posició egípcia més meridional hi era Semna, a uns 50 km al sud de la cascada.

## Vegeu també

* Primera cascada del Nil.
# Tambov

Tambov (en rus Тамбов) és una ciutat de Rússia, capital i centre administratiu de l'óblast de Tambov. Situada a la riba del Tsna, a uns 480 km de Moscou, la ciutat té una població de 280457 habitants, segons dades del cens de 2010.

## Història

Tambov va ser fundada oficialment el 17 d'abril de 1636 mitjançant un decret del Tsar Miquel I. El seu delegat a la regió, Roman Boborykin, en va ser el seu primer constructor. La ciutat fou dissenyada com un conjunt de fortificacions destinades a protegir la frontera sud del Principat de Moscou contra els atacs del Kanat de Crimea i els nogais. Ràpidament però, va perdre aquesta funció i Tambov es convertí en un destacat centre administratiu i comercial de la zona rural sud-oest de Rússia.
El 1719 li fou atorgada la condició de ciutat i el 1779 fou proclamada capital del nou Virregnat de Tambov. A finals del segle xviii la ciutat va augmentar el seu protagonisme i es van dur a terme diverses obres per tal de destacar la seva condició capital. Així, durant el mandat a la Governació de Tambov de Gavriïl Derjavin es van construir un teatre, una escola, un centre de dansa, una impremta i una fàbrica de maons, alhora que també es van formar un diari i una orquestra. La ciutat li ho va reconèixer amb un monument aixecat amb posterioritat.
Durant el segle xix, Tambov va créixer fins a convertir-se en un destacat centre cultural, amb nombroses escoles, biblioteques i institucions que s'hi van establir. Segons el cens de 1897, més de 50.000 persones residien a la ciutat.
Entre 1920 i 1921, la regió de Tambov va rebel·lar-se, sense èxit, contra l'Exèrcit Roig. El mateix 1921 s'havia format la República de Tambov, que fou ràpidament derrocada pel mariscal soviètic Mikhaïl Tukhatxevski, el qual va fer ús d'armes de destrucció massiva contra la població civil.
Durant i després de la Segona Guerra Mundial, bona part dels membres dels Malgré-nous, combatents francesos de la Wehrmacht procedents d'Alsàcia i Mosella, van ser empresonats al "Camp nº 188" de Tambov. Entre 4.000 i 10.000 d'aquests homes van trobar la mort en aquest camp de presoners.

## Ciutats agermanades

La ciutat de Tambov està agermanada amb les localitats de:
* Bar-le-Duc, França
* Gènova, Itàlia
* Terre Haute, Estats Units d'Amèrica

## Fills il·lustres

* Constantin Fahlberg (1850–1910), químic rus
* Iuri Jirkov (1983), futbolista professional rus
* Andrei Kolmogórov (1903–1987), matemàtic rus
* Lev Kuleixov (1899–1970), director de cinema rus
* Anastassia Rodiónova (1982), tennista professional australiana
* Ivan Dzerzhinsky (1909-1978) compositor musical.

## Enllaços externs

* Ajuntament de Tambov Arxivat 2007-02-03 a Wayback Machine., en (rus)
* Història de Tambov, en (rus)
# Çò des de Baile

Çò des de Baile és una edificació civil situada al poble d'Unha, del municipi de Naut Aran (Vall d'Aran) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Habitatge paral·lel al carrer que presenta un notable edifici fonamentat sobre la roca, el pendent de la qual resol a partir de tres edificacions adossades, segons les arestes graonades de teulada, i finalment la cort amb les construccions araneses. Les obertures assenyalen bàsicament l'existència de dos pisos. Les finestres de fusta presenten la llinda retallada en forma d'arc, que ressegueix una motllura, i els batents exteriors reforçats amb travesseres en siga-saga. Al capdamunt, coberta de doble vessants sobre encavallades de fusta i teulada de llicorella;xemeneies i llucanes també originals,de tres vessants, i ornades amb florons damunt dels vèrtexs. Vista des de fora, probablement, la façana més representativa és la lateral de migdia resolta amb pedres cantoneres.En el primer pla, vora d'un contrafort, un cos rectangular sobresortint que correspondria a la latrina.En el nivell superior compareixen uns permòdols, una finestra allindada de fàbrica i un esvoranc avui paredat que segons l'estructura circular tindria a veure amb el "rosquer" o bé amb " l'horn de pan"

## Història

D'antic Santa Eulàlia centrà i donà anomenada al nucli d'Unha (1268) de manera que aviat hom considera necessari fortificar el puig que presideix dita església. D'acord amb el nom de la casa, seria la residència dels Mòga que d'ençà de la fi del segle xii (per privilegi reial) foren batlles generals dels terçons de Pulòlo, Arties i Garòs. En aquest sentit convé recordar Miquel Mòga, batlle de Pujòlo, el qual infligí una severa derrota als hugonots que des del puid d'Unha precisament assetjaven Salardú (1597). Els Mòga tenen a veure també amb Çò des de Brastet. El qüestionari de Francisco de Zamora confirma que Joan de la Mòga d'Unha seguia amb el càrrec i era una de les poques cases nobles de la Val (1788).

## Referències

* 1 2 «Çò des de Baile». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 29 agost 2014].
# RUAG Space

RUAG Space és la divisió espacial de l'empresa tecnològica suïssa RUAG. En un total de set localitzacions a Suïssa (Zúric, Emmen i Nyon), Suècia (Gothenburg, Linköping) i Àustria (Viena, Berndorf), RUAG Space compta al voltant de 1.100 persones i va registrar unes vendes de 283 milions de francs suïssos en 2010.

## Productes

El nucli de negocis de RUAG Space és el desenvolupament i la fabricació de subsistemes i equips per a satèl·lits i vehicles de llançament. La cartera es divideix en cinc àrees de productes: (1) les estructures de llançadors i els mecanismes de separació, (2) les estructures de satèl·lit, mecanismes i equip mecànic, (3) l'electrònica digital per a satèl·lits i vehicles de llançament (4) Equip de comunicacions per satèl·lit i (5) instruments per a satèl·lits.
Alguns productes específics, com ara els anells col·lectors Arxivat 2011-06-21 a Wayback Machine. o aïllament tèrmic s'ofereixen també a clients no espacials

## Història

Les activitats especial de RUAG té les seves arrels a Emmen, Suïssa a finals de 1970 quan la companyia va començar a dur a terme el muntatge final de carenats de càrrega útil per a coets Ariane com a subcontractista de Oerlikon Contraves (més tard anomenat Oerlikon Space). Principalment a través d'adquisicions de RUAG va ampliar el seu negoci espacial contínuament. En primer lloc, la companyia propietat del govern suís es va fer càrrec de les empreses Mecanex (Nyon) i HTS (Wallisellen). El 2008, RUAG va adquirir SAAB Space suec i de la seva filial Aerospace austríaca. El 2009, RUAG finalment va comprar Oerlikon Space AG, la major companyia espacial suïssa en aquell moment.

## Estructura empresarial

RUAG Space és una divisió del grup tecnològic suís RUAG, amb oficines a Suïssa, Suècia i Àustria. Mentre que les activitats espacials suïsses són part de la RUAG Schweiz AG, les activitats a Suècia i Àustria s'organitzen en les empreses dedicades, RUAG Space AB i RUAG Space GmbH. El RUAG Space GmbH austríac és una subsidiària de la RUAG Space AB sueca. RUAG Space AB i RUAG Schweiz AG són filials de RUAG Holding AG.

### RUAG Space AB (Suècia)

RUAG Space AB s'especialitza en equips relacionats, per exemple en els sistemes informàtics a bord, antenes i electrònica de microones dels satèl·lits i els adaptadors i sistemes de separació per llançadors. La seu de l'empresa es troba a Göteborg, Suècia, i una divisió de sistemes mecànics es troba en Linköping, Suècia. L'empresa compta amb 415 empleats (maig de 2015).
El projecte es va iniciar originalment com una aliança d'empreses entre SAAB i Ericsson a Saab Ericsson Space fins que Ericsson va vendre la seva participació a SAAB juntament amb Saab Microwave Systems en 2006.

## Referències

* ↑ Annual Report RUAG Holding AG, 2010
* ↑ http://www.ruag.com/space/ruag-space-sweden/
* ↑ Berg, Martin «Ericsson säljer Ericsson Microwave Systems till Saab» (en swedish). Dagens Nyheter, 12-06-2006 [Consulta: 9 novembre 2008].

## Enllaços externs

* Lloc web de RUAG Space
# Vallis

En astrogeologia, vallis (plural valles, abr. VA) és una paraula llatina que significa «vall» que la Unió Astronòmica Internacional (UAI) utilitza per indicar una superfície planetària consistent en una vall o conjunt de valls d'extensió considerable, tot i que no especialment profunds (en aquest cas es reserva el descriptor chasma). És un terme regulat per la Unió Astronòmica Internacional, que per a l'assignació de noms a nous valles segueix els criteris següents, si no hi ha un criteri més genèric per al cos celeste en qüestió:
* A Mercuri: noms d'instal·lacions de radioastronomia (ex.: Arecibo Vallis).
* A Venus: noms del planeta Venus en diferents idiomes, per a valles de més de 400 km de longitud (ex.: Ahsabkab Vallis, a partir del nom maia de Venus en el cel matutí); noms de deesses fluvials, per a valles de menys de 400 km de longitud (ex.: Fufei Vallis, a partir de la deessa xinesa del riu Lo).
* A la Lluna: noms de trets topogràfics propers.
* A Mart: noms del planeta Mart en diferents idiomes, per a valles grans (ex.: Tiu Valles, a partir del nom de Mart en l'antic germànic occidental); noms clàssics i moderns de rius terrestres, per a valles més petits (ex.: Paraná Valles). En aquest cas hi ha la notable excepció del gran Valles Marineris, batejat en honor de la sonda que el descobrí, la Mariner 9.
* A Ió: noms de trets topogràfics propers.
A l'abril de 2018, la UAI tenia reconeguts 245 valles.

## Referències

* ↑ (anglès) Descriptor Terms (Feature Types) - Gazetteer of Planetary Nomenclature - International Astronomical Union (IAU) Working Group for Planetary System Nomenclature (WGPSN)
# Pixel Recursive Super Resolution

Pixel Recursive Super Resolution és un projecte de Google dissenyat per reconstruir o recuperar imatges borroses i pixelades gràcies a la intel·ligència artificial.
S'han presentat diversos casos demostrant com Google reeix mostrar de forma nítida imatges de tan sols 64 píxels -8 d'alt per 8 d'ample. Malgrat que aquesta eina encara es troba en procés de desenvolupament, el porgramma podria arribar a esdevenir un mètode més efectiu pel tractament d'imatges que dels que disposen qualsevol dels programes ja existents; d'entre els quals destaca el reconegut Photoshop.

## Influència de Blade Runner: Màquina ESPER

Aquest projecte de Google recorda a la màquina ESPER que apareix a la pel·lícula Blade Runner, la qual Rick Deckard utilitza amb una motivació policial per ampliar la mida de diverses fotografies per així aconseguir trobar elements en elles que el condueixin als "replicants" (robots identics a humans).
A Blade Runner la màquina està construida mitjançant una televisió futurista de tub i un artefacte similar a un reproductor DVD. Per fer funcionar la màquina, cal introduir una fotografia de paper dins el reproductor DVD, de manera que seguidament la imatge aparegui a la pantalla i, a través d'un comandament, Rick Deckard li pot donar diverses indicacions per tal d'ampliar la mida de la imatge i situar-la el lloc que li convé. La màquina ESPER a la pel·lícula és capaç de fer nítids els detalls que apareixen a la fotografia, anant més enllà de la resolució de la imatge en paper oferia.
Per tant, l'objectiu del projecte Pixel Recursive Super Resolution és el mateix que el de la màquina ESPER: mostrar de forma nítida les imatges per tal de poder descobrir què hi ha més enllà del que es pot veure en elles a primera vista. I és que, tot i que encara no existeix una màquina que presenta el mateix nombre de funcions que la màquina ESPER, aquesta innovació desenvolupada per Google sembla ser un pas cap a la creació d'aquesta tecnologia futurista a la realitat.

## Referències

* ↑ BBVA «BBVA | La tecnología de 'Blade Runner': ¿mito inalcanzable o realidad posible?» (en castellà). BBVA NOTICIAS, 03-10-2017.
* 1 2 Peco, Ramón «Google crea la tecnología de Blade Runner para ampliar detalles de una foto». La Vanguardia, 10-02-2017.
* ↑ «La tecnología en Blade Runner» (en castellà). Urban Tecno.
# Brontesita

La brontesita és un mineral de la classe dels halurs. Rep el nom per Brontes, un dels ciclops Urànides.

## Característiques

La brontesita és un element químic de fórmula química (NH₄)₃PbCl₅. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 2008. Cristal·litza en el sistema ortoròmbic.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta al cràter La Fossa, a l'illa de Vulcano, una de les illes Eòlies (Sicília, Itàlia). Aquest indret és l'únic a tot el planeta on ha estat descrita aquesta espècie mineral.

## Referències

* ↑ «Brontesite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 25 abril 2019].
# Čejkaïta

La čejkaïta és un mineral de la classe dels carbonats. Rep el seu nom del Dr. Jiří Čejka (1929), mineralogista txec, ex-director del Museu Nacional de Praga.

## Característiques

La čejkaïta és un uranil carbonat de sodi, amb fórmula Na₄(UO₂)(CO₃)₃. És un mineral radioactiu, relacionat amb grimselita. Cristal·litza en el sistema trigonal formant cristalls pseudo hexagonals de color groc pàl·lid molt petits.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la čejkaïta pertany a «02.ED: Uranil carbonats, amb relació UO₂:CO₃ = 1:3» juntament amb els següents minerals: bayleyita, swartzita, albrechtschraufita, liebigita, rabbittita, andersonita, grimselita, widenmannita, znucalita i agricolaïta.

## Formació i jaciments

És un mineral secundari que s'associa amb la uraninita descomposta. Es troba en forma d'eflorescències terrosses en filons de calcita associats amb uraninita. Es forma en un ambient relativament sec en un rang de pH restringit (6,5 a 11,5, no àcid). La seva localitat tipus es troba a Jáchymov, Regió de Karlovy Vary, Bohèmia, República Txeca. A més de a la seva localitat tipus, també se n'ha trobat a Moràvia (República Txeca), a Baranya (Hongria), al Districte Reese River (Nevada, Estats Units) i a Castell-estaó (Lleida, Catalunya).

## Referències

* ↑ «Čejkaite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 24 abril 2015].
* ↑ «Cejkaite Mineral Data» (en anglès). Webmineral. [Consulta: 25 abril 2015].
* ↑ «Cejkaite mineral information and data» (en anglès). Dakota Matrix Minerals. [Consulta: 25 abril 2015].