OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Bizacena

Bizacena (grec antic: Βυσακία; llatí: Byzacena o Byzacium) va ser un districte de la província romana d'Àfrica al sud de la Zeugitània o Zeugitana que en un principi formava part del territori de Cartago i després va ser la part sud de la província romana d'Àfrica fins que es va convertir en una província separada, la Província Byzacena, governada per un cònsol, amb capital a Hadrumetum.
Segons Heròdot, habitaven la regió el poble dels Guzantes o Zugantes (Γύζαντες, o Ζύγαντες) que posseïen el coneixement de fer mel artificial a més de la natural produïda per les abelles. Es pintaven de vermell i menjaven simis, que eren molt abundants a les muntanyes del voltant. Vivien enfront de l'illa de Cercina (Qerqenna), segons la descripció d'Heròdot. La mel artificial s'elaborava a partir dels fruits de la palmera datilera.
El seu país tenia el nom de Bizacena, i Esteve de Bizanci retreu a Heròdot que hagués anomenat els seus habitants Γύζαντες en comptes de Βύζαντες. El topònim Vocanus Ager, que apareix en diverses fonts dels segles xviii i xix, és un error filològic derivat d'una lectura equivocada d'un passatge en el qual Titus Livi diu: «nocte Byzacium —ita regionem quandam agri vocant— transgressus».
En temps de l'emperador Dioclecià, cap a l'any 284, probablement a partir de la reorganització del 293, es va convertir en una província separada, encara que la primera menció amb aquest nom és del 321. La província estava formada per l'antic districte de Bizacena, una part d'Empòria al Sirtis Menor, i la regió a l'occident que abans pertanyia a Numídia. El límit nord amb la Zeugitana era més o menys el paral·lel 36, i al sud i sud-oest el desert amb la depressió coneguda com a Palus Tritonis.
Al segle v hi havia a la província almenys 115 bisbats.

## Ciutats

* Thenae
* Aquila
* Tapsos
* Leptis Minor
* Ruspina
* Hadrumetum
* Assurae
* Tucca Terebintihina
* Sufetula
* Rhysdrus
* Capsa
* Thelepte
* Theveste (abans de Numídia)
* Turris Hannibalis.

## Referències

* 1 2 3 4 Smith, William (ed.). «Byzacium». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 23 juliol 2022].
* ↑ Herodotus. Herodotus: The Fourth, Fifth, and Sixth Books, with Introduction, Notes, Appendices, Indices, Maps. Macmillan and Company, 1895, p. 275–.
* ↑ Titus Livi, Ab Urbe Condita, XXXIII, 48.

## Bibliografia

* Huß, Werner (Bamberg). "Byzacium." Brill's New Pauly., 2012. Referència. 26 de març de 2012 <http://referenceworks.brillonline.com/entries/brill-s-new-pauly/byzacium-e222170>

## Vegeu també

* Mimacs
# Bodo Sperling

Bodo Sperling (Hanau, Hessen, 6 de maig de 1952) és un artista i Inventeur.

## Vida

Bodo Sperling guanya els seus primers guanys venent els seus tableaux en els carrers i els Clubs d'Amsterdam. La seva presència gairebé diària ha Paradiso hi havia marcat per l'art al contacte d'artistes venint del món sencer. Després d'haver-hi aconseguit el seu examen d'entrada a l'acadèmia de les arts plàstiques de Frankfurt, decidir tanmateix d'inscriure's a la universitat de Tübingen per estudiar la història de l'art. Des de 1985 utilitza l'ordinador com eina de treball de presentació. Dues de les seves obres crees sobre ordinador a veure al museu de l'art nou de Karlsruhe. Bodo Sperling tracta principalment de l'estètica dels processos físics.

## Bibliografia

* Thomas Metzinger: Die Künstlerische Arbeit Bodo Sperlings, in: Transparenz dels Bewusstseins, Digital Art Museum, Frankfurt 1997 (Catàleg)
* Zylvia Auerbach (ed.): The Pleasures within Distància, Sydney 1990, ISBN 0-646-01536-2 (Catàleg)
* Ernest Kay (ed.): WHO'S WHO in Western Europa. Internacional Biographical Centre, Cambridge 1981, ISBN 978-0-900332-61-6

## Enllaços externs

* Informacions sobre Bodo Sperling al ZKM Arxivat 2011-06-17 a Wayback Machine., Museu d'Art Contemporani Arxivat 2010-07-30 a Wayback Machine.
* El lloc oficial de Bodo Sperling
* KUNST UNTER WASSERDAMPF, art - Das Kunstmagazin 07.04.2009 Arxivat 2010-03-25 a Wayback Machine.
* Bodo Sperling a la National Libraries Australia
# Binodal

En termodinàmica, binodal, també conegut com la corba de coexistència o corba binodal, denota la condició a quines dues fases diferents poden coexistir. De manera equivalent, és la frontera entre el conjunt de condicions en les quals és termodinamicament favorable per a un sistema tenir algunes de les fases de matèria completament mesclats i el conjunt de condicions en les quals és termodinamicament favorable de separar les fases de la matèria. En general, el binodal és definit per la condició a quin potencial químic de tots els components de la solució és igual en cada fase. L'extrem d'una corba bimodal en temperatura coincideix amb el del spinodal corba i és conegut com a punt crític.

## Sistemes binaris

En binari (dos components) mescles, el binodal pot ser determinat a una temperatura determinada dibuixant una línia tangent a l'energia lliure.

## Referències

* 1 2 IUPAC binodal curve definition http://old.iupac.org/goldbook/BT07273.pdf Arxivat 2017-05-17 a Wayback Machine. accessed 2/20/13
# Baumstarkita

La baumstarkita és un mineral de la classe dels sulfurs. Va ser anomenada en honor del mineralogista Manfred Baumstark, que va descobrir el mineral.

## Característiques

La baumstarkita és una sulfosal de fórmula química Ag₃Sb₃S₆. Cristal·litza en el sistema triclínic, en cristalls equants, de 3 mm, mostrant {001}, {101}. La seva duresa a l'escala de Mohs és 2,5. És el polimorfisme trimorf de la cuboargirita i la miargirita.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la baumstarkita pertany a «02.HA: Sulfosals de l'arquetip SnS, amb Cu, Ag, Fe (sense Pb)» juntament amb els següents minerals: calcostibita, emplectita, miargirita, berthierita, garavel·lita, clerita i aramayoïta.

## Formació i jaciments

La baumstarkita és un mineral d'origen hidrotermal hipogènic. Va ser descoberta a la mina San Genaro, al Distrito de Castrovirreyna (Regió de Huancavelica, Perú). També ha estat descrita a Bolívia, França, Itàlia i el Japó.

## Referències

* 1 2 «Baumstarkite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 7 novembre 2015].
* ↑ «Baumstarkite» (en anglès). Handbook of Mineralogy. Arxivat de l'original el 8 de maig 2019. [Consulta: 14 gener 2019].
# Blas Lázaro e Ibiza

Blas Lázaro e Ibiza (20 de gener de 1858 - febrer de 1921) va ser un professor, farmacèutic, botànic, micòleg, i ficòleg espanyol.
Cursa els seus estudis de Farmàcia a la Universitat Central, obtenint la Llicenciatura, i en 1882, el Doctorat; i estudia Ciències Naturals, obtenint en 1888, el Doctorat. Entre 1880 a 1885 va ser professor de la Institución Libre de Enseñanza (ILE). A partir de 1882, va ser ajudant interí del Reial Jardí Botànic de Madrid. I des de 1890 és catedràtic auxiliar de Botànica Descriptiva de la Facultat de Farmàcia de la Universitat Central; i per oposició, passa a catedràtic en 1892, on s'hi va mantenir fins a la seva mort.

## Algunes publicacions

* 1882. Distribución geográfica de las columníferas de la Península Ibérica. Resumen de los trabajos verificados por la Sociedad Linneana Matritense durante el año de 1881, Madrid, p. 25-33 + 1 mapa

### Llibres

* Resumen de los trabajos verificados por la Sociedad Linneana Matritense durante el año 1878 leído en la sesión inaugural de 1879. Ed. Imprenta y Librería de Moya y Plaza. 1879. 38 pp.
* Blas Lázaro é Ibiza, Tomás Andrés y Tubilla. Revista crítica de las malváceas españolas. 1881. 38 pp.
* Botánica descriptiva: Compendio de la flora española. 1896
* Compendio de la Flora Española. Madrid, 1896, 1906, 1920
* Manuales Soler - Plantas Medicinales. 1900. 200 pp.

## Honors

En 1878 va ser cofundador de la "Sociedad Linneana Matritense". El 1901 és elegit president de la Reial Societat Espanyola d'Història Natural, (membre des de 1880), i el 1915, el reconeixen com a soci honorari. Al desembre de 1900 és elegit acadèmic de la Reial Acadèmia de Ciències Exactes, Físiques i Naturals. I des de 1915 va ser acadèmic de nombre, en la Reial Acadèmia de Medicina.
En ocasió del II centenari del naixement de Karl Linné, la Universitat d'Upsala el designa, el 1907, Doctor "honoris causa".

## Fonts

* González Bueno, Antonio. 1981. Datos biográficos y bibliográficos del botánico Blas Lázaro e Ibiza. Lazaroa, 3: 313-338. Madrid

## Referències

* ↑ Es poden consultar els tàxons descrits per aquest autor a International Plant Names Index (anglès)

## Enllaços externs

* Extensa bibliografia de l'autor Arxivat 2010-01-02 a Wayback Machine.
* «Detall de l'autor» (HTML) (en anglès). Índex Internacional de Noms de Plantes. International Organization for Plant Information (IOPI).
# BinaryX

BinaryX és un intercanvi d'actius digitals i criptomoneda amb llicència amb oficines a Tallinn i Kíev.
Fundador i CEO – Oleg Kurchenko.

## Història

BinaryX va ser fundada per l'empresari i inversor Oleg Kurchenko el 2019 a Tallinn, Estònia.
El 2020, BinaryX va llançar un terminal comercial.
A partir del 2020, BinaryX disposa d'un centre de formació – BinaryX Academy, on els usuaris poden fer cursos de comerç gratuïts i empreses - per obtenir la documentació necessària.
L'any 2021, l'empresa va rebre una llicència FVT000465 de l'Oficina Estònia de Blanqueig de Diners, que compleix amb la legislació europea i permet als usuaris oferir serveis per a transaccions de criptomoneda. Les transaccions amb 6 criptomonedes estaven disponibles a la plataforma: Bitcoin (BTC), Ethereum, Litecoin, Bitcoin Cash, Ripple, USDT. També hi ha monedes fiduciaries disponibles: hryvnia, dòlar dels EUA, euro, iuan xinès i ruble rus.
El juny de 2021, es van afegir les monedes següents: ChainLink, Binance Coin, OMG Network, Enigma, Compound, Uniswap.
El juliol de 2021, l'intercanvi va llançar una plataforma de tokenització d'actius. La primera plataforma que va tokenitzar el seu negoci amb la plataforma Binaryx va ser l'empresa d'Europa de l'Est Genius Marketing.

## Referències

* ↑ «О Binaryx».
* ↑ «Цифрове майбутнє. Олег Курченко з Binaryx про криптовалюти, токенізацію бізнесу та шіткоїни». Arxivat de l'original el 22 червня 2021. [Consulta: 31 gener 2022].
* ↑ Binaryx. «Binaryx запускает торговый терминал с lean-интерфейсом и планирует релиз проекта на Product Hunt» (en rus). Arxivat de l'original el 20 вересня 2021. [Consulta: 20 setembre 2021].
* ↑ «Як купити криптовалюту на binaryx, європейській біржі цифрових активів», 27-07-2021. Arxivat de l'original el 5 жовтня 2021. [Consulta: 20 setembre 2021].
* ↑ «MTR». Arxivat de l'original el 19 квітня 2021. [Consulta: 20 setembre 2021].
* ↑ Грачев, Павел. «Binaryx: как пользоваться, отзывы, регистрация и вывод средств» (en rus), 19-04-2021. Arxivat de l'original el 8 травня 2021. [Consulta: 20 setembre 2021].
* ↑ «https://twitter.com/binaryx_en/status/1403007828864929801». Arxivat de l'original el 10 червня 2021. [Consulta: 20 setembre 2021].
* ↑ Binaryx. «Digital Asset Exchange Binaryx Launches the Next-Generation Tokenization Platform to Help Businesses» (en anglès). Arxivat de l'original el 5 липня 2021. [Consulta: 20 setembre 2021].
* ↑ «Binaryx Exchange Launches Tokenization Platform for Businesses» (en anglès), 07-07-2021. Arxivat de l'original el 7 липня 2021. [Consulta: 20 setembre 2021].

## Enllaços externs

* Lloc oficial Binaryx
# Boscarla de Kiritimati

La boscarla de Kiritimati (Acrocephalus aequinoctialis) és una espècie d'ocell de la família dels acrocefàlids (Acrocephalidae) que habita matolls espessos de les Illes de la Línia, a Kiribati.

## Referències

* ↑ «Boscarla de Kiritimati». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev 20/02/2021(català)
# Branimir Bajić

Branimir Bajić (ciríl·lic: Бранимир Бајић) (nascut el 19 d'octubre de 1979 en Velika Obarska, Iugoslàvia, ara Bòsnia i Hercegovina) és un futbolista bosnià que actualment juga pel MSV Duisburg.

## Carrera
### Carrera en clubs

Bajić ha estat en actiu jugant per l'FK Radnik Bijeljina, pel que fa a clubs. Des de la temporada 2000/2001 va començar a jugar pel FK Partizan de Sèrbia.
L'estiu del 2007, signà un contracte amb el TuS Koblenz de la 2. bundesliga d'Alemanya i després de dos anys el 9 de juliol del 2009 va signar un contracte amb el club turc del Denizlispor. Després d'un any en Turquia, tornà a Alemanya i va unir-se al MSV Duisburg.

### Carrera internacional

Bajić ha estat part de la selecció de futbol de Bòsnia i Hercegovina. El setembre del 2008, citant la seva insatisfacció amb l'ambient en l'equip nacional després de l'arribada de Ćiro Blažević al lloc d'entrenador de l'equip nacional de Bòsnia, en una entrevista pel diari Sportski žurnal, Bajić anuncià la seva retirada del futbol internacional als 28 anys.
Un parell de dies més tard, al periòdic Dnevni avaz, va negar haver anunciat mai la seva retirada a nivell internacional i també va dir que mai va concedir una entrevista al Sportski žurnal.

## Referències

* ↑ MSV holt Branimir Bajic
* ↑ Branimir Bajić "odjavio" Ćiru, zauvek, MTS Mondo, 16 de setembre del 2008
* ↑ Bajić: Nisam "odjavio" BiH i Ćiru!, MTS Mondo, 18 de setembre del 2008

## Enllaços externs

* FootballDatabase proveeix un perfil i estadístiques de Branimir Bajić (anglès)
# Bryconella pallidifrons

Bryconella pallidifrons és una espècie de peix de la família dels caràcids i de l'ordre dels caraciformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 2,3 cm de llargària total.

## Hàbitat

Viu en zones de clima tropical entre 26 °C - 28 °C de temperatura.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: conca del riu Amazones.

## Referències

* ↑ «Bryconella pallidifrons». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Baensch, H.A. i R. Riehl 1995. Aquarien Atlas. Band 4. Mergus Verlag GmbH, Verlag für Natur- und Heimtierkunde, Melle, Alemanya. 864 p.

## Bibliografia

* Axelrod, Herbert Richard (1996): Exotic Tropical Fishes. T.F.H. Publications. ISBN 0-87666-543-1.
* Barriga, R. 1991. Peces de agua dulce del Ecuador. Revista de Información técnico-científica, Quito, l'Equador, Politécnica, XVI(3):7-88.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Géry, J. 1977. Characoids of the world. T.F.H. Publications, Inc., Nova Jersey. 672 p.
* Helfman, G., B. Collette i D. Facey: The Diversity of Fishes. Blackwell Science, Malden, Massachusetts (Estats Units), 1997. ISBN 1-4051-2494-6.
* Lima, F. C. T.; Malabarba, L. R.; Buckup, P. A.; Pezzi da Silva, J. F.; Vari, R. P.; Harold, A.; Benine, R.; Oyakawa, O. T.; Pavanelli, C. S.; Menezes, N. A.; Lucena, C. A. S.; Malabarba, M. C. S. L.; Lucena, Z. M. S.; Reis, R. E.; Langeani, F.; Cassati, L.; Bertaco, V. A. «Genera Incertae sedis in Characidae». A: Reis, R. E.; Kullander, S. O.; Ferraris Jr., C. J. Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America (en anglès). EDIPUCRS, 2003, p. 106–168. ISBN 9788574303611.
* Mills, D. i G. Vevers 1989. The Tetra encyclopedia of freshwater tropical aquarium fishes. Tetra Press, Nova Jersey. 208 p.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Ortega, H. i R.P. Vari 1986. Annotated checklist of the freshwater fishes of Peru. Smithson. Contrib. Zool. (437):1-25.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Buccochromis rhoadesii

Buccochromis rhoadesii és una espècie de peix de la família dels cíclids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 34,1 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

És un endemisme del llac Malawi (Àfrica oriental).

## Referències

* 1 2 «Buccochromis rhoadesii» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).
# Brigada Mixta

La Brigada Mixta fou la unitat militar bàsica i orgànica del nou Exèrcit Popular de la República durant la Guerra Civil espanyola.
En la seva estructura inicial de l'octubre del 1936 estava formada per 4 batallons d'infanteria, cadascun dels quals era formats per 5 companyies, un batalló mixt d'enginyers, una companyia d'intendència i un grup de sanitat. Quan la brigada estava ben dotada també disposava de cavalleria. La unió de tres o quatre brigades mixtes donava lloc a una divisió.

## Vegeu també

* 132a Brigada Mixta

## Bibliografia

* Engel, Carlos. Historia de las brigadas mixtas del Ejército Popular de la República (en castellà). Almena Ediciones, 1999. ISBN 8492264470.
# Parmecamps

Els parmecamps (llatí: parmaecampi) foren un poble del sud de Germània entre les muntanyes Abnoba i el Danubi, corresponen al modern districte de Cham (Baviera).

## Referències

* ↑ Smith, William. Dictionary of Greek and Roman Geography (en anglès), 1854.
# Tula Ram

Tula Ram (? - 1850) fou un chaprasi o missatger al servei de Gobind Chandra, el darrer raja de Cachar (Kachar).
El seu pare fou assassinat o mort durant un fracassat intent de revolta i Tula Ram va fugir a les muntanyes i es va saber mantenir contra tots els intents de reduir-lo; el 1824 va donar suport als birmans en la seva invasió de Cachar i el 1829 el raja de Cachar fou forçat a cedir a Tula Ram el territori muntanyós que dominava, i va agafar el títol de Senapati (comandant en cap).
El 1834, després de l'annexió de Cachar pels britànics a la mort del raja Gobind Chandra, va signar un tractat amb la Companyia Britànica de les Índies Orientals, pel qual li fou reconegut el territori que dominava excepte el situat entre els rius Mahaur i Dayang, a la seva unió, fins a la unió entre el Dayang i el Kapili, que fou cedit als britànics; la resta entre el Mahaur al sud i el Dayang i Yamuna al nord i del Dhaneswari a l'est fins al Dayang a l'oest restaria en possessió de Tula Ram pagant un tribut anual de 4 elefants, tribut més tard canviat a un pagament en diners de 49 lliures. El 1844 a causa de la seva avançada edat i d'una malaltia que patia, Tula Ra, fou autoritzat a transferir l'autoritat als seus fills.
El seu fill gran Nokul Ram fou assassinat el 1853 en una expedició que va fer contra una tribu naga (en contra dels acords amb els britànics) i com que els seus germans va continuar governant sense seguir les instruccions britàniques, el territori fou annexionat i incorporat a la subdivisió de North Cachar (uns 4650 km² i 5000 habitants) sent conegut com a Mahal Rangilapur. Els cinc membres vius de la nissaga reial van rebre una pensió.

## Bibliografia

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Llau de les Salades

La llau de les Salades és una llau del terme municipal de Tremp, al Pallars Jussà, dins del territori de l'antic terme de Palau de Noguera.
Es forma a llevant de l'antic poble de Puigmaçana, des d'on davalla aternant els trams que es dirigeixen cap a llevant amb els que prenen la direcció sud-est.
Poc abans d'arribar al final del seu recorregut passa ran d'on hi havia hagut la casa vella d'Alta-riba. S'aboca en la Noguera Pallaresa a llevant de la casa actual d'Alta-riba. El darrer tram s'anomena també barranc del Reguer, pel territori que travessa.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Budge Patty

Edward John Patty, més conegut com a Budge Patty (Fort Smith, 11 de febrer de 1924 - Lausana, 3 d'octubre de 2021) va ser un tenista estatunidenc que va competir durant 15 anys després de la Segona Guerra Mundial. És reconegut especialment per haver guanyat dos títols de Grand Slam l'any 1950, el Torneig de Roland Garros i el Torneig de Wimbledon. Al llarg de la seva carrera va guanyar més d'una setantena de títols i va arribar a ser número 1 del món.

## Referències

* ↑ «International Tennis Hall of Fame». [Consulta: 11 octubre 2021].
# Cambra agrària local

Una cambra agrària local era una entitat que gestionava tots els aspectes referents al món agrícola. Tenien els seus precedents en organitzacions anteriors, les quals funcionaven com a mecanismes de gestió i de control de la producció agrària i dels seus productors.
D'acord amb la normativa de l'època les funcions de les germandats són d'ordre social (conciliació de conflictes entre els productors agraris, estudis i informes sobre la productivitat agrària), d'ordre econòmic (foment i millora de la productivitat agrària, lluita contra les plagues, organització de fires i cursos ...), d'ordre assistencial (gestió de les assegurances socials agràries) i d'ordre comunal (obertura i reparació de camins, creació i manteniment de vies d'aigua, organització de la policia rural, etc). A més, les germandats col·laboren amb l'administració estatal en la confecció d'estadístiques i informes, i en la supervisió en les transaccions de productes agrícoles, ús de peses, inspecció d'exportacions i verificació d'adobs i sements.
Un dels serveis més importants de les germandats sindicals, i posteriorment de les cambres agràries, és el de gestió assistencial, amb la implantació i el foment de les assegurances socials. A partir de 1957 s'estableix la col·laboració entre l'Institut Nacional de Previsió i les germandats per a les assegurances socials. L'any 1959 es crea la Mutualidad Nacional de Previsión Agraria; les comissions locals es domicilien a la seu de les germandats. I l'any 1972, amb el reglament general del Règim Especial Agrari de la Seguretat Social es continua establint les mateixes funcions i prestacions de les corresponsalies locals.
L'any 1977, en ple procés de transició democràtica, es creen les cambres agràries locals, amb serveis i funcions d'interès general per a les comunitats rurals, a més de la col·laboració amb l'administració. Hereten el patrimoni, serveis i funcions de les germandats sindicals locals. L'any 1993 es traspassen a la Generalitat de Catalunya i s'estableixen quatre úniques cambres en tot el territori català. L'any 1994 es realitzen les operacions de liquidació del patrimoni i drets i obligacions de les cambres agràries locals i es posen a disposició del cap de la corresponent oficina del Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca de la comarca.

## Referències

* 1 2 3 4 «Fons». Cambra Agrària Local de Palafrugell - Arxiu Municipal de Palafrugell, Ajuntament de Palafrugell. [Consulta: 3 novembre 2018].
# Cantó de Sant Romièg sus Duròla

El cantó de Sant Romièg de Duròla és un cantó francès del departament del Puèi Domat, situat al districte de Tièrn. Té 8 municipis i el cap és Sant Romièg sus Duròla.

## Municipis

* Arconsat
* Celles-sur-Durolle
* Chabreloche
* La Monnerie-le-Montel
* Palladuc
* Sant Romièg sus Duròla
* Saint-Victor-Montvianeix
* Viscomtat

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1961-1967 | M. Couperier | SFIO |
| 1967-19.. | Yves Barnérias | FGDS, després PS |
| 19..-1992 | André Pérufel | PS |
| 1992-2011 | Jean-Jacques Bournel | PS |
| 2011- | Olivier Chambon | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 10.441 | 11.065 | 10.796 | 10.610 | 10.280 | 9.571 | 9.030 |
# Cantó de Sant Pèire Viala

El cantó de Sant Pèire Viala és un cantó francès del departament de l'Ardecha, situat al districte de Privàs. Té 9 municipis i el cap és Sant Pèire Viala.

## Municipis

* Albon-d'Ardèche
* Beauvène
* Gluiràs
* Issamoulenc
* Marcols-les-Eaux
* Saint-Étienne-de-Serre
* Saint-Julien-du-Gua
* Sant Pèire Viala
* Sant Sauvador de Montagut

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1949-1955 | Paul Ribeyre | CNI |
| 1955-1979 | M. Mazet | Divers gauche, després FGDS |
| 1979-1985 | Yves Dessus | PS |
| 1985-1992 | Jean-Louis Chirouze | RPR |
| 1992-2004 | Michel Valla | Divers droite, després UMP |
| 2004-2009 | Pierre Vigné | PS |
| 2009- | Lætitia Serre | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 4.127 | 4.760 | 4.114 | 3.602 | 3.483 | 3.229 | 3.263 |