OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Tour de Flandes 1985

El Tour de Flandes 1985 va ser la 69a edició del Tour de Flandes. La cursa es disputà el 7 d'abril de 1985, amb inici a Sint-Niklaas i final a Meerbeke després d'un recorregut de 271 quilòmetres. El belga Eric Vanderaerden s'imposà en solitari, després de desfer-se dels seus companys d'escapada Phil Anderson i Hennie Kuiper.

## Classificació final

| | Ciclista | Equip | Temps |
| 1 | Eric Vanderaerden (BEL) | Panasonic-Raleigh | 6h 49' 50" |
| 2 | Phil Anderson (AUS) | Panasonic-Raleigh | +41" |
| 3 | Hennie Kuiper (NED) | Verandalux-Dries-Rossin-Nissan | +1' 01" |
| 4 | Noël Segers (BEL) | Tonissteiner-Torhout Werchter-Basf | +2' 03" |
| 5 | Jozef Lieckens (BEL) | Lotto-Merckx-Campagnolo-Vermarc Sport | m. t. |
| 6 | Claude Criquielion (BEL) | Hitachi-Splendor-Sunair-Marc | m. t. |
| 7 | Greg LeMond (USA) | La Vie Claire-Wonder-Radar | m. t. |
| 8 | Walter Planckaert (BEL) | Panasonic-Raleigh | +3' 46" |
| 9 | Jean-Marie Wampers (BEL) | Hitachi-Splendor-Sunair-Marc | +3' 48" |
| 10 | Stefan Mutter (SUI) | Carrera Jeans-Inoxpran | m. t. |

## Referències

* ↑ «Para Vanderaerden, el Tour de Flandes» (pdf). El Mundo Deportivo, 08-04-1985, p. 47 [Consulta: 13 març 2015].

## Enllaços externs

* Web oficial
* Resultats a Sitio de ciclismo
* Resultats a les-sports.info
# Tour de Flandes 1979

El Tour de Flandes 1979 va ser la 63a edició del Tour de Flandes. La cursa es disputà l'1 d'abril de 1979, amb inici a Sint-Niklaas i final a Meerbeke després d'un recorregut de 267 quilòmetres. El neerlandès Jan Raas s'imposà en solitari a Meerbeke, amb poc més d'un minut sobre els immediats perseguidors, els belgues Marc Demeyer i Daniel Willems, després d'atacar a manca d'uns 27 quilòmetres.

## Classificació final

| | Ciclista | Equip | Temps |
| 1 | Jan Raas (NED) | Ti-Raleigh-McGregor | 6h 31' 00" |
| 2 | Marc Demeyer (BEL) | Flandria-Cava Seul | + 1' 04" |
| 3 | Daniel Willems (BEL) | IJsboerke-Warncke | + 1' 15" |
| 4 | Marc Renier (BEL) | Kas-Campagnolo | m. t. |
| 5 | Piet van Katwijk (NED) | Ti-Raleigh-McGregor | m. t. |
| 6 | Jos Schipper (NED) | Zeepcentrale Marc | m. t. |
| 7 | Hennie Kuiper (NED) | Peugeot-Esso-Michelin | m. t. |
| 8 | Walter Godefroot (BEL) | IJsboerke-Warncke | m. t. |
| 9 | Guido Van Calster (BEL) | DAF Trucks | + 1' 20" |
| 10 | Joop Zoetemelk (NED) | Miko-Mercier | + 1' 25" |

## Referències

* ↑ «Raas, ganador en solitario de la Vuelta a Flandes» (pdf). El Mundo Deportivo, 02-04-1979, p. 37 [Consulta: 12 octubre 2014].
* ↑ Resultats a Sitio de ciclismo
* ↑ Resultats a les-sports.info

## Enllaços externs

* Web oficial
# Tierra de Avellaneda

Tierra de Avellaneda és una pel·lícula documental coproducció de l'Argentina, Itàlia i Gran Bretanya filmada en colors dirigida per Daniele Incalcaterra sobre el seu propi guió que es va estrenar el 22 de novembre de 1996. El director és de nacionalitat italiana i va residir llarg temps a l'Argentina.

## Sinopsi

Un equip d'antropòlegs forenses que tracta d'identificar tres cadàvers que poden correspondre a membres de la família Manfil recorre a diversos testimoniatges de supervivents d'aquesta família.

## Comentaris

Guillermo Ravashino a El Amante del Cine va escriure:
| « | «Un director cec (cec envers el seu propi material!) va muntar una farsa els components de la qual estan forçats a contraposar-se amb la naturalesa profunda del seu personatge (la supervivent d'una família massacrada durant la dictadura…Incalcaterra és el pare d'aquest engendre visualment descurat…l'únic testimoniatge veritablement distès és el d'Albano Harguindeguy, que apareix com un "viejito macanudo".» | » |
Fernando López en La Nación va opinar:
| « | «El que vol [el director] no és girar la vista cap a tràgics episodis de la nostra història recent, sinó examinar la conducta de la societat respecte d'aquests fets…assumir el passat, fer les paus amb ell.» | » |
Pablo Scholz a Clarín va dir:
| « | «Si la característica de tot documental és ser maniqueísta –es vulgui o no: la posada de cambra ja és una decisió que veu la mirada des d'un punt de vista i no un altre- La força de les imatges de Tierra de Avellaneda obliga a (re) tmar consciència del passat recent de l'Argentina…Els seus 85 minuts són durs. No veure'ls és negar que el passat també ho va ser .» | » |
Manrupe i Portela escriuen:
| « | «Sense suport estatal…el treball del Equip Argentí d'Antropologia Forense es va circumscriure des de 1985 a una fossa comuna del cementiri d'Avellaneda en la província de Buenos Aires…la recerca…resulta ser un dels testimoniatges més macabres d'aquella època.» | » |

## Notes

* 1 2 3 4 Manrupe i Portela, 2003, p. 242.

## Referències

* Manrupe, Raúl; Portela, María Alejandra. Un diccionario de films argentinos II 1996-2002. Buenos Aires: Editorial Corregidor, 2003, p. 241-242. ISBN 950-05-1525-3.

## Enllaços externs

* Información sobre Tierra de Avellaneda a Cine Nacional
* Tierra de Avellaneda a YouTube
# Tour de Jakarta

El Tour de Jakarta (oficialment Polygon Tour de Jakarta) és una cursa ciclista que es disputa al voltant de Jakarta, a Indonèsia. Tres edicions han estat dins del calendari de l'UCI Àsia Tour.

## Llista de guanyadors

| Any | Guanyador | Segon | Tercer |
| 2010 | Matnur Matnur | Nunung Burhanudin | Projo Waseso |
| 2012 | Chris Joven | Hari Fitrianto | Patria Rastra |
| 2016 | Ryan Macanally | Mohd Zamri Saleh | Fatahillah Abdullah |

## Referències

* ↑ «Tour of Jakarta (Ina) - Cat.1.2». [Consulta: 30 octubre 2023].

## Enllaços externs

* Palmarès a sitiodeciclismo.net
* Palmarès a cqranking.com
# Tour de Hong Kong Shanghai

El Tour de Hong Kong Shanghai (conegut també com a Cepa Tour) era una cursa ciclista professional per etapes xinesa, que es disputava entre Hong Kong i Shanghai, menys la primera edició que es disputà de manera inversa. Va formar part de l'UCI Àsia Tour.

## Palmarès

| Any | Vencedor | Segon | Tercer |
| 2006 | Geert Steurs | Lex Nederlof | Kouki Shinbo |
| 2007 | James Meadley | Kai Tsun Lam | Chris Willemse |
| 2008 | Christoff Van Heerden | Bradeley Hall | Kin San Wu |

## Referències

* ↑ «Tour of Hong Kong-Shanghai (Hkg) - Cat.2.2». [Consulta: 30 octubre 2023].

## Enllaços externs

* Palmarès a sitiodeciclismo.net
* Palmarès a cqranking.com
# Torrent de la Coma del Bosc

El Torrent de la Coma del Bosc és un corrent fluvial de la comarca de l'Alt Urgell, que neix al Roc de l'Àliga i desemboca al riu d'Aravell.

## Referències

* Institut Cartogràfic de Catalunya. Edició digital del mapa de Catalunya de l'Institut Cartogràfic de Catalunya.
# Tower of Song

Tower of Song és un àlbum d'homenatge del cantautor canadenc Leonard Cohen, enregistrat el 1995 pel segell A&M Records, en el qual diferents cantants versionen les peces de Cohen. A més, Tower of Song és el nom del primer tema que apareix a l'àlbum I'm Your Man de 1988.
El disc té un marcat caràcter pop, ja que la majoria de cantants que hi col·laboren són d'aquest gènere musical, com Elton John, Sting amb The Chieftains, Billy Joel, Peter Gabriel i Bono d'U2, aquest fet va rebre alguna crítica, ja que segons s'ha dit es descontextualitza la música folk de Cohen.

## Llista de temes i intèrprets

* Everybody Knows – Don Henley
* Coming Back to You – Trisha Yearwood
* Sisters of Mercy – Sting with The Chieftains
* Hallelujah – Bono
* Famous Blue Raincoat – Tori Amos
* Ain't No Cure For Love – Aaron Neville
* I'm Your Man – Elton John
* Bird on the Wire – Willie Nelson
* Suzanne – Peter Gabriel
* Light as the Breeze – Billy Joel
* If It Be Your Will – Jann Arden
* Story of Isaac – Suzanne Vega
* Coming Back to You – Martin Gore

## Referències

* ↑ allmusic (Tower of Song: The Songs of Leonard Cohen > Overview)
* ↑ «Tentative Review by The Christopher Currie: (various artists) - Tower Of Song». Arxivat de l'original el 2008-12-06. [Consulta: 19 abril 2017].
* ↑ de Lisle, Tim. «Who held a gun to Leonard Cohen's head?», 17-09-2004. [Consulta: 8 abril 2016].
# Town and Country (Missouri)

Town and Country és una població dels Estats Units a l'estat de Missouri. Segons el cens del 2000 tenia 10.894 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Town and Country tenia 10.894 habitants, 3.593 habitatges, i 2.849 famílies. La densitat de població era de 354,1 habitants per km².
Dels 3.593 habitatges en un 33,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 74% hi vivien parelles casades, en un 4,1% dones solteres, i en un 20,7% no eren unitats familiars. En el 18,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 10,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,69 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,08.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22,8% tenia menys de 18 anys, un 7,3% entre 18 i 24, un 16,9% entre 25 i 44, un 31,1% de 45 a 60 i un 21,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 47 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 81,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 139.967 $ i la renda mediana per família de 167.875 $. Els homes tenien una renda mediana de 100.000 $ mentre que les dones 41.691 $. La renda per capita de la població era de 69.347 $. Entorn de l'1,4% de les famílies i el 2,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Town and Country». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Town and Country». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 8 agost 2010].
# Torrubia de Soria

Torrubia de Soria és un municipi de la província de Sòria, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó. Lloc de naixement de Casta Nicolasa Esteban Navarro, esposa de Gustavo Adolfo Bécquer. El nom, que es repeteix en altres regions d'Espanya, fa referència a la torre rubea, o torre vermella que en temps dels romans presidia algunes poblacions.
La seva parròquia està dedicada a Sant Miquel Arcàngel: una fenomenal construcció d'origen romànic (segle XVI) amb una portada d'arc de mig punt a la paret meridional i un retaule colorit a l'interior. Al seu dia va albergar una veritable joia: un pal·li brodat en or, del segle XVIII, que actualment es custòdia a la catedral de Sant Pere, a Sòria. A la seva pila baptismal va ser batejada el 10 de setembre de 1841 Casta Nicolasa Esteban Navarro, esposa de Gustavo Adolfo Bécquer (la casa natal de la senyora Casta, que encara es conserva, s'ha transformat en un acollidor museu amb mobles i estris de l'època).
El terme municipal inclou els pobles gairebé abandonats de Portillo de Soria i Tordesalas. Tordesalas te una torre en runes d'època medieval.

## Referències

* ↑ «Provincia de Soria (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 5 març 2021].

## Enllaços externs

* 2. https://www.guiarepsol.com/es/fichas/localidad/torrubia-de-soria-7317/
# Tractat de Majano

El tractat de Majano de 1430 establí les bases de la pau entre la corona de Castella i la corona d'Aragó per la Guerra dels Infants d'Aragó

## Antecedents

Alfons el Magnànim decideix declarar la guerra a Castella per a reclamar els drets dels seus germans, Joan de Navarra, Enric i Pere d'Aragó, els quals es revoltaren dins el regne. El març de 1429 Alfons el Magnànim i el seu germà Joan es van trobar a Tudela i l'exèrcit aragonès va envair Castella, avançant per Ariza fins a Sigüenza i Hita. Van seguir combats a la zona fronterera entre el Regne de Castella i el Regne d'Aragó, fins que el mateix 1429 les Corts de Tortosa deneguen el suport econòmic al rei, i amb la mediació de la reina Maria de Castella i del cardenal Pere de Foix el Vell es signà la pau.

## El tractat

El tractat de Majano es signà el 16 de juliol de 1430, i havia de durar cinc anys. Pel tractat a Enric li foren confiscats els seus béns de Castella entre ells el comtat de Haro, el comtat de Ledesma, el comtat de Medellín, Paredes de Nava, Mayorga, la vila d'Andújar, la vila de Peñafiel i diversos llogarets a Guadalajara, que foren repartits entre el bàndol reialista.

## Conseqüències

Els infants continuaren la revolta fins que l'infant Pere és empresonat. Després de la rendició dels germans, foren expulsats de Castella en 1432.

## Referències

* ↑ Ferrer i Mallol, 2005, p. 208.
* ↑ Valdeón Baruque, 2001, p. 132-133.
* ↑ «año 1430, capítol V». A: Crónica de Juan II (en castellà), p. 479.
* ↑ Valdeón Baruque, 2001, p. 133-134.
* ↑ Montfar-Sorts i Cellers, Dídac. Historia de los condes de Urgel (en castellà). 2. Establ. Litográfico y Tipográfico de D. José Eusebio Monfort, 1853, p. 611.

## Bibliografia

* Ferrer i Mallol, Maria Teresa. Negociar en la Edad Media (en castellà). CSIC, 2005. ISBN 8400083660.
* Valdeón Baruque, Julio. Los Trastámaras. Temas de Hoy, 2001. ISBN 84-8460-129-3.
# Tractat de Madrid (1891)

El Tractat de Madrid relatiu al Registre Internacional de Marques és un tractat internacional signat a la ciutat de Madrid que fou el primer tractat de donar protecció jurídica a la paraula francesa champagne. Mitjançant la signatura d'aquest tractat es creà una marca comercial amb aquest nom. Després d'un registre inicial en tot el territori francès, el govern demanà a l'Organització Mundial de la Propietat Intel·lectual (OMPI), amb seu a la ciutat suïssa de Ginebra, l'acceptació d'aquest registre internacional i protecció en la denominació del xampany per a uns determinats vins escumosos.
A partir d'aquest tractat se simplificà el procediment per sol·licitar el registre d'una marca comercial a nivell mundial a l'OMPI, tenint en compte que per ser acceptat primer ha d'estar registrat al seu país. La petició d'anul·lació com a conseqüència d'una acció judicial iniciada després de cinc anys d'inscripció no pot afectar el registre internacional.

## Referències

* ↑ «Madrid Protocol». uspto.gov. United States: U.S. Patent and Trademark Office. [Consulta: May 23, 2021].

## Enllaços externs

* Tractat de Madrid a l'OMPI (anglès)
# Totanés

Totanés és un municipi de la província de Toledo a la comunitat autònoma de Castella-La Manxa. Limita amb Cuerva, Polán, Noez, Pulgar i Gálvez.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1996 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 349 | 359 | 369 | 363 | 375 | 374 | 369 | 386 | 409 | 417 |

## Administració

Llista d'alcaldes des de les eleccions democràtiques de 1979 :
| Període | Nom de l'alcalde/-essa | Partit polític | Data de possessió |
| 1979 - 1983 | Salvador J. A. Barba Payo | UCD | 19/04/1979 |
| 1983 - 1987 | Salvador J. A. Barba Payo | AP/PDP/UL | 28/05/1983 |
| 1987 - 1991 | Salvador J. A. Barba Payo | PP | 30/06/1987 |
| 1991 - 1995 | Alberto Azaña Rodríguez | PP | 15/06/1991 |
| 1995 - 1999 | Alberto Azaña Rodríguez | PP | 17/06/1995 |
| 1999 - 2003 | Esteban Villarreal Medina | PP | 03/07/1999 |
| 2003 - 2007 | Esteban Villarreal Medina | PP | 14/06/2003 |
| 2007 - 2011 | Gonzalo Rojas Higuera | PSOE | 16/06/2007 |
| 2011 - 2015 | n/d | n/d | 11/06/2011 |
| 2015 - 2019 | n/d | n/d | 13/06/2015 |
| 2019 - 2023 | n/d | n/d | 15/06/2019 |
| Des del 2023 | n/d | n/d | 17/06/2023 |
# Tirà reial sociable

El tirà reial sociable (Myiozetetes similis) és un ocell de la família dels tirànids (Tyrannidae).

## Hàbitat i distribució

Bosc obert, matoll alt, clars del bosc i proximitat de l'hàbitat humà, a la llarga de corrents fluvials de les terres baixes des de Mèxic al sud de Sonora, Sinaloa, oest de Durango, Zacatecas, sud-est de San Luis Potosí i sud de Tamaulipas, cap al sud a la llarga d'ambdues vessants, incloent la Península de Yucatán, fins Costa Rica, a les terres baixes al sud-oest de Costa Rica, oest i centre de Panamà. Oest de l'Equador, nord-oest del Perú. Des del nord, centre i est de Colòmbia i Veneçuela, cap al sud, a través de l'est de l'Equador i est del Perú, nord i est de Bolívia i Brasil fins al nord-est de l'Argentina i Paraguai.

## Referències

* ↑ «Tirà reial sociable». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/01/2023(català)
# Turó Gros (Sant Celoni)

El Turó Gros o de la Telefonista és una muntanya de 766 metres que es troba al municipi de Sant Celoni, a la comarca del Vallès Oriental. Al cim podem trobar-hi un vèrtex geodèsic (referència 299113001). És un dels 100 cims emblemàtics de Catalunya.
El 2014 el Departament d'Interior va decidir tancar la torre de guaita situada al turó, que es troba dins l'espai del Parc Natural del Montnegre i el Corredor.

## Referències

* ↑ «turó Gros | enciclopedia.cat». [Consulta: 27 desembre 2023].
* ↑ Nou, Redacció Vallès Oriental / El 9. «Interior tanca la torre de guaita del Montnegre, a Sant Celoni - 22 juny 2014», 27-12-2023. [Consulta: 27 desembre 2023].
# Transamund II

Trasimund II o Transamund II fou duc longobard de Spoleto del 724 al 745.
El 724 va enderrocar al seu pare Faroald II al que va tancar a un monestir i el va fer tonsurar (amb el que quedava inhabilitat per regnar) i va assolir el poder.
El 737 o 738 va ocupar Gallese, tallant la comunicació entre Roma i Ravenna. El Papa Gregori III va oferir un pagament pel retorn de la ciutat i un tractat general de pau amb el duc. En el tractat va intervenir també el duc de Benevent Gregori. Però el rei longobard Luitprand va rebutjar el tractat i va atacar a Transamund II com a traïdor. El 16 de juny del 739 el rei va entrar a Spoleto on va nomenar duc a Hilderic. El duc deposat va fugir a Roma on fou acollit pel Papa i el rei Liutprand va anar fins a la ciutat per assetjar-lo i es va apoderar d'Amelia, Orte, Bomarzo, i Bieda, però el Papa no va voler entregar al seu aliat. El Papa va demanar ajut als francs, però Carles Martell no li va respondre.
El desembre del 740, Transamund va assassinar Hilderic i va recuperar el seu ducat amb ajut del Papa i de Benevent, però com que no va retornar les ciutats que el rei longobard havia ocupat (i incorporat al ducat) l'aliança amb el Papa es va trencar.
El rei longobard no va reconèixer Transamund i es va disposar a envair el ducat per segona vegada. El 742 Luitprand es va entrevistar amb el Papa Zacaries I, successor de Gregori III, i li va prometre la restitució de les quatre ciutats a canvi de la seva ajuda contra el duc rebel. Transamund fou així fàcilment enderrocat per les tropes reials, i tancat a un monestir, i el ducat fou confiat a Agiprand, nebot del rei. Godescalc de Benevent, successor de Gregori, que no tenia l'aprovació del rei longobard i havia donat suport a Transamund, fou el següent objectiu.
Quan Luitprand va morir (744), Transamund va sortir del monestir i es va presentar a Spoleto on fou reconegut duc. Va morir a l'any següent (745) i el va succeir Llop de Spoleto (Lupus).
# Transardània

Transardània va ser un grup de música que combinava el jazz, la música tradicional catalana i la cobla. Sorgeix arran de la creació de deu obres, anomenades Transardanes, que Marcel Casellas realitza el juliol de 1987.
Segons Casellas, es tractava de «deu peces que pel compàs, l'estructura i els trets formals de la melodia es podien relacionar genèricament amb la sardana curta, però alhora, per l'harmonització, els espais destinats a la improvisació i la instrumentació, tenien un caient més aviat jazzístic». El sextet musical que es va configurar per interpretar-les va representar-les, juntament amb la Cobla Neàpolis, en el Festival Internacional de Música Popular Tradicional de Vilanova i la Geltrú (FIMPT). Cap instrument de cobla formava part del grup, ja que la intenció de Casellas «era atraure els músics de jazz a casa nostra cap a ritmes i melodies de procedència aborigen, i no pas els músics de cobla cap al jazz».
Dos anys després de la dissolució del grup (1992), el Festival Internacional de Música Popular Tradicional de Vilanova i la Geltrú va promoure la producció d'un compacte que recordés l'esmentat concert. Per aquesta gravació, que també es va anomenar Transardània, Casellas va decidir crear una formació mixta, que també inclogués instruments de cobla, saxofons, piano, guitarra, bateria i percussions llatines. El CD es va presentar a l'Espai de Música i Dansa de Barcelona.
El 21 de febrer de 2012 es va celebrar un concert commemoratiu a l'Auditori de Barcelona. En aquesta ocasió, Marcel Casellas exercí de director i contrabaix, Oriol Pidelaserra com a pianista, Boris Pi a la bateria i Pau Puig a la dolçaina. El concert també va comptar amb la col·laboració d'alumnes de Departament de Música tradicional, clàssica i contemporània, i Jazz i música moderna, de l'ESMUC.

## Referències

* 1 2 Casellas, Marcel; Millà, Mariona (il·l.). La nostra estimada sardana. Lleida: Onix Editors, 2015, p. 32. ISBN 978-84-942856-7-7.
* ↑ «Marcel Casellas i l'ESMUC recuperen Transardània». Escola Superior de Música de Catalunya, 16-02-2012. Arxivat de l'original el 2019-12-17. [Consulta: 17 desembre 2019].
# Udo Lattek

Udo Lattek (Bosemb, Prússia Oriental, avui Polònia, 16 de gener de 1935 - Colònia, 1 de febrer de 2015) fou un antic entrenador del FC Barcelona, considerat com el de més èxit del futbol alemany i amb un dels currículums més destacats del futbol europeu. El dia 14 d'octubre de 2013 la seva dona Hildegard va confirmar que Udo Lattek patia la malaltia de Parkinson.

## Palmarès com a entrenador

* 1 Copa d'Europa: 1974, amb l'FC Bayern de Múnic.
* 1 Recopa d'Europa: 1982, amb el FC Barcelona.
* 1 Copa de la UEFA: 1979, amb el Borussia Moenchengladbach.
* 8 Lligues alemanyes:
      * 6 amb l'FC Bayern de Múnic: 1972, 1973, 1974, 1985, 1986 i 1987.
      * 2 amb el Borussia Moenchengladbach: 1976 i 1977.
* 3 Copes de la RFA: 1971, 1984 i 1986, amb el Bayern de Múnic.

## Referències

* ↑ La Bundesliga plora Udo Lattek, sportschau.de, 4 de febrer de 2015
* ↑ «L'extècnic del Barça Udo Lattek, malalt de Parkinson». LaTdP .cat, 14-10-2013. [Consulta: 14 octubre 2013].
* ↑ «L'extècnic del Barça i el Bayern Udo Lattek pateix Parkinson». Ara.cat, 14-10-2013. [Consulta: 14 octubre 2013].
# Torre del Llatzeret

La Torre del Llatzeret (en italià: Torre del Lazzaretto), o Torre del Cap Galera, és una torre de guaita situada prop de la platja Lazzaretto, al Cap Galera, entre Fertília i Punta del Lliri, al municipi de l'Alguer, Sardenya.
Construïda l'any 1572 en pedra calcària, estructuralment igual que la Torre de Pollina, fa 8 metres d'alçada, i 19 metres de diàmetre. Es troba en bon estat gràcies a diferents intervencions de manteniment. Tot i estar sota la protecció del Patrimoni Ambiental, actualment és una residència privada.

## Referències

* 1 2 «https://totalguer.com/ca/strutture-e-attivita/torre-del-lazzaretto/». Tot Alguer.
* ↑ «Torre del Llatzeret, la cala amb un encant del segle XVII de l'Alguer» (en italià). Sardegna Terra e Mare.
# Turó del Felício

El Turó del Felício és una muntanya de 553 metres que del municipi de la Torre de Claramunt, a la comarca de l'Anoia.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Trédias

Trédias (en bretó Trediarn, gal·ló Trédiarn) és un municipi francès, situat a la regió de Bretanya, al departament de Costes del Nord. L'any 2004 tenia 450 habitants. Limita al nord amb Mégrit, a l'oest amb Yvignac-la-Tour, a l'est amb Trémeur i al sud amb Broons.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 528 | 544 | 532 | 510 | 478 | 442 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes ||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Jérôme Le Breton | |
# Tréflaouénan

Tréflaouénan (en bretó Trelaouenan) és un municipi francès, situat a la regió de Bretanya, al departament de Finisterre. L'any 2006 tenia 501 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 602 | 567 | 5193 | 509 | 432 | 434 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes ||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001-2008 | Jean Rosec | |
| 2008- | André Seite | |