OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Alt Gaià

S'anomena Alt Gaià a la part alta de la conca del riu Gaià, que travessa la zona de nord a sud. Constitueix un dels catàlegs de paisatge del Camp de Tarragona de l'Observatori del Paisatge de Catalunya i, a cavall de la Conca de Barberà i l'Alt Camp, comprèn íntegrament els municipis de Pontils, Querol i el Pont d'Armentera i parcialment els d'Aiguamúrcia, Sarral i les Piles. Algunes fonts hi inclouen també Santa Coloma de Queralt, tot i que tradicionalment aquesta població pertany a la Baixa Segarra. De fet, en algun cas ambdues denominacions (Alt Gaià i Baixa Segarra) es presenten com a sinònims.

## Característiques

Es tracta d'un paisatge muntanyós; els cims més elevats voregen els 1.000 m, com ara el Puig de Formigosa, amb 1.002 m. Altres relleus en són el Montagut (963 m), la serra de Brufaganya (923 m) i la serra de Comaverd (908 m).
S'hi troben grans extensions de pinedes de pi blanc (Pinus halepensis), especialment a la serra de Brufaganya, mentre que a les zones de menys altitud hi predomina la vegetació de caràcter arbustiu. Pel que fa als conreus, s'hi cultiva sobretot cereals de secà i vinya.
En alguns dels punts més elevats del territori hi destaquen diversos castells, com ara el de Selmella, Rocamora, Rodonyà i Querol, tots ells declarats Bé d'Interès Cultural. Al terme de Pontils es troba també el santuari de Sant Magí de Brufaganya.

## Referències

* 1 2 «Generalitat de Catalunya. DPTOP. Catàleg de paisatge del Camp de Tarragona: Alt Gaià». Arxivat de l'original el 2012-06-26. [Consulta: 30 gener 2013].
* ↑ «Consell Comarcal de la Conca de Barberà. Turisme a la Conca. Ruta dels castells de l'Alt Gaià a la Conca de Barberà». Arxivat de l'original el 2013-03-25. [Consulta: 30 gener 2013].
* ↑ Generalitat de Catalunya. L'alt Gaià
* ↑ Gran Enciclopèdia Catalana. La Conca de Barberà
# Alt Gr

En un teclat informàtic la tecla AltGr, AltGr o Alt gr , és una tecla especial que es fa servir per escriure caràcters especials com ara gràfics, lletres accentuades o els símbols Monetaris que no solen estar presents en la distribució del teclat . La tecla "Alt Gr" en un teclat compatible amb IBM reemplaça la tecla "Alt" dreta. En els teclats Mac OS X les dues tecles "Option" —n'hi ha un a cada banda de la barra d'espai— tenen funcions similars a les del "Alt Gr".
La tecla "Alt Gr" és comparable a la tecla de majúscules, que pot ser utilitzada en combinació amb una altra tecla per escriure un caràcter diferent, en general la versió majúscula d'una lletra. La "tecla shift", quan es fa servir en combinació amb la tecla "Alt Gr" pot crear un caràcter addicional. Per exemple, els sistemes de Microsoft Windows als Estats Units prement la teclaAlt+C produeix el símbol copyright, "©", mentre que la combinació Alt+⇧ Maj+C produeix el símbol centaus, "¢" (en X Windows els símbols s'obtenen amb diferents combinacions).

## Alt Gr Windows

En sistemes de Microsoft Windows la tecla "Alt Gr" permet la inclusió dels següents caràcters:
* AltGr+E→ €
* AltGr+º→ \
* AltGr+1→ |
* AltGr+2→ @
* AltGr+3→ #
* AltGr+4→ ~
* AltGr+5→ €
* AltGr+3→ ¬
* AltGr+`→[
* AltGr++→ ]
* AltGr+´→{
* AltGr+ç→ }
* Teclat IBM/Windows (disposició de teclat espanyola)
* Esc
* F1
* F2
* F3
* F4
* F5
* F6
* F7
* F8
* F9
* F10
* F11
* F12
* ª º   \
* ! 1   |
* " 2   @
* · 3   #
* $ 4   ~
* % 5   €
* & 6   ¬
* / 7
* ( 8
* ) 9
* = 0
* Tab ↹
* Q
* W
* E       €
* R
* T
* Y
* U
* I
* O
* P
* Bloq Maj
* A
* S
* D
* F
* G
* H
* J
* K
* L
* Ñ
* Ç        }
* Retorn ↲
* Maj ⇧
* Z
* X
* C
* V
* B
* N
* M
* _ -
* Maj ⇧
* Ctrl
* Win (Cmd)
* Alt
* Alt (Gr)
* Win (Cmd)
* Menú (Cmp)
* Ctrl
* ImpPnt PetSis
* Bloq Despl
* Pause Inter
* Insert
* Inicio
* Re Pág
* Supr
* Fi
* Av Pág
* Bloq Núm
* 7 Inici
* 8 ↑
* 9 RePág
* 4 ←
* 5
* 6 →
* 1 Fin
* 2 ↓
* 3 AvPág
* Intro
* 0 Ins
* . Supr
# Anna Güell i Torné

Anna Güell i Torné (Sabadell) és una actriu catalana de teatre, cinema i televisió i també directora de teatre.
En televisió ha participat, entre d'altres, a:
* Qui? (1990)
* Agencia de viatges (1993)
* La Lloll (1995)
* Estació d'enllaç (1996)
* Poblenou (1996)
* Laberint d'ombres (1998)
* Jet Lag (2001-2006)
* Porca misèria (2006)
* La Via Augusta (2007)
* Kubala, Moreno i Manchón (2012)
* Com si fos ahir (cap. 276 i següents) (2018)
En cinema ha participat, entre d'altres en les següents produccions:
* 1995 Puro veneno, de Xavier Ribera
* 2000 Gossos, Romà Guardiet
* 2003 Beatriz, Barcelona Claudio Zulián
* 2016 Laia, Lluis Danès
* 2017 Vida Privada, Sílvia Munt
L'any 2007 va rebre el Premi Memorial Margarida Xirgu pel seu paper a El mercader de William Shakespeare i Leonci i Lena de Georg Büchner.

## Referències

* ↑ «Anna Güell». CV. [Consulta: 26 novembre 2014].
* ↑ «Margarida Xirgu». [Consulta: 3 agost 2022].

## Enllaços externs

* http://www.annaguell.eu/Anna_Guell/CV.html
* http://aadpc.cat/anna-guell/
* L'alegria de viure: Anna Güell, la força de la paraula!, a Ràdio Sabadell
# Alta Ruta Pirinenca

L'Alta Ruta Pirinenca o ARP (en francès Haute Randonnée Pyrénéenne o HRP) és un itinerari d'alta muntanya que travessa els Pirineus, d'Hendaia, a l'Atlàntic, fins a Portbou a la Mediterrània. Discorre per mitjana i alta muntanya i evita les pistes i l'asfaltat. A diferència dels senders de gran recorregut GR 10 (francès) i el GR 11 (espanyol i andorrà), que no travessen la frontera, l'ARP segueix molt més la carena la carena pirinenca i alterna entre els dos vessants quan convé pel relleu o pels equipaments, tot i que la major part del recorregut és en territori francès. No està senyalitzat excepte en llocs difícils o perdedors, però se'n publiquen guies des que Georges Véron en va fer la primera el 1974.

## Referències

* 1 2 Véron, Georges. Centre Excursionista de Catalunya. Travessia del Pirineu. Barcelona: Montblanc-Martín, 1989. ISBN 84-85135-23-7.
# Antoni Mas Mas

Antoni Mas Mas (Maria de la Salut (Mallorca), 1949 – Palma, 2002) fou un guerriller uruguaià d'origen mallorquí que va pertànyer al moviment dels Tupamaros.
Nascut a la vila mallorquina de Maria de la Salut va emigrar de nin amb la seva família a l'Uruguai. A Amèrica començà a estudiar la carrera de Medicina (Universitat de la República) i s'acostà a diversos moviments de l'esquerra radical. A les darreries dels anys 1960 s'incorpora al Moviment d'Alliberament Nacional - Tupamaros on era conegut com el gallego Mas.
Durant la seva militància als Tupamaros participà en el segrest i posterior execució de l'agent de la CIA a Montevideo Dan Mitrione. S'ha especulat sobre la seva participació directa en l'assassinat i en la inspiració de Costa-Gavras i el seu film "Estat de Setge".

## Referències

* ↑ (castellà) En hoto del conde, no mates al hombre Arxivat 2009-01-06 a Wayback Machine.
* ↑ http://blogs.tv3.cat/60minuts/60minuts.php?itemid=31402&catid=1982%5BEnllaç+no+actiu%5D
* ↑ (castellà) Libro sobre el caso Mitrione: Nuevas dudas Arxivat 2013-01-14 a Wayback Machine., article del periòdic uruguaià El País
* ↑ (castellà) "Los tupamaros no asesinaban, realizaban ajusticiamientos", afirma Antonio Mas", article del diari espanyol El País, 17/03/1985
# Annona (proveïment d'aliments)

Annona era una paraula llatina que significa "producte anyal" i s'aplicava al producte (aliments, gra) subministrat per l'estat a la població. L'annona es va personificar i es va anomenar Annona, la deessa de l'abundància i protectora dels subministraments.
Quan l'agricultura italiana va decaure i la població de la ciutat es va incrementar, l'estat es va haver de preocupar de què tothom tingués menjar suficient, per evitar aldarulls; es va fixar una obligació preferent d'exportació del gra cap a Roma i també arribaven tributs en gra i els edils eren els encarregats de distribuir-lo a un preu baix, generalment a preu de cost.
Aquest benefici es va convertir en obligació en temps de Gai Grac l'any 123 aC, amb una quantitat de gra i un preu fixats prèviament, que ja llavors era la meitat del preu de cost. L'any 58 aC Publi Clodi va convertir aquestes distribucions en gratuïtes. El 46 aC se'n beneficiaven 320.000 persones i Juli Cèsar va haver de reduir els beneficiaris fins a 150.000, però posteriorment el nombre va anar creixent fins que August el va fixar en 200.000 amb els noms inscrits en taules de bronze i amb uns tiquets a presentar cada mes contra la recepció del producte. Això es va mantenir fins al final de l'Imperi. Al segle iii el gra es va substituir en alguns moments per pa.
De l'annona se'n cuidava la magistratura de la cura annonae regulada per August i que era una de les principals de l'imperi; l'exercia el prefecte de l'annona.

## Referències

* ↑ Fears, J. Rufus «The Cult of Virtues and Roman Imperial Ideology». Sonderdruck aus: Aufstieg und Niedergang der römischen Welt, 2, 17, 2, 1981, pàg. 894-895.
* ↑ Virlouvet, C. "Les lois frumentaires d'époque républicaine". A: Le ravitaillement en blé de Rome et des centres urbains des débuts de la République jusqu'au Haut Empire: actes du colloque international. Nàpole: Centre Jean Bérard; Roma: École française de Rome, 1994, p. 11-20. ISBN 9782903189433
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, IV, 2

## Vegeu també

* Congiari
* Lleis frumentàries

## Bibliografia

* P. Garnsey, Famine and Food-Supply in the Greco-Roman World (Cambridge, 1988)
* Oliva Alberto, La politica granaria di Roma antica dal 265 a. C. al 410 d.C., Federazione Italiana dei Consorzi Agrari, Piacenza 1930
* Garnsey Peter, Grain for Rome, in Garnsey P., Hopkins K., Whittaker C. R. (editors), Trade in the Ancient Economy, Chatto & Windus, London 1983
* Oliva Alberto, La politica granaria di Roma antica dal 265 a. C. al 410 d. C., Piacenza 1930
* Saltini Antonio, I semi della civiltà. Frumento, riso e mais nella storia delle società umane, Bologna 1996 Nuova edizione 2010 ISBN 9788896459010
* Federico De Romanis L'approvvigionamento annonario nella Roma imperiale Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine.
# Annapurna Labs

Annapurna Labs és una empresa israeliana de microelectrònica. Des de gener del 2015 és una filial de propietat total d'Amazon.com. Segons sembla, Amazon va adquirir l'empresa per a la seva divisió de serveis web d'Amazon per 350-370 milions de dòlars.

## Història

Annapurna Labs, que porta el nom del massís de l'Annapurna a l'Himàlaia, va ser cofundat el 2011 per Bilic "Billy" Hrvoje, un refugiat jueu bosnià, Nafea Bshara, ciutadà àrab israelià, i Ronen Boneh. amb inversions dels inversors independents Avigdor Willenz, Manuel Alba, Andy Bechtolsheim, la firma de capital risc Walden International, Arm Holdings, i TSMC. Els membres del consell inclouen Avigdor Willenz, Manuel Alba i Lip-Bu Tan, el conseller delegat de Walden International i Cadence Design Systems.
El primer producte llançat sota el paraigua d'AWS va ser el maquinari AWS Nitro i l'hipervisor de suport el novembre de 2017. Després de Nitro, Annapurna va desenvolupar CPU de propòsit general sota la família Graviton i ASIC d'aprenentatge automàtic sota les marques Trainium i Inferentia.

## Vegeu també

* AWS Graviton: una CPU basada en ARM desenvolupada per Annapurna Labs per a l'ús exclusiu d'Amazon Web Services.

## Referències

* ↑ «Amazon buys secretive chip maker Annapurna Labs for $350 million» (en anglès). ExtremeTech. [Consulta: 24 gener 2015].
* ↑ «Annapurna Labs: AWS' Secret Sauce» (en anglès). [Consulta: 9 desembre 2019].
* ↑ Rebecca Kopans. «If you can dream it, you can do it» (en anglès). Arxivat de l'original el 2019-12-09. [Consulta: 9 desembre 2019].
* ↑ Kristen Lisa. «AWS and ARM: Working together to re-invent the cloud» (en anglès). [Consulta: 9 desembre 2019].
* ↑ «Semiconductors fueling Cloud!» (en anglès). semiwiki.com. Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 24 gener 2015].
* ↑ Liguori, A Hot Chips: A Symposium on High Performance Chips, 2018 [Consulta: 13 octubre 2023].
# Antoni Noguer i Carvellada

Antoni Noguer i Carvellada (Vic, 18 de setembre de 1956) és un polític català, alcalde de Folgueroles i diputat al Parlament de Catalunya.

## Biografia

Des del 1984 treballa com a oficial de justícia. El 1976 ingressà al Partit dels Socialistes de Catalunya i ha estat un dels fundadors del grup Progrés Municipal d'Osona. Resideix a Folgueroles, on ha estat membre de l'Ateneu. Pertany a l'associació Amics de Verdaguer. va pertànyer a l'Ateneu de folgueroles, ara dissolt.
A les eleccions municipals de 1987 fou escollit alcalde de Folgueroles, però el novembre de 1987 deixà el càrrec. En 1989 va substituir Justo Domínguez de la Fuente com a diputat al Parlament de Catalunya, i renovà el càrreca les eleccions al Parlament de Catalunya de 1992. Entre altres, ha estat membre de la Comissió d'Investigació del Parlament de Catalunya sobre el Cas de la Urbanització La Riera, de Sant Pere de Torelló.
A les eleccions municipals de 1991 fou escollit regidor de l'ajuntament de Vic. De 1987 a 1991 també fou membre del consell comarcal d'Osona. A les eleccions de 2003 fou escollit novament alcalde de Folgueroles, càrrec que no pogué renovar en 2007.

## Referències

* ↑ Diputats del Parlament de Catalunya en la IV Legislatura p. 135
* ↑ Alcaldes de Folgueroles Arxivat 2015-11-20 a Wayback Machine. a municat.gencat
# Anular

El dit anular és el quart dit de la mà humana, situat entre el dit mitger i el menovell. Se l'anomena digitus quartus, o digitus IV en anatomia, tot i que en català també és anomenat dit de l'anell o dit gandul.

## Etimologia

D'acord amb László A. Magyar, els noms del dit anular en molts idiomes reflecteix una antiga creença que es tracta d'un dit màgic, que fins i tot rep en alguns casos el nom de "sense nom".
* El dit guaridor. En algunes cultures se li atribueixen propietats guaridores. Un exemple d'aquest poder és el Bhaisajyaguru, la Medicina del Buda, que fa servir aquest dit de la mà dreta per guarir.
** Anglès: leech finger (dit sangonera)
** Alemany: Arztfinger (dit del metge)
** Japonès: kusuri-yubi (dit medecina)
** Coreà: yak-ji (dit medecina)
** Llatí: digitus medicinalis (dit medicinal)
* El dit de l'anell o anular. Moltes cultures l'associen a anells màgics, especialment les del continent europeu.
** Albanès: gishti i unazës (dit anular)
** Català: dit anular
** Còrnic: bys-bysow (dit anular)
** Croat: prstenjak (dit anular)
** Txec: prsteníček (dit anular)
** Danès: ringfinger (dit anular)
** Neerlandès: ringvinger (dit anular)
** Anglès: ring finger (dit anular)
** Francès: annulaire (dit anular)
** Alemany: Ringfinger (dit anular)
** Hebreu:קמיצה
** Hongarès: gyűrűsujj (dit anular)
** Islandès: baugfingur (dit anular)
** Italià: dito anulare (dit anular)
** Llatí: digitus annularis (dit anular)
** Letó: zeltnesis (el que porta or)
** Malai: jari manis (dit sa)
** Noruec: ring(e)finger (dit anular)
** Persa:'انگشت انگشتری' (dit anular)
** Polonès: palec serdeczny (lit. dit cordial, en al·lusió a "cor": en polonès "serce")
** Portuguès: dedo anelar (dit anular)
** Romanès: degetul inelar (dit anular)
** Eslovac: prstenník (dit anular)
** Castellà: dedo anular (dit anular)
** Suahili: cha pete (de l'anell)
** Suec: ringfinger (dit anular)
** Tàmil: Mothira Viral (dit anular)
** Turc: Yüzük parmağı (dit anular)
* El dit sense nom. Moltes cultures eviten esmentar el nom veritable d'un ser/entitat poderós, i l'anomenen indirectament o bé l'anomenen "el que no té nom".
** Búlgar: безименен пръст (dit sense nom)
** Cantonès: 無名指 mo ming ji (dit sense nom)
** Finès: nimetön (sormi) (dit sense nom)
** Japonès: nanashi-yubi (dit sense nom)
** Lituà: bevardis (sense nom)
** Mandarí: 无名指 wúmíngzhǐ (dit sense nom)
** Persa: binàme (sense om)
** Rus: безымянный палец (dit sense nom)
** Sànscrit: anámika (sense nom)
** Tàtar: atsyz parmak (dit sense nom)
* En altres llengües el dit pren el nom del lloc relatiu a la seva posició entre altres dits.
** Llatí: digitus medio proximus (el dit prop del dit del mig)
** Grec: paramesos παράμεσος (para = proper, al costat de + mesos = al bell mig: el dit prop del mig)
** Serbi: domali prst (el dit del costat del dit petit)

## Referències

* ↑ «Diccionari Alcover Moll». Arxivat de l'original el 2004-08-26. [Consulta: 22 juny 2008].
* ↑ Arxivat 2004-08-13 a Wayback Machine. "Digitus Medicinalis — the Etymology of the Name" by László A. Magyar, Actes du Congr. Intern. d'Hist. de Med. XXXII., Anvers. 175-179., 1990, recuperat 9 de juliol de 2006
Viccionari
# Ledaña

Ledaña és un municipi de la província de Conca situat a la comunitat autònom de Castella la Manxa, a la zona sud de la província a 146 km de Conca. En el cens de 2007 tenia 1919 habitants en un territori de 59,70 km². El codi postal és 16237. Limita amb Villagarcía del Llano i Iniesta.

## Administració

Llista d'alcaldes des de les eleccions democràtiques de 1979 :
| Període | Nom de l'alcalde/-essa | Partit polític | Data de possessió |
| 1979 - 1983 | | PSCM-PSOE | 19/04/1979 |
| 1983 - 1987 | | PSCM-PSOE | 28/05/1983 |
| 1987 - 1991 | | PP | 30/06/1987 |
| 1991 - 1995 | | PP | 15/06/1991 |
| 1995 - 1999 | | | 17/06/1995 |
| 1999 - 2003 | | PSCM-PSOE | 03/07/1999 |
| 2003 - 2007 | José-Enrique Navarro Monteagudo | PSCM-PSOE | 14/06/2003 |
| 2007 - 2011 | José-Enrique Navarro Monteagudo | PSCM-PSOE | 16/06/2007 |
| 2011 - 2015 | n/d | n/d | 11/06/2011 |
| 2015 - 2019 | n/d | n/d | 13/06/2015 |
| 2019 - 2023 | n/d | n/d | 15/06/2019 |
| Des del 2023 | n/d | n/d | 17/06/2023 |

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1900 | 1910 | 1920 | 1930 | 1940 | 1950 | 1960 | 1970 | 1981 | 1991 | 2001 |
| 1.752 | 1.830 | 2.206 | 2.562 | 2.842 | 3.017 | 3.299 | 2.491 | 2.077 | 2.067 | 1.896 |

## Enllaços externs

* Web oficial Arxivat 2017-09-11 a Wayback Machine.
# Anna Gómez Igual

Anna Gómez Igual (Alfara del Patriarca, 1986) és una jugadora professional de bàsquet en la posició de base, capitana de l'equip femení del València Bàsquet fins a la temporada 2021-2022.
Anna Gómez s'inicia en el bàsquet a les categories inferiors de l'històric Club Bàsquet Godella, des d'on dona el salt a l'Universitari de Barcelona, on aconsegueix el Campionat d'Espanya Junior la temporada 2002-2003. A partir d'aquell moment jugarà en diversos clubs, com el Celta de Vigo, PDV Santa Eulàlia, Incosa León, CB San José de Múrcia, el Cadí la Seu d'Urgell, l'Universitari de Ferrol o el Jopisa Burgos. També va jugar a l'equip belga Belfius Namur amb qui va disputar competició europea.
El 2018 fitxa pel València Bàsquet amb qui aconsegueix els primers títols del club en la secció femenina: l'Eurocup, la Supercopa d'Espanya i la Supercopa d'Europa, totes tres l'any 2021.
També ha format part de la selecció espanyola des de les categories inferiors dispunt el Mundial sub-19 de Tunísia.

## Referències

* ↑ «Anna Gómez finaliza su etapa en el Valencia Basket» (en castellà), 25-05-2022. [Consulta: 2 juny 2022].
* ↑ Corachán, Mireia. «Anna Gómez Igual: La eterna capitana». Hello Valencia, 06-08-2023. [Consulta: 7 agost 2023].
* ↑ Ereaga, Publicado por Txema. «Anna Gómez : Una base con acento valenciano .». Arxivat de l'original el 2022-08-08. [Consulta: 2 juny 2022].
* ↑ «El Valencia Basket ficha a Anna Gómez en su apuesta por las jugadoras locales» (en castellà), 16-05-2018. [Consulta: 2 juny 2022].
# Dommartin-la-Montagne

Dommartin-la-Montagne és un municipi francès situat al departament del Mosa i a la regió del Gran Est. L'any 2007 tenia 70 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Dommartin-la-Montagne era de 70 persones. Hi havia 20 famílies, de les quals 4 eren unipersonals (4 homes vivint sols), 8 parelles sense fills i 8 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 28 habitatges, 24 eren l'habitatge principal de la família, 3 eren segones residències i 1 estava desocupat. Tots els 28 habitatges eren cases. Dels 24 habitatges principals, 17 estaven ocupats pels seus propietaris, 5 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 2 estaven cedits a títol gratuït; 4 tenien tres cambres, 7 en tenien quatre i 13 en tenien cinc o més. 15 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 7 habitatges hi havia un automòbil i a 15 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Dommartin-la-Montagne el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 4 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 4 | 65 a 69 | 0 |
| 4 | 60 a 64 | 4 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 0 | 45 a 49 | 4 |
| 0 | 40 a 44 | 0 |
| 0 | 35 a 39 | 0 |
| 4 | 30 a 34 | 0 |
| 0 | 25 a 29 | 8 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 4 | 0 a 4 | 4 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 44 persones, 40 eren actives i 4 eren inactives. De les 40 persones actives 36 estaven ocupades (20 homes i 16 dones) i 4 estaven aturades (3 homes i 1 dona). De les 4 persones inactives 3 estaven estudiant i 1 estava classificada com a «altres inactius».

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Dommartin-la-Montagne a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Dommartin-la-Montagne a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# La redada (Razzia)

La redada (Razzia) és una pel·lícula de coproducció hispano-britànica de ficció criminal del 1973 escrita i dirigida per José Antonio de la Loma rodada i ambientada a Barcelona.

## Sinopsi

Miguel i Linda, dos periodistes de la premsa sensacionalista a una setmana de casar-se, fan unes fotos per la ciutat, quan de sobte Miguel veu amb uns prismàtics que un home va perseguint a una dona amb un ganivet els perd de vista a un magatzem. Miguel va al magatzem i s'enfronta a l'home, però aquest escapa i no aconsegueix salvar-la. L'inspector Mendoza s'encarrega del cas i es torna molt més complex. Darrere d'aquesta acció s'amaga tota una xarxa de prostitució de menors, de narcotràfic i de contraban en les quals estan implicats el Dandy i l'italià Gino.

## Repartiment

* Linda Hayden ... Linda
* John Justin ... Comissari Mendoza
* Simón Andreu ... Miguel
* Máximo Valverde ... Dandy
* Antonio Molino Rojo ... Gino
* Silvia Solar ... Rosario
* Óscar Pellicer ... Gaitán
* Carmen de Lirio ... Lola
* Carlos Lucena... Inspector Vega
* Dora Santacreu ... Mestressa del Club Discóbolo
* Conrado Tortosa 'Pipper' ... Flipper
* Antonio Díaz del Castillo ... Jefe gitano
* Marina Ferri ... Mónica
* Eduardo Fajardo ... El Comte
* Luis Dávila ... Redactor cap

## Premis

Als Premis del Sindicat Nacional de l'Espectacle de 1972 la pel·lícula va guanyar el primer premi (250.000 pessetes) i el premi al millor actor secundari (Conrado Tortosa).

## Referències

* ↑ la redada a sensacine.com
* ↑ Félix Martialay El cine español durante el franquismo, p. 245-248

## Enllaços externs

* El camp de la Bota a la pel·lícula a YouTube