OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# F. Richard Stephenson

F. Richard Stephenson (nascut el 26 d'abril de 1941) és un astrònom britànic que treballa en la Universitat de Durham i s'ha especialitzat en l'estudi de documents de l'era pretelescòpica. Ha escrit nombroses obres sobre temes relacionats amb les supernoves històriques, els testimoniatges d'observació de taques solars, eclipsis lunars i solars. Ha escrit diversos llibres sobre el tema i és autor o coautor d'un centenar d'articles en revistes científiques amb comitè de lectura. L'asteroide 10979 Fristephenson rebé el seu nom en honor seu.

## Bibliografia

* David H. Clark & F. Richard Stephenson, The Historical supernovae, Pergamon Press, Oxford, 1977, 233 pàgines (anglès) ISBN 0-08-020914-9
* F. Richard Stephenson & David A. Green, Historical supernovae and their remnants, Clarendon Press, Oxford, 2002, 252 pàgines ISBN 0-19-850766-6
* F. Richard Stephenson & David H. Clark, Applications of Early Astronomical Records, Oxford University Press, 1979, 124 pàgines, (anglès) ISBN 0-19-520122-1
* Hermann Hunger, Christopher B. F. Walker, Richard Stephenson & Kevin K. C. Yau, Halley's Comet in History, British Museum Press, 1985, 64 pàgines, (anglès) ISBN 0-7141-1118-X
* F. Richard Stephenson, Supplement to the Tuckerman Tables, Societat Filosòfica Americana, 1986, 564 pàgines, (anglès) ISBN 0-87169-170-1
* F. Richard Stephenson & M. A. Houlden, Atlas of historical eclipse maps. East Asia 1500 BC-AD 1900, Cambridge University Press, 1986 (anglès)
* F. Richard Stephenson, The identification of early returns of comet Halley from ancient astronomical records, Prentice Hall, 1990, 203 pàgines (anglès)
* F. Richard Stephenson, Astronomical Observations from the Ancient Orient, Prentice Hall, 1990, 350 pàgines, (anglès) ISBN 0-7458-0285-0
* F. Richard Stephenson, Historical Eclipses and Earth's Rotation, Cambridge University Press, 1997, 573 pàgines, (anglès) ISBN 0-521-46194-4

## Enllaços externs

* Pàgina professional de F. R. Stephenson
* Llista de publicacions de F. R. Stephenson a la base de dades Astrophysics Data System
# Exeter (Califòrnia)

Exeter és una població dels Estats Units a l'estat de Califòrnia. Segons el cens del 2000 tenia 9.168 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Exeter tenia 9.168 habitants, 3.001 habitatges, i 2.325 famílies. La densitat de població era de 1.587,3 habitants/km².
Dels 3.001 habitatges en un 45,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 55,6% hi vivien parelles casades, en un 15,6% dones solteres, i en un 22,5% no eren unitats familiars. En el 18,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 9,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,02 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,43.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 33,7% tenia menys de 18 anys, un 10,1% entre 18 i 24, un 26,8% entre 25 i 44, un 18,2% de 45 a 60 i un 11,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 30 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 89,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 33.738 $ i la renda mediana per família de 37.033 $. Els homes tenien una renda mediana de 32.308 $ mentre que les dones 27.371 $. La renda per capita de la població era de 13.795 $. Entorn del 14,2% de les famílies i el 19,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Exeter». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 17 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Exeter». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 17 juliol 2010].
# Ciclisme als Jocs Olímpics d'estiu de 1896 - 12 hores homes

Ciclisme als Jocs Olímpics d'estiu de 1896 :
| Ciclisme en carretera |||
| Carretera individual | homes |
| Ciclisme en pista |||
| Velocitat | homes |
| 2 km | homes |
| 10 km | homes |
| 100 km | homes |
| 12 hores | homes |
| 1900> |||
La cursa de les 12 hores en pista masculina fou la darrera prova disputada de la competició de ciclisme dels Jocs Olímpics de 1896, començant a les 5 del matí del 12 d'abril de 1896 i finalitzant a les 5 de la tarda.
Set atletes començaren la cursa, tot i que quatre d'ells l'abandonaven abans de migdia i un cinquè ho feia a la tarda. Schmal ben aviat va doblar la resta dels ciclistes i a partir d'aquell moment va controlar la cursa fins a aconseguir la victòria.

## Medallistes

| Or | Plata | Bronze |
| Adolf Schmal | Frank Keeping | no s'entrega |

## Resultats

| Posició | Ciclista | Temps |
| | Adolf Schmal | 314,997 km |
| | Frank Keeping | 314,664 km |
| - | Georgios Paraskevópulos | DNF |
| - | Nikos Loverdos | retirat a les 3 hores |
| - | A. Trifiatis-Tripiaris | retirat a les 3 hores |
| - | Joseph Welzenbacher | retirat a les 3 hores |
| - | Konstandinos Konstandinu | retirat a les 3 hores |
DNF: No finalitza la cursa

## Referències

* Lampros, S.P.; Polites, N.G.; De Coubertin, Pierre; Philemon, P.J.; & Anninos, C.. The Olympic Games: BC 776 – AD 1896. Athens: Charles Beck, 1897. (Consultable digitalment a The Olympic Games: BC 776 – AD 1896 Arxivat 2013-01-16 a Wayback Machine.)
* Mallon, Bill; & Widlund, Ture. The 1896 Olympic Games. Results for All Competitors in All Events, with Commentary. Jefferson: McFarland, 1998. ISBN 0-7864-0379-9. (Extracte consultable a The 1896 Olympic Games. Results for All Competitors in All Events, with Commentary Arxivat 2012-09-12 a Wayback Machine.)
* Smith, Michael Llewellyn. Olympics in Athens 1896. The Invention of the Modern Olympic Games. London: Profile Books, 2004. ISBN 1-86197-342-X.
# Bàrbara Sofia de Brandenburg

Bàrbara Sofia de Brandenburg (en alemany Barbara Sophia von Brandenburg) va néixer a Halle (Alemanya) el 16 de novembre de 1584 i va morir a Estrasburg el 13 de febrer de 1636. Era una noble alemanya de la Casa de Hohenzollern, filla de l'elector Joaquim Frederic (1546-1608), i de Caterina de Brandenburg-Küstrin (1549-1602).
Amb motiu del seu casament amb el duc de Württemberg es va renovar palau d'Urach, convertint-lo en una de les mostres més reixides del Renaixement a Alemanya. El 1630, dos anys després d'haver enviudar va començar una profunda renovació del palau de Brackenheim, que li havia estat cedit com a dotació matrimonial. El castell conté una important col·lecció d'obre d'art. I, malgrat que ella mai va arribar a residir-hi sí que va ser considerada una benefactora de la ciutat.
Quan va morir el seu marit, el seu fill Eberhard III tenia 14 anys i el seu oncle Lluís Frederic, duc de Württemberg-Montbéliard, actuava com a regent. En morir aquest, el 1631, la regència va ser assumida per Bàrbara Sofia i Juli Frederic, duc de Württemberg-Weiltingen. Per aquest motiu es va traslladar a Stuttgart.
Quan l'emperador Ferran II va declarar Eberhard III major d'edat, va assumir el govern i es va unir a la Lliga Protestant que a Heilbronn va patir una aclaparadora derrota en la batalla de Nördlingen, el 6 de setembre de 1634. Württemberg va ser presa i saquejada, de manera que el jove duc i la seva família va haver de fugir i exiliar-se a Estrasburg, on morí Bàrbara Sofia.

## Matrimoni i fills

El 5 de novembre de 1609 es va casar a Stuttgart amb el duc Joan Frederic I de Württemberg (1582-1628), fill del duc Frederic I (1557-1608) i de Sibil-la d'Anhalt (1564-1614). El matrimoni va tenir els següents fills:
* Enriqueta (1610-1623)
* Frederic, nascut i mort el (1612)
* Antònia (1613-1679).
* Eberhard III (1614-1674), casat primer amb Anna Caterina de Salm-Kyrburg (1614-1655), i després amb Dorotea d'Oettingen (1636-1698).
* Frederic (1615-1682), casat amb Clara Augusta de Brunsvic-Wolfenbuttel (1632-1700).
* Ulric (1617-1671), casat primer amb la comtessa Sofia Dorotea de Solms-Sonnewalde (1622-1648), i després amb Elisabet d'Arenberg (1623-1678).
* Anna Joanna (1619-1679)
* Sibil·la (1620-1707), casada amb Leopold Frederic de Württemberg (1624-1662).

## Bibliografia

* Wolfram Angerbauer: Schloss Brackenheim als Witwensitz der Herrschaft Württemberg. A: Zeitschrift des Zabergäuvereins. 1, 1980, S. 1–4.
* Wolf Eiermann (Red.): Das unbekannte Altbekannte, Künstler sehen das historische Zabergäu. Brackenheim 2004, Aquest article incorpora text d'una publicació que es troba actualment al domini públic: Dictionary of National Biography. Londres: Smith, Elder & Co, 1885–1900. , S. 5.

## Enllaços externs

* http://gso.gbv.de
# Ftia I de l'Epir

Ftia fou una reina de la tribu dels molossos, a la zona de l'Epiro (en l'actual Grècia). Va viure en l'època clàssica, i el seu marit fou el primer rei no mític el nom del qual apareix en les fonts, Admet de l'Epir.(1)

## Biografia

La reina Ftia i el seu marit eren coetanis del general atenés Temístocles, que havia promogut accions polítiques en contra de la monarquia de l'Epir. Quan l'any 471 abans de la nostra era, però, Temístocles fou condemnat a l'ostracisme per traïció, va fugir primer a Corfú i, més tard, a la cort del rei Admet.
Al moment de la seua arribada el rei es va negar a acceptar-lo, però la reina Ftia va insistir per fer-li costat. Perquè es guanyàs el favor del rei, li aconsellà que demanàs refugi amb un ritual especialment sagrat per als molossos: agafar el seu fill, el jove príncep reial, i col·locar-lo sobre els seus genolls a la vora de la llar. En tornar Admet i veure el seu fill en mans de Temístocles, es va commoure i li va donar protecció. Posteriorment, i tancant l'orella als ambaixadors atenesos i espartans que van arribar després, Admet aconseguí que Temístocles es traslladàs sa i estalvi a Pidna, des d'on va acudir més tard a la cort persa.

## Vegeu també

* Regne de l'Epir.
* Temístocles.

## Referències

* ↑ Plutarc. «Temístocles: §24» (en anglés). Vides paral·leles.
* ↑ Tucídides. «Α.135-136» (en grec). Ιστορία του Πελοποννησιακού Πολέμου [Història de la Guerra del Peloponés].
* ↑ Thirlwall. {{{títol}}}, 1836, p. 385.
* ↑ Diodor Sícul. «11.56» (en anglés). Library of Historia [Biblioteca històrica].
# Víctor Moré i Verdaguer

Víctor Moré i Verdaguer (Barcelona, 1891 - Canovelles, 1967) fou un escultor català. Va formar-se a l'Escola de la Llotja i va completar la seva formació a Brussel·les, on seria premiat a l'Exposició Universal de 1911. De retorn a Barcelona va realitzar diverses exposicions, participant activament als salons de Primavera dels anys 30 del segle xx. Va col·laborar amb diversos escenògrafs locals i va destacar com a retratista professional.

## Referències

* ↑ «Víctor Moré i Verdaguer». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Pont de Žepi

El Pont sobre el riu Žepi està situat a Žepa, al municipi de Rogatica, Republika Srpska, Bòsnia i Hercegovina. És un pont de pedra construït en data desconeguda, si bé es considera que va ser alçat a finals del segle xvi. Fins l'any 1966 estava localitzat a la desembocadura del riu, quan es va desmuntar i reconstruir per tal de deixar lloc a una central hidroelèctrica. L'actual ubicació és a 500 m. del poble de Žepa. El pont és a la llista de monuments nacionals de Bòsnia i Hercegovina des de 2005. Va patir danys en la guerra de 1992-1995. Va inspirar el conte d'Ivo Andrić Most na Žepi, publicat el 1928.

## Referències

* 1 2 «Reconstruction of the National Monument - Bridge on River Zepa have started». Sarajevo Times, 05-10-2016.
* ↑ Za Most Na Žepi 62.600 Dolara | INFORMACIJA JE KAPITAL — Capital.ba
* ↑ «Death of a community». The Guardian, 27-07-1995. ISSN: 0261-3077.
* ↑ «Ivo Andric: Bridge on the Zepa». The Fiendish, 31-05-2009. Arxivat de l'original el 2019-12-24 [Consulta: 12 setembre 2017].
# Christian Eyenga

Christian Eyenga Moenge (Kinshasa, el 22 de juny de 1989) és un jugador professional de bàsquet congolès. Es va formar al planter del Joventut de Badalona, equip amb el qual va debutar a la lliga ACB. Amb 1,98 metres d'alçada, juga indistintament en les posicions d'aler i escorta.

## Biografia

El juny del 2009 fou escollit en la 30a posició del Draft de l'NBA del 2009.
A l'estiu del 2010 va abandonar el Club Joventut de Badalona i va anar als Cleveland Cavaliers de l'NBA, però alternaria la seva participació amb l'equip afiliat Erie Bayhawks de la lliga de desenvolupament D-League.
Durant el locaut (vaga) de la temporada 2011-2012 va tornar al Club Joventut de Badalona, i un cop acabat el locaut va tornar a Cleveland. Més tard va ser traspassat als Los Angeles Lakers, que també el farien alternar amb l'equip afiliat Los Angeles D-Fenders de la D-League.
A l'estiu de 2012 va ser traspassat als Orlando Magic, que tallarien el seu contracte.
Durant la temporada 2012-2013 va jugar al Texas Legends de la D-League i al Shanxi Zhongyu de la lliga xinesa de bàsquet, i de cara a la temporada 2013-2014 va fitxar pel Basket Zielona Gora per disputar la lliga polonesa i l'Eurolliga.
El maig de 2017 va fitxar per l'Unicaja Málaga per disputar els playoffs de la Lliga ACB.

## Clubs

* Temporada 2007-2008: CB Prat Joventut (LEB Plata)
* Temporada 2008-2009: CB Prat Joventut (LEB Plata)
* Temporada 2009-2010: DKV Joventut (ACB)
* Temporada 2010-2011: Cleveland Cavaliers, Estats Units (NBA) i Erie Bayhawks, Estats Units (D-League)
* Temporada 2011-2012: Fiatc Joventut (ACB). Durant el locaut de l'NBA.
* Temporada 2011-2012: Cleveland Cavaliers, Estats Units(NBA) i Erie Bayhawks, Estats Units (D-League)
* Temporada 2011-2012: Los Angeles Lakers, Estats Units(NBA) i Los Angeles D-Fenders, Estats Units (D-League)
* Temporada 2012-2013: Texas Legends, Estats Units (D-League) i Shanxi Zhongyu, R.P. de la Xina
* Temporada 2013-2014: Basket Zielona Gora, Polònia

## Referències

* ↑ «Christian Eyenga se queda sin equipo NBA». Arxivat de l'original el 2013-01-18. [Consulta: 24 octubre 2012].
* ↑ ZIELONA GORA brings swingman Eyenga aboard(anglès)
* ↑ «Eyenga: "Es muy grande venir a un equipo como el Unicaja"» (en castellà). acb.com. Arxivat de l'original el 2017-05-17. [Consulta: 17 maig 2017].

## Enllaços externs

* Christian Eyenga jugador a l'ACB
* Fitxa Christian Eyenga a NBA.com (anglès)
# Evergem

Evergem és un municipi belga de la província de Flandes Oriental a la regió de Flandes.

## Seccions

| # | Nom | Extensió (km²) | Població (01/01/2006) |
| I (V) (VI) (VII) (VIII) | Evergem -Evergem -Wippelgem -Doornzele -Kerkbrugge-Langerbrugge -Belzele | 30,89 | 15.436 |
| II (IX) | Ertvelde -Ertvelde -Rieme | 23,41 (*) | 10.167 (*) |
| III | Sleidinge | 20,74 | 6.790 |
| IV | Kluizen | | |

## Situació

* a. Lembeke (Kaprijke)
* b. Oosteeklo (Assenede)
* c. Assenede
* d. Zelzate
* e. Gant
* f. Wondelgem (Gant)
* g. Mariakerke (Gant)
* h. Vinderhoute (Lovendegem)
* i. Lovendegem
* j. Waarschoot

## Agermanaments

* Guaranda
* Großenkneten
* Daneş
* Stalowa Wola
# Ftia de l'Epir

Ftia (en llatí Phthia, en grec antic Φθία) fou la filla d'Alexandre II de l'Epir i reina de Macedònia.
Es va casar amb el rei Demetri II de Macedònia, casament arreglat per la seva mare Olímpies que estava desitjosa d'assegurar l'assistència del rei macedoni en les seves pròpies ambicions al tron de l'Epir a la mort del seu marit Alexandre II, segons diu l'historiador Justí.

## Referències

* ↑ 2.Phthia a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. III Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 362
# Víctor Mora

Víctor Mora és el nom dels següents personatges:
* Víctor Mora i Alsinella (Barcelona, 1895 - Mèxic, 1960), dramaturg i autor de llibrets de sarsuela
* Víctor Mora i Pujadas (Barcelona, 1931 - 2016) escriptor, traductor i guionista de còmics català
# Pont del Canal de la Infanta

El Pont del Canal de la Infanta és una obra de Molins de Rei (Baix Llobregat) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Són els ponts del Canal de la Infanta al seu pas per Molins de Rei.

## Història

Canal construït del 1817 al 1819, les despeses les van pagar els propietaris del Pla esquerra del Llobregat pel regatge dels termes municipals de Molins de Rei, Santa Creu d'Olorda, Sant Feliu de Llobregat, Sant joan Despí, Cornellà, L'Hospitalet i Sants. Agafa l'aigua a Molins de Rei i mor a Can Tunís. Té 17 km de recorregut i un volum mitjà de 3.300 l/s i rega més de 3.000ha. Fou Projectat per Tomàs Soler i Ferre i inaugurat el 1819 per Luïsa Carlota de les Dues Sícilies, infanta d'Espanya de la qual Prengué el nom.

## Referències

* 1 2 «Pont del Canal de la Infanta». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 23 gener 2019].
# Farina integral

La farina integral és una farina molta de blat que conté la pell i la beina (és considerada com no refinada ). Fins a mitjans del segle xviii, la major part de les farines de blat eren farines integrals de blat però a partir de finals del segle XX es van deixar d'emprar, per les millores en els sistemes de molturació. Avui han tornat al mercat gràcies a l'èmfasi de l'alimentació “sana”, ja que aquestes farines, en no ser refinades, són d'absorció lenta (contràriament a les farines refinades, que són d'absorció ràpida i, per tant, més generadores de glucosa), i contenen un alt percentatge de fibra alimentària que permet millorar la digestió. Aquest tipus de farina és, teòricament, l'emprat en l'elaboració del pa integral.
# Civilization II

Sid Meier's Civilization II (abreujat: Civilization II o Civ2) és un videojoc d'estratègia per torns, llançat el 29 de febrer del 1996 per a PC, i posteriorment per a PlayStation i Mac OS. És la preqüela del joc Sid Meier's Civilization IV. El 2002, Atari rellançà el joc per als nous sistemes operatius, com Windows Me o Windows XP. La desenvolupadora fou MiroProse, dissenyat per Brian Reynolds, Douglas Caspian-Kaufman i Jeff Briggs, entre d'altres. La distribuïdora fou MicroProse i Atari.
Aquest joc va arribar de la mà de Sid Meier a la consola PlayStation i als PC amb una idea nova d'entre tots els jocs d'estratègia: començar una civilització des d'una tribu nòmada i portar-la a la cimera de la tecnologia, poder i economia. Un joc força llarg on s'ha de fer-hi investigació científica, defensa de ciutats, planejament d'atacs fins a sis civilitzacions més, treves, tractats de pau i aliances... Està dissenyat per ser executat en una finestra de Windows i amb una interfície amb millors gràfics que la versió anterior. Va introduir-se el concepte de "força d'atac". Mentre que per a Civilization, els càlculs quan existia un combat tenien en compte només el valor d'atac de cada tropa (en un càlcul probabilístic), a Civilization II hi ha un valor addicional que permet evitar que un càlcul d'un combat doni un resultat impossible en la vida real. Per exemple, era possible que una tropa falange (defensiva amb nivell 2) vencés un vaixell de guerra que l'ataqués per simple probabilitat. A Civilization II, la força d'atac de la segona feia això impossible.

## Requisits

Per a PC:
* CPU 486 a 33 MHz o equivalent
* 8 MB de memòria RAM
* Ranura per a CD-ROM 2x
* Controls: teclat i ratolí

## Enllaços externs

* Sid Meier's Civilization II Arxivat 2010-01-12 a Wayback Machine. a MobyGames (anglès)
Viccionari
# Ettore Irfrè

Ettore Irfrè (Mola di Bari, 29 d'octubre 1821 - Bari, 6 d'octubre de 1877) fou un tenor italià. Era el pseudònim anagramàtic de Giovanni Ferri.
Va cantar als teatres més importants d'Itàlia, França, Espanya, Rússia i els Estats Units, entre altres països, on va rebre elogis i honors. Va cantar per darrera vegada el 1879 a Bari en una òpera de Piccinini al Teatro Piccinni.
Va actuar diverses vegades al Gran Teatre del Liceu de Barcelona.

## Referències

* ↑ «Dades a amadeusonline.eu». Arxivat de l'original el 2014-11-29. [Consulta: 22 novembre 2014].
* ↑ «Dades a carsongrant.net». Arxivat de l'original el 2014-09-20. [Consulta: 22 novembre 2014].
# Calophyllum brasiliense

El calambuc (Calophyllum brasiliensis) és una espècie d'arbre de la família Clusiaceae, d'Amèrica Central, i d'Amèrica del Sud.

## Referències

* ↑ «Calambuc». DGLC. [Consulta: 24 setembre 2022].
* ↑ «Calophyllum brasiliense» (en anglès). IUCN Red list. [Consulta: 24 setembre 2022].
# Fosfoferrita

La fosfoferrita és un mineral de la classe dels fosfats que pertany i dona nom al grup de la fosfoferrita. Rep el nom en al·lusió a la composició, que conté fòsfor i ferro.

## Característiques

La fosfoferrita és un fosfat de fórmula química (Fe$^{2+}$,Mn$^{2+}$)₃(PO₄)₂·3H₂O. Cristal·litza en el sistema ortoròmbic. La seva duresa a l'escala de Mohs oscil·la entre 3 i 3,5.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la fosfoferrita pertany a «08.CC - Fosfats sense anions addicionals, amb H₂O, només amb cations de mida mitjana, RO₄:H₂O = 1:1,5» juntament amb els següents minerals: garyansel·lita, kryzhanovskita, landesita, reddingita, kaatialaïta i leogangita.

## Formació i jaciments

Va ser descrita a partir de mostres recollides en dos indrets diferents de l'estat alemany de Baviera: la mina Hühnerkobel, situada a Rabenstein, Zwiesel (districte de Regen, Baixa Baviera), i la pegmatita Hagendorf Nord, a la localitat homònima (Hagendorf), a Waidhaus (districte de Neustadt an der Waldnaab, Alt Palatinat). També ha estat descrita en altres indrets del país, així com a Portugal, França, Itàlia, Polònia, la República Popular de la Xina, Austràlia, els Estats Units, el Brasil i l'Argentina.

## Referències

* ↑ «Phosphoferrite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 26 agost 2021].
# Vespre

El vespre és la part del dia que va des de la tarda fins a la nit. Tradicionalment s'ha anomenat vespre al període que transcorre entre l'ocàs del Sol i l'acció de sopar.
També es coneix com poqueta nit o boqueta nit.

## Referències

* ↑ «Diccionari Català-Valencià-BalearB». [Consulta: 5 juny 2021].
* ↑ «Diccionari normatiu valencià». [Consulta: 5 juny 2021].
* ↑ «GDLC - nit». [Consulta: 5 juny 2021].

## Vegeu també

* Crepuscle
* Ocàs