OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Morrígan

Morrigan, també coneguda com a Morrigu, és la dea celta de la mort i la destrucció. Se la representa típicament amb armadura i armes. Morrigan està present en totes les guerres, prenent forma de corb o de corneja. El seu rol en la guerra és infondre força (i ira) en els soldats per combatre. El seu nom significa 'Gran Reina' o 'Reina Espectral'. Morrigan també es pot traduir o trobar escrit com a Carrie o Carrigan.
Morrigan és la dea de la guerra i, per tant, de la mort. Però també representa la renovació: la mort que dona a llum una nova vida, l'amor i el desig sexual. La vida i la mort estan molt lligades en l'univers celta. Morrigan és donzella, mare i vídua.
Morrigan formava una tríada amb Badb i Macha, encara que en algunes fonts se la descriu com a deessa tripla, incloent-hi Bodbh i Macha com a altres manifestacions de Morrigan.
Morrigan pertany als Tuatha Dé Danann, els éssers màgics que van habitar Irlanda abans que els irlandesos actuals.
Un dels episodis més famosos d'aquesta deessa va ser el seu amor no correspost amb l'heroi Cú Chulainn, i el seu paper en la guerra de l'Ulster.

## Vegeu també

* Mitologia.
* Mitologia celta.

## Notes

* ↑ Diccionari de la Llengua Irlandesa (DIL), Compact Edition, Royal Irish Academy, 1990, pp. 467–468
* ↑ DIL p. 507.
* ↑ Aldhouse-Green, Miranda. The Celtic Myths: A Guide To The Ancient Gods And Legends. Nova York: Thames & Hudson, 2015, p. 125. ISBN 978-0-500-25209-3.

## Bibliografia

* Rosalind Clark, The Great Queens: Irish Goddesses from the Morrígan to Cathleen Ní Houlihan (Irish Literary Studies, Book 34)
* Barry Cunliffe, The Ancient Celts
* Miriam Robbins Dexter, Whence the Goddesses: A Source Book
* James MacKillop, Dictionary of Celtic Mythology
* Daithi O hOgain, Myth, Legend and Romance: An Encyclopedia of the Irish Folk Tradition Prentice Hall Press, (1991) : ISBN 0-13-275959-4
* Anne Ross, Pagan Celtic Britain: Studies in Iconography
* Anne Ross, "The Divine Hag of the Pagan Celts", in V. Newall (ed.), The Witch Figure.

## Enllaços externs

* War Goddess: the Morrígan and her Germano-Celtic Counterparts thesis by Angelique Gulermovich Epstein (ZIP format)
Temes de la mitologia celta :
Part de {{Mitologies europees}} :
Temes generals :
Mitologia irlandesa :
Mitologia escocesa :
Mitologia gal·lesa :
Mitologia bretona :
Vegeu també: Mitologia de les illes Hèbrides, {{Mitologia gal·lo-britònica}}, {{Mitologia gallega}}, {{Mitologia irlandesa (Ulster)}} i {{Llegenda del Rei Artús}} :
# Munar. Poder, corrupció, presó

Munar. Poder, corrupció, presó és una minisèrie de televisió mallorquina produïda per IB3 i amb la col·laboració de MOM Works. És una sèrie documental de quatre capítols basada en la figura de l'ex-política Maria Antònia Munar.
S'estrenà el 23 d'octubre de 2022 i narra la trajectòria política de qui va ser la batlessa més jove de l'Estat espanyol l'any 1979. Fou una de les persones més influents a Mallorca ocupant càrrecs de responsabilitat com la presidència del partit regionalista Unió Mallorquina, la batlia de Costitx, la presidència del Parlament de les Illes Balears i la presidència del Consell Insular de Mallorca entre d'altres.
A la minisèrie s'analitza el seu perfil i com va fent el seu lloc a la política mallorquina fins a arribar a condicionar la formació dels governs autonòmics actuant com a partit frontissa. També s'hi mostren el processos judicials als quals va ser sotmesa per la seva implicació en diverses causes. Contra tot pronòstic, Munar ingressà a la presó, marcant un abans i un després en el tractament dels casos d’anticorrupció a l'Estat espanyol.
Per poder dur a terme la producció, es va fer un treball d'investigació i documentació amb entrevistes a polítics, jutges, policies i més gent relacionada amb la seva persona.

## Referències

* ↑ «IB3 | «Munar», una minisèrie de quatre capítols sobre el poder, la corrupció i la presó». ib3.org, 28-10-2022. [Consulta: 19 novembre 2022].
* ↑ «IB3 estrena a l'octubre una sèrie documental sobre Maria Antònia Munar». dBalears.cat, 29-09-2022. [Consulta: 19 novembre 2022].

## Enllaços externs

* Munar. Poder, corrupció, presó a IB3
# Munchhausen

Munchhausen (en alsacià Minikhause) és un municipi francès, situat a la regió del Gran Est, al departament del Baix Rin. L'any 1999 tenia 692 habitants.
Forma part del cantó de Wissembourg, del districte de Haguenau-Wissembourg i de la Comunitat de comunes de la Plana del Rin

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 578 | 599 | 661 | 651 | 651 | 692 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1980-1995 | Gilles Meyer | |
| 1995- | Richard Stoltz | UMP |
# Munaci Flac

Munaci Flac (en llatí Munatius Flaccus) era un militar de l'exèrcit romà, un dels conspiradors contra Quint Cassi Longí, pretor de la Hispània Ulterior l'any 48 aC. Va començar l'atac matant a un dels lictors i ferint al legat Quint Cassi. Com els altres membres de la conspiració, no era romà sinó italià.

## Referències

* ↑ Flaccus, Munatius a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 156
# Museu dels Raiers

«Museu dels Raiers» té aquests significats:
* Museu dels Raiers de Coll de Nargó (Alt Urgell)
* Museu dels Raiers del Pont de Claverol (Pallars Jussà)
# Museu dels Sukuma

El Museu dels Sukuma està situat a Mwanza, Tanzània. Va ser dissenyat el 1968 i està dedicat a la preservació i exposició d'objectes relacionats amb la cultura Sukuma.
El museu i centre cultural dels Sukuma proporciona un punt focal artístic, espiritual, intel·lectual i comunitari per la cultura Sukuma, celebrant-ne i promovent-ne la creativitat tant tradicional com contemporània.

## Referències

* ↑ ; Bessire, Amy«Profile and Mission Statement of the Sukuma Museum». [Consulta: 22 novembre 2017].
* ↑ Bessire, Mark H.C. «History, context and identity at the Sukuma Museum». Museum International, 49, 3, 1997, pàg. 53–58. DOI: 10.1111/1468-0033.00108.
* ↑ Profile and Mission Statement of the Sukuma Museum

## Enllaços externs

* Web del Sukuma Museum
# Serena Vergano

Serena Vergano nascuda Adalgisa Serena Maggiora Vergano (Milà, 25 d'agost de 1943) és una actriu italiana. Va ser la musa de l'Escola de Barcelona i va actuar en moltes de les pel·lícules d'aquest moviment. Va estar casada amb l'arquitecte català Ricard Bofill i Leví.

## Carrera

Filla del director Aldo Vergano, va estudiar art dramàtic a Roma i va començar la seva carrera com a actriu a la pel·lícula I dolci Inganni d'Alberto Lattuada (1960). Després de treballar a mitja dotzena de pel·lícules italianes com Il brigante (1961) de Renato Castellani i Cronaca familiare (1962) de Valerio Zurlini, va anar a Espanya a rodar El comte Sandorf (1963), una coproducció italo-espanyola dirigida per Georges Lampin, i va decidir establir-se a Espanya. Va ser la musa de l'Escola de Barcelona i va actuar en moltes de les pel·lícules d'aquest moviment com Brillante porvenir (1963), de Vicente Aranda, Noche de vino tinto (1966) de José Maria Nunes, Una historia de amor (1966) i Historia de una chica sola (1969) ambdues de Jordi Grau i Solà; Dante no es unicamente severo 1967 de Jacint Esteva i Joaquim Jordà; Cada vez que... estoy enamorada creo que es para siempre (1968) i Liberxina 90 (1970) de Carles Durà, Un hivern a Mallorca (1969) de Jaime Camino i Esquizo (1970) dirigida per Ricard Bofill. També va fer algunes pel·lícules a Madrid amb la veu doblada com Al ponerse el sol (1967), Digan lo que digan (1968), ambdues de Mario Camus, La Lola, dicen que no vive sola (1970) de Jaime de Armiñan i Carta de amor de un asesino (1972) de Francisco Regueiro. Casada amb l'arquitecte Ricard Bofill, es va retirar del cinema a mitjans del 1970 encara que va tornar amb petits papers esporàdics a El estranger-oh! de la calle Cruz del Sur (1985) de Jordi Grau i Solà i Blue Gin (1987) de Santiago Lapeira.
El maig de 2019 va tornar al teatre representant el monòleg Lèxic familiar al teatre Akadèmia sota la direcció de Guido Torlonia.

## Filmografia selecta

* I dolci Inganni (1960)
* Cronaca familiare (1962)
* El comte Sandorf (1963)
* Brillante porvenir (1963)
* Una historia de amor (1966)
* Digan lo que digan (1968) (amb Raphael)
* Un hivern a Mallorca (1969)
* Carta de amor de un asesino (1972)

## Premis

A la 12a edició dels Premis Sant Jordi de Cinematografia va rebre el premi a la millor interpretació espanyola.

## Referències

* Torres, Augusto, Diccionario Espasa Cine Español, Espasa Calpe, 1994, ISBN 84-239-9203-9

## Notes

* 1 2 3 4 Torres, Diccionario Espasa Cine Español, p. 161
* ↑ Serena Vergano al Diccionari del Cinema a Catalunya
* ↑ El regreso a Barcelona de la musa italiana Serena Vergano, El Periódico, 16 de maig de 2019
* ↑ Lèxic Familiar al Teatre Akadèmia
* ↑ Entregados los Premios San Jorge de Cinematografía, La Vanguardia, 26 d'abril de 1968
# Magdalena de Montclar

Magdalena de Montclar, (Montclar d'Urgell – Cervera, 1617) esposa de Salvador Cuberes, fou acusada de bruixeria, de malmetre collites, provocar la mort d'infants i tenir relacions sexuals amb el dimoni. Fou jutjada i condemnada pel Consell Municipal de Cervera a ser torturada i, després penjada pel coll a la forca fins a la seva mort el 1617.

## Referències

* ↑ «Els gegantons de Cervera». xribera.cat.
* ↑ «De l'última bruixa penjada a Cervera al referèndum». elpuntavui.cat.
# Rockport

* No s'ha de confondre amb Rock Port.
«Rockport» té aquests significats:
* Rockport (Califòrnia)
* Rockport (Illinois)
* Rockport (Indiana)
* Rockport (Kentucky)
* Rockport (Maine)
* Rockport (Massachusetts)
* Rockport (Texas)
* Rockport (Washington)
# Bisbe cua de ventall

El bisbe cua de ventall (Euplectes axillaris) és un ocell de la família dels ploceids (Ploceidae).

## Hàbitat i distribució

Habita pantans, praderies i vegetació de ribera, al sud de Mali, Níger, nord de Nigèria, sud-oest de Camerun, República del Congo, República Centreafricana, sud-oest, sud, est i nord-est de la República Democràtica del Congo, sud de Txad, Sudan del Sud, oest d'Etiòpia i sud-oest de Somàlia, Ruanda, Burundi, Uganda, Kenya, Tanzània, sud de Zàmbia, Malawi, sud d'Angola, extrem nord-est de Namíbia, nord de Botswana, nord-est de Zimbabwe, Moçambic i sud-est de Sud-àfrica.

## Referències

* ↑ «Bisbe cua de ventall». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/02/2022(català)
# Hyundai Tucson

El Hyundai Tucson és un vehicle tot camí del segment D produït pel fabricant sud-coreà Hyundai des de l'any 2004. El nom Tucson és el topònim anglès per a la ciutat de Tucson d'Arizona (Estats Units).
El Tucson és un cinc places amb carrosseria monobuc de cinc portes; té motor davanter transversal i tracció davantera o a les quatre rodes, en tots els casos sense reductora. Els principals rivals asiàtics del Tucson són: Nissan Patrol i Toyota Highlander.

## Primera generació (2004-2009)

El Tucson de primera generació es va posar a la venda l'any 2004. El seu xassís mono casc és el mateix del Kia Sorento i similar al del Hyundai Tuscani.
Els dos motors de gasolina són un quatre cilindres en línia de 2.0 litres de cilindrada i 140 CV de potència màxima, i un V6 de 2.7 litres i 175 CV, els dos atmosfèrics i amb quatre vàlvules per cilindre. El Dièsel és un quatre cilindres en línia de 2.0 litres i 113 o 140 CV, amb turbocompressor de geometria variable, injecció directa common-rail, intercooler i quatre vàlvules per cilindre.

## Segona generació (2009-Present)

La segona generació del Tucson es va presentar al públic en el Saló de l'Automòbil de Frankfurt de 2009. La seva denominació és Tucson ix a Corea del Sud i ix35 a Europa i Amèrica. El model es fabrica a Corea del Sud i la República Txeca. Els dos motors són un gasolina atmosfèric de quatre cilindres en línia, 2.0 litres i 166 CV, i un Dièsel de quatre cilindres en línia i 2.0 litres en variants de 136 o 184 CV. A finals del 2010 s'afegí un de gasolina de 1.6 litres i 140 CV i un Dièsel de 1.7 litres i 115 CV, els dos amb ralentí.

## Enllaços externs

* Club Hyundai ix35 - Punt de trobada pels propietaris de l'ix35 a Espanya
# Lidija Dimkovska

Lidija Dimkovska (macedoni: Лидија Димковска) (Skopje, 11 d'agost de 1971) és una poeta, novel·lista i traductora macedònia. Va néixer a Skopje i va estudiar literatura comparada a la Universitat de Skopje. Va procedir a obtenir un doctorat en literatura romanesa a la Universitat de Bucarest. Ha ensenyat llengua i literatura macedònies a la Universitat de Bucarest i literatura mundial a la Universitat de Nova Gorica a Eslovènia. Actualment viu a Ljubljana, on treballa com a escriptora i traductora autònoma de literatura romanesa i eslovena.
Dimkovska és editora de Blesok, la revista literària macedònia en línia. Ha guanyat diversos premis literaris entre els quals:
* el premi literari Hubert Burda per a joves poetes d'Europa de l'Est (2009)
* el premi internacional de poesia Tudor Arghezi a Romania (2012)
* el premi de la Unió d'Escriptors de Macedònia (2004 i 2012)
* Premi de literatura de la UE (2013)
* el Premi Europeu de Poesia Petru Krdu (2016)
La seva primera novel·la va ser Skrivena kamera (Скривена камера, 'Càmera oculta', 2004). Gràcies a ella, va guanyar el premi de la Unió d'Escriptors de Macedònia i va ser finalista per al premi Utrinski Vesnik a la millor novel·la de l'any. Skrivena Kamera s'ha traduït a l'eslovè, l'eslovac, el polonès, el búlgar i l'albanès. La seva segona novel·la Rezerven život (Резервен живот, 'Vida de recanvi', 2012) també va guanyar el premi de la Unió d'Escriptors de Macedònia, així com el Premi de Literatura de la Unió Europea.
Entre els seus poemaris trobem:
* Rožbi od istok (Рожби од исток, 'Descendents d'orient', 1992)
* Ognot na bukvite (Огнот на буквите, 'El foc de les lletres', 1994)
* Izgrizani nokti (Изгризани нокти, 'Ungles rosegades', 1998)
* Nobel protiv Nobel (Нобел против Нобел, 'Nobel contra Nobel', 2001)

## Referències

* 1 2 3 «Lidija Dimkovska — European Union Prize for Literature», 10-06-2016. Arxivat de l'original el 2016-06-10. [Consulta: 25 desembre 2022].
* ↑ «Lidija Dimkovska» (en anglès americà). Copper Canyon Press. [Consulta: 29 març 2022].
* ↑ «A Spare Life» (en anglès americà). Center for the Art of Translation | Two Lines Press. [Consulta: 29 març 2022].
* ↑ «Не стивнуваат позитивните критики во САД за "Резервен живот" на Лидија Димковска» (en macedoni). Сител Телевизија. [Consulta: 29 març 2022].
# Leptodactylus troglodytes

Leptodactylus troglodytes és una espècie de granota que viu al Brasil.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Arzabe, C. & Heyer, R. 2004. Leptodactylus troglodytes. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 16 de gener de 2008.
# Leptodactylus syphax

Leptodactylus syphax és una espècie de granota que viu a Bolívia, el Brasil i Paraguai.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Heyer, R., Reichle, S., Silvano, D. & Aquino, L. 2004. Leptodactylus syphax. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 16 de gener de 2008.
# Leptodactylus sabanensis

Leptodactylus sabanensis és una espècie de granota que viu a Veneçuela i, possiblement també, al Brasil i Guyana.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Señaris, C. & La Marca, E. 2004. Leptodactylus sabanensis. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 16 de gener de 2008.
# Leptodactylus silvanimbus

Leptodactylus silvanimbus és una espècie de granota que viu a Hondures.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Cruz, G. & Wilson, L.D. 2004. Leptodactylus silvanimbus. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 16 de gener de 2008.
# Leptodactylus tapiti

Leptodactylus tapiti és una espècie de granota que viu al Brasil.

## Referències

* Heyer, R., Silvano, D. & Colli, G. 2004. Leptodactylus tapiti. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 16 de gener de 2008.
# Lligament lateral extern

«Lligament lateral extern» té aquests significats:
* Lligament lateral extern del canell
* Lligament lateral extern del colze
* Lligament lateral extern del genoll
* Lligament lateral extern del turmell
# Linda McCartney

Lady Linda Louise McCartney (nom de naixement Linda Eastman; Nova York, 24 de setembre de 1941 - Tucson, Arizona, 17 d'abril de 1998) fou una música, compositora, activista pels drets dels animals i fotògrafa americana.
Fotògrafa professional de celebritats i músics contemporanis, la seva obra ha estat publicada en revistes de la indústria musical. Les seves fotografies també es van publicar al llibre Linda McCartney's Sixties: Portrait of an Era el 1992.
L'any 1969 va casar-se amb Paul McCartney, baixista dels Beatles, i l'any 1971 formen conjuntament la banda Wings, en què ella tocava com a teclista, que van mantenir activa fins a 1981.
Linda McCartney va escriure també llibres de cuina vegetariana i va fundar la Linda McCartney's Foods Company, una companyia de cuina vegetariana amb molt èxit als Estats Units i al Regne Unit.
El 1995 se li detectà un càncer de mama, que es va acabar estenent al fetge, i va morir d'aquesta malaltia el 17 d'abril de 1998, als 56 anys.

## Referències

* 1 2 «Linda McCartney» (en anglès). McCartney Times. [Consulta: 19 abril 2020].
* ↑ McCartney, Linda. Linda McCartney's Sixties: Portrait of an Era. Bullfinch Press. 1992.
* ↑ http://www.lindamccartneyfoods.co.uk
* ↑ Saffian, Sarah «Untimely deaths haunt extended Beatles family». US Weekly, 17-12-2001, p. 37.
# Linux Journal

Linux Journal (LJ) és una revista tecnològica mensual nord-americana publicada originalment per Specialized System Consultants, Inc. (SSC) a Seattle, Washington des de 1994. El desembre de 2006 l'editor va canviar a Belltown Media, Inc. a Houston, Texas. Des del 2017, l'editor era Linux Journal, LLC. situat a Denver, Colorado. La revista es va centrar específicament en Linux, permetent que el contingut sigui una font d'informació altament especialitzada per als entusiastes del codi obert. La revista es va publicar des de març de 1994 fins a agost de 2019, durant 25 anys, abans de ser comprada per Slashdot Media el 2020.

## Història

Linux Journal va ser la primera revista que es va publicar sobre el nucli Linux i els sistemes operatius basats en ell. Va ser establert el 1994. El primer número va ser publicat el març de 1994 per Phil Hughes i Bob Young, que després van cofundar Red Hat, i va incloure una entrevista amb el creador de Linux Linus Torvalds.
L'última edició impresa de la publicació va ser l'agost de 2011, número 208. A partir del número 209 de setembre de 2011, la revista va passar a publicar-se mensualment en formats només digitals, incloent diverses plataformes d'escriptori, mòbils i e-pub. A principis de juliol de 2014 es va revelar que el programa XKeyscore de la NSA es va dirigir als lectors de Linux Journal com a part d'orientar persones interessades en la distribució de Linux Tails.
L'1 de desembre de 2017, Linux Journal va anunciar que deixaria de publicar-se per quedar-se sense fons, haver-se endeutat i no poder pagar els empleats durant mesos. Tanmateix, l'1 de gener de 2018, va anunciar que va ser rescatat per Private Internet Access / London Trust Media —que comparteix valors similars— i que la revista té previst créixer: Segons l'editor en cap Doc Searls : " Linux Journal hauria de ser per a Linux el que National Geographic és per a la geografia i The New Yorker és per a Nova York, és a dir, molt més del que només suggereix el títol". El 7 d'agost de 2019, el Journal va anunciar que tancaria i deixaria marxar tot el personal.
El 22 de setembre de 2020, Linux Journal va reprendre l'activitat sota la nova direcció de Slashdot Group.

## Referències

* ↑ Hlubik Schell, Bernadette. The Internet and Society: A Reference Handbook (en anglès). ABC-CLIO, 2007, p. 257. ISBN 978-1-59884-031-5.
* ↑ Hlubik Schell, Bernadette. The Internet and Society: A Reference Handbook (en anglès). ABC-CLIO, 2007, p. 257. ISBN 978-1-59884-031-5.
* ↑ Gallagher, Sean. «The NSA thinks Linux Journal is an "extremist forum"?» (en anglès). Ars Technica, 03-07-2014. [Consulta: 9 juny 2016].
* ↑ Fairchild, Carlie. «Linux Journal Ceases Publication» (en anglès). Linux Journal, 1 December 2017. [Consulta: 3 desembre 2017].
* ↑ Fairchild, Carlie. «Happy New Year- Welcome to Linux Journal 2.0!» (en anglès). Linux Journal, 01-01-2018. [Consulta: 2 gener 2018].
* ↑ Searls, Doc. «Worth Saving» (en anglès). Linux Journal, 04-02-2018. [Consulta: 13 febrer 2018].
# Llista de Creus de Sant Jordi/2023
#### Persones

Informació actualitzada per un bot. Els canvis manuals es perdran quan s'actualitzi!
| Persona | Wikidata | Descripció | Ocupació |
| Julieta Serrano i Romero | Q435308 | actriu catalana | actor actor de teatre actor de cinema |
| Francesc Buscató i Durlan | Q2319582 | Jugador de bàsquet català | entrenador de bàsquet entrenador jugador de bàsquet |
| Agustí Villaronga i Riutort | Q2624598 | cineasta mallorquí | actor de cinema director de cinema guionista |
| Jaume Sisa i Mestres | Q3110913 | Músic català | cantautor músic |
| Joan-Pere Viladecans | Q5692084 | pintor català | pintor dissenyador |
| Antoni Miró | Q11905895 | pintor valencià | pintor escultor |
| Dolors Bramon i Planes | Q11917592 | filòloga catalana | filòleg professor d'universitat escriptor assagista historiador |
| Zoraida Burgos i Matheu | Q20102300 | artista i bibliotecària catalana | bibliotecari escriptor poeta |
| Jordi Cuixart i Navarro | Q21530373 | empresari i activista català, ex-president d'Òmnium Cultural | empresari activista |
| Xavier Nieto Prieto | Q55995362 | arqueòleg | arqueòleg |
| Custodia Moreno Rivero | Q61360526 | infermera, activista i líder veïnal barcelonina | activista social infermer |
| Antoni Gelonch Viladegut | Q93415662 | Advocat i escriptor | mecenes escriptor divulgador cultural |
| Miquel Morera i Darbra | Q110971663 | excombatent i escultor català | combatent escultor |
| Ignasi Garcia Clavel | Q114736600 | polític català | educador filòleg polític |
| Vicki Bernadet i Rius | Q117404910 | activista catalana contra el maltractament infantil | activista |
| Joana Costa Benaiges | Q117844204 | armadora i remendadora catalana | armador pescador |
| Edelmira Domènech i Llaberia | Q117845991 | metgessa i psiquiatre | metge psicòleg |
| Bombo Ndir Fall | Q117846004 | integradora social | professor activista cultural |
| Maria del Carme Valls i Farrà | Q117846014 | cantant, directora de cant coral i professora de música | cantant |
| Josefina Vilajosana Carné | Q117846017 | ceramista catalana | ceramista |

#### Entitats

Informació actualitzada per un bot. Els canvis manuals es perdran quan s'actualitzi!
| Entitat | Wikidata | Descripció |
| Festival Sónar | Q1513769 | festival de música |
| Sopa de Cabra | Q3752591 | grup de música català |
| Casino del Centre | Q11912946 | entitat cultural i edifici de l'Hospitalet |
| Casino Recreatiu i Instructiu d'Amposta | Q21666954 | edifici modernista d'Amposta |
| L'Estaquirot | Q111381096 | companyia teatral |
| Associació Cultural dels Raiers de la Ribera del Segre | Q117845841 | |
| Federació de Cooperatives Agràries de Catalunya | Q117845920 | federació de cooperatives catalana |
| Fundació Privada Vozes | Q117845939 | |
| Fundació Tot Raval | Q117845948 | fundació del Raval |
| Societat Coral El Progrés | Q117845961 | |
# Llista de monuments de l'Avairon

Llista de monuments de l'Avairon (Migdia-Pirineus) registrats com a monuments històrics, bé catalogats d'interès nacional (classé) o bé inventariats d'interès regional (inscrit).
A data 31 de desembre de 2009, l'Avairon tenia 375 monuments històrics, dels quals 152 són catalogats i 223 inventariats.
La llista es divideix per districtes:
* Llista de monuments del districte de Millau
* Llista de monuments del districte de Rodés
* Llista de monuments del districte de Vilafranca de Roergue

## Referències

* ↑ Base Arquitectura Mérimée
* ↑ «Patrimoine et architecture: Chiffres clés 2011» (en francès). Ministère de la Culture et de la Communication. [Consulta: 18 juliol 2011].

## Enllaços externs

* Inventaire général Région Midi-Pyrénées