OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Collada del Bony Blanc

La Collada del Bony Blanc és un coll que es troba en el terme municipal de la Vall de Boí, a la comarca de l'Alta Ribagorça, i dins del Parc Nacional d'Aigüestortes i Estany de Sant Maurici.
El coll està situat a 2.625,5 metres d'altitud, entre el Bony Blanc al nord i el Bony Negre al sud-sud-est, comunica Montanyó de Llacs (E) i Cometes de Casesnoves (O).

## Rutes

* Pel vessant de Montanyó de Llacs la ruta surt des del Planell de Sant Esperit resseguint la riba esquerra del Barranc de Llacs. Al trobar el punt on desaigua la Canal Seca, se segueix per la canal oest-sud-oest fins a la collada.
* Pel vessant de Casesnoves es parteix dels Pletius de Casesnoves, als que es poden arribar des de la Portella Negra seguint rumb a l'est o des de l'extrem occidental de l'Estany de Llebreta seguit direcció oest-sud-oest. Des dels pletius es continua direcció est-sud-est, per les Cometes de Casesnoves, i després es va a buscar la collada cap a l'est.

## Referències

* ↑ Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya
* ↑ Editorial Alpina. Carros de Foc [mapa], 1:25.000, L. Cartografia de Servicio Geográfico del Ejército. (2007)

## Bibliografia

* Editorial Alpina. Vall de Boí [mapa], Primera edició, 1:25.000, L. Cartografia de Servicio Geográfico del Ejército. (febrer 2001)
* Editorial Alpina. Carros de Foc [mapa], 1:25.000, L. Cartografia de Servicio Geográfico del Ejército. (2007)
* Institut Cartogràfic de Catalunya. Parc Nacional d'Aigües Tortes i Estany de Sant Maurici [mapa], Segona edició, 1:25.000. (abril 1998)
# Udúbids

Els udúbids (Udubidae) formen una família d'aranyes araneomorfes. La majoria de les seves espècies estaven ubicats dins la família dels zorocràtids (Zorocratidae), però el 2015 es va proposar un canvi taxonòmic i aquest grup tingués el nivell de família.

## Filogènia

Un estudi que investigà les relacions filogenètiques dels licosoïdeus (Lycosoidea) van concloure que calia separar els gèneres anteriorment situats dins la família dels zorocràtids (Zorocratidae) en dos grups. El grup més gran estava format pel tàxon germà dels grate-shaped tapetum clada o "clade tapetum en forma de graella" (vegeu el cladograma de més avall). El gènere Zorocrates es va agrupar amb Zoropsis dins aquest clade. Alguns estudis més primerencs també havien posat en dubte el monofiletisme dels Zorocratidae. El 2003, un estudi havia observat que Raecius, Uduba, i Zorodictyna formaven un clade una mica separada de Zorocrates. Un 2014 estudi incloent-hi Zorocrates i Raecius no va trobar que van agrupar junts.
Moure un gènere a una família diferent va significar que calia un nou nom de família per agrupar la resta d'espècies. Griswold i Polotow van proposar "Udubidae", agafant com a referent el gènere Uduba. El novembre de 2015, el World Spider Catalog acceptada aquesta nova família. A continuació es mostra un resum de la filogènia:
| clade RTA | basal groups Dionycha clade calamistre oval Udubidae (including Raecius, Uduba & Zorodictyna) clade tapetum en forma de graella Zoropsidae (inclou Zorocrates) Lycosoidea |
(Els gèneres amb marques ombrejades abans formaven part dels Zorocratidae.)

## Gèneres

L'11 de novembre de 2015 el World Spider Catalog acceptava els següents gèneres:
* Campostichomma Karsch, 1892 – Sri Lanka - 1 espècie
* Raecius Simon, 1892 – Àfrica (des de Camerun fins a Etiòpia) - 6 espècies
* Uduba Simon, 1880 – Madagascar - 3 espècies
* Zorodictyna Strand, 1907 – Madagascar - 2 espècies

## Referències

* 1 2 3 «Family: Udubidae Griswold & Polotow, 2015». World Spider Catalog. [Consulta: 6 novembre 2015].
* ↑ (anglès) Referència World Spider Catalog : Udubidae +base de dades . Accés el 23 de gener de 2019
* 1 2 3 Polotow, Daniele; Carmichael, Anthea; Griswold, Charles E. «Total evidence analysis of the phylogenetic relationships of Lycosoidea spiders (Araneae, Entelegynae)». Invertebrate Systematics, 29, 2, 2015, p. 124–163. DOI: 10.1071/IS14041.
* ↑ Davila, Diana Silva «Higher-level relationships of the spider family Ctenidae (Araneae, Ctenoidea)». Bulletin of the American Museum of Natural History, 274, 2003 [Consulta: 17 octubre 2015].
* ↑ Ramírez, M. «The morphology and phylogeny of Dionychan spiders (Araneae: Araneomorphae)», 2014. [Consulta: 31 octubre 2015]., p. 289
# Acrossocheilus hemispinus

Acrossocheilus hemispinus és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 20 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a la Xina.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Hwang, H.C., I.Y. Chen i P.C. Yueh, 1988. The freshwater fishes of China in colored illustrations. Vol. 2 Shanghai Sciences and Technology Press, Shanghai, Xina. 201 p.

## Bibliografia

* Chen, X., J.-H. Pan, Z. Liu i D. Liang, 1991. Barbinae. p. 136-167. A J.-H. Pan, L. Zhong, C.-Y. Zheng, H.-L. Wu i J.-H. Liu (eds.) The freshwater fishes of Guangdong Province. Guangdong Science and Technology Press, Guangzhou. 589 p.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4. .
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* McAllister, D. E. A working list of fishes of the world (en anglès). Museu Nacional de Ciències Naturals, 1987.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Nichols, J. T. 1925. Some Chinese fresh-water fishes. X.--Subgenera of bagrin catfishes. XI.--Certain apparently undescribed carps from Fukien. XII.--A small goby from the central Yangtze. XIII.--A new minnow referred to Leucogobio. XIV.--Two apparently undescribed fishes from Yunnan. Am. Mus. Novit. Núm. 185: 1-7.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Bomba de rebot

Les bombes de rebot (en anglès bouncing bombs ) van ser una classe de bombes dissenyades durant la Segona Guerra Mundial per l'enginyer anglès Barnes Wallis per a rebotar sobre la superfície de l'aigua, la qual cosa permetia d' assolir objectius marítims protegits per defenses antitorpede. Una versió modificada es va utilitzar en el raid aeri contra les instal·lacions industrials de la vall del Ruhr el maig de 1943 per a destruir les preses de la vall, cosa impossible per mitjans convencionals a causa de l'efecte amortidor de l'aigua i per la grandària de les estructures.
En el seu disseny final, les bombes de rebot tenien forma cilíndrica; abans del seu llançament, un motor les feia girar sobre el seu eix longitudinal perquè en picar contra l'aigua, rebotessin esquivant les xarxes antitorpede. Arribant a l'objectiu, s'enfonsaven, i gràcies a un sistema d'espoleta hidroestàtica esclataven a la base del blanc.

## Vegeu també

* Torpede

## Referències

* ↑ Flower (2002), p.10–19
* ↑ Sweetman, John. (2002), "Barnes Wallis's other bouncing bomb Part 1: Operation Tirpitz and the German dams Arxivat 2008-12-06 a Wayback Machine.", a RAF Air Power Review, 5 (2), estiu 2002, p. 51

## Bibliografia

* Flower, Stephen. (2002). A Hell Of A Bomb. Tempus. ISBN 0-7524-2386-X
* Sweetman, John. (2002), "Barnes Wallis's other bouncing bomb Part 1: Operation Tirpitz and the German dams Arxivat 2008-12-06 a Wayback Machine.", a RAF Air Power Review, 5 (2), estiu 2002 (p. 104–21)
# Bonafós

Bonafós fou un trobador o, més probablement, un joglar del segle xiii. Era originari de l'Alvèrnia, de Velai, el Gavaldà o el Vivarès.
Es diu d'ell que era originari d'Orlhac. Sembla ser, a més, que no apreciava els seus habitants ni la gent l'Orlhac li tenia tampoc gaire simpatia, tal com es pot veure en un partiment que va compartir amb Cavaire.

## Partiment amb Cavaire

(99.1 = 111.1) [Cavaire]
Bonafos, yeu vos envit
e fatz vos un partimen
qu'aiatz domn'ab cors complit,
bell'e bon' et avinen,
o a tot vostre talen
detz borzes d'arsselhs qu'estan
a Orlac al vostre dan.
Ara parra, N Bonafos.
s'etz plus mals que amoros.
[Bonafós]
Cavaire, leu ai chauzit
e respondrai vos breumen:
mais am vilan deschauzit
quan l'atene si mantenen
que la belh'en cuy m'entren.
E dic vos, quossi que ss'an,
s'ieu.n tene detz a mon talan
huelhs n'auray e.ls companhos
o semblaran del pe vos.
[Cavaire]
En Rossinier deschauzit,
cobe, paubre, mal-dizen,
pretz avetz mes en oblit
e la dona avinen,
per dire deschauzimen
del onrat poble prezan
d'Aorlac, que.us volon tan
que, si.n fosson poderos,
vos agratz nom Malafos!
[Bonafós]
Ben aia selh que.us ferit,
Cavaire, del ferramen
que tan gen vos meschauzit
qu'anc pueys non anetz corren!
Merce.y fetz e chauzimen,
que romieus, so.n van comtan,
anavatz estrangolan;
e selh que vay ab lairos
tanh l'en aitals guazardos.
[Cavaire]
Vielh rossi, vairatz truan,
com a lop vos van cridan
ylh d'Aorlac, e membre vos
tot jorn vostras tracios.
[Bonafós]
Per aquo n'anatz e clopchan,
Cavair' e non. sabetz tan,
e.us n'es pus breus lo talos
quar doretz motz adiros.

## Referències

* ↑ ^ Trobar, Bonafos (PC 99), tempestsolutions.com. URL consultat en 2013.
* ↑ Una explicació sobre la numeració de la poesia trobadoresca d'acord amb el repertori de Pillet i Carstens es troba a l'article Alfred Pillet.
* ↑ Harvey, Ruth; Paterson, Linda M; Radaelli, Anna; Franchi, Claudio; Meliga; Walter. The Troubadour Tensos and Partimens: A Critical Edition. 3. Cambridge: Gallica, 2010. ISBN 978-1-84384-197-5..

## Vegeu també

* Llista de trobadors

## Bibliografia

* Rosa María Medina Granda, "Cavaire ~ Bonafos Bonafos, yeu vos envit (BdT 111.1 = 99.1)", Lecturae tropatorum 8, 2015

## Enllaços externs

* http://troubadours.byu.edu/PC/PC-099/99%20-%20Bonafos.htm
# Brauet i Companyia

Brauet i Companyia va ser una empresa fundada a Cuba per diversos catalans originaris de Sitges.
El 1865 es constituí la nova empresa, filla de la societat "Brauet y Farran", dels sitgetans emigrats Cristòfol Brauet i Soler (1828-1905) i Josep Farran i Llopart (1831-1902). Posteriorment s'hi incorporaren altres socis, procedents també de Sitges, com Artur i Bartomeu Misàs i Rosés, Rafael Llopart i Ferret, Rafael Blay i Segura i Bonaventura Blay i Milà. Els dos darrers n'arribarien a ser socis gerents i socis comanditaris, cadascú en una època.
La societat es dedicà a la banca i a altres activitats comercials, i va ser especialment activa a l'aleshores província cubana d'Oriente. Tingué una sucursal a l'Havana. Es dissolgué el 1910, quan va ser substituïda per "Marimon, Bosch i Cía".

## Notes

* ↑ Posteriorment, en la reforma administrativa del 1976, la província cubana d'Oriente va ser dividida en les noves províncies de Las Tunas, Granma, Holguín, Santiago de Cuba i Guantánamo

## Bibliografia

* Roland Sierra i Farreras Diccionari biogràfic de sitgetans Sitges. Ajuntament de Sitges, 1998
* Albert Manent, director Diccionari dels catalans d'Amèrica Barcelona: Comissió Amèrica i Catalunya 1992 Generalitat de Catalunya, 1992

## Enllaços externs

* Arxiu de la companyia, conservat al Centro Provincial de Patrimonio Cultural de Guantánamo Arxivat 2008-06-01 a Wayback Machine. (castellà)
# Budaliera

Budeliere (en francès Budelière) és una comuna (municipi) de França, a la regió de la Nova Aquitània, departament de la Cruesa.
La seva població al cens de 1999 era de 755 habitants. Està integrada a la Communauté de communes d'Évaux-les-Bains et de Chambon-sur-Voueize.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 689 | 623 | 715 | 756 | 755 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Jacques Constantin | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. a lemosin.net.
# Budapest Grand Prix 2012

El Torneig de Budapest 2012, oficialment conegut com a Budapest Grand Prix 2012, és un esdeveniment de tennis femení sobre terra batuda que pertany als International tournaments de la WTA. La 17a edició del torneig es va celebrar entre el 30 d'abril i el 5 de maig de 2012 al Romai Tennis Academy de Budapest, Hongria.
La tennista italiana Sara Errani va aconseguir el tercer títol de l'any, tots tres sobre terra batuda i aconseguits consecutivament, establint una ratxa de 15 victòries consecutives sobre aquesta superfície.

## Quadre individual femení

| 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final |
| 1 | S. Errani | 6 | 1 | 6 |
| Q | M. Czink | 4 | 6 | 1 | 1 | S. Errani | 6 | 6 | |
| | L. Tsurenko | 7 | 5 | 4 | | A. Brianti | 4 | 0 | |
| | A. Brianti | 5 | 7 | 6 | | | | | | 1 | S. Errani | 6 | 6 |
| | A. Tatishvili | 6 | 6 | | | | | | | | A. Tatishvili | 2 | 1 |
| WC | V. Lukács | 1 | 2 | | | A. Tatishvili | 5 | 7 | 6 | | | | |
| | A. Cadanțu | 7 | 0 | 0 | | A. Wozniak | 7 | 6$^4$ | 4 | | | | |
| | A. Wozniak | 6² | 6 | 6 | | | | | | | | | | 1 | S. Errani | 7 | 6 |
| 5 | M. Erakovic | 6 | | | | | | | | | | | | | I. Vesninà | 5 | 4 |
| Q | A. Amanmuradova | 0 | r | | 5 | M. Erakovic | 6 | 1 | 6 | | | | |
| | B. Záhlavová-Strýcová | 6 | 6 | | | B. Záhlavová-Strýcová | 2 | 6 | 4 | | | | |
| 4 | K. Zakopalová | 3 | 3 | | | | | | | 5 | M. Erakovic | 2 | 4 |
| 6 | P. Martić | 6 | 6 | | | | | | | | I. Vesninà | 6 | 6 |
| | S-w. Hsieh | 4 | 1 | | 6 | P. Martić | 3 | 2 | | | | | |
| | I. Vesninà | 6 | 6 | | | I. Vesninà | 6 | 6 | |
| 2 | K. Pervak | 2 | 3 | | | | | | |

## Quadre dobles femenins

| Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final |
| 1 | Natalie Grandin Vladimíra Uhlířová | 1 | 2 | |
| | Eva Birnerová Michaëlla Krajicek | 6 | 6 | | Eva Birnerová Michaëlla Krajicek | 6 | 6 | |
| 4 | Chan Hao-ching Rika Fujiwara | 4 | 6 | [6] | Irina-Camelia Begu Mandy Minella | 0 | 3 | |
| | Irina-Camelia Begu Mandy Minella | 6 | 3 | [10] | | | | | Eva Birnerová Michaëlla Krajicek | 4 | 2 |
| | Līga Dekmeijere Maria Kondratieva | 6 | 0 | [3] | | | | | Janette Husárová Magdaléna Rybáriková | 6 | 6 |
| | Katalin Marosi Anna Tatishvili | 4 | 6 | [10] | Katalin Marosi Anna Tatishvili | 6$^3$ | 6 | [6] |
| | Janette Husárová Magdaléna Rybáriková | 3 | | | Janette Husárová Magdaléna Rybáriková | 7 | 2 | [10] |
| 2 | Marina Erakovic Ielena Vesninà | 4 | r | | | | | |
Budapest :
1993
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2016
2017
2018
2019
2021
2022
2023
2024 :
Sony Ericsson WTA Tour 2012
< 2011
2013 > :
WTA Tour Championships, Istanbul  · WTA Tournament of Champions, Sofia :
# Ca l'Andreu (Sant Pere Pescador)

Ca l'Andreu és una obra del municipi de Sant Pere Pescador (Alt Empordà) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Situada dins del nucli urbà de la població de Sant Pere Pescador, a poca distància al sud de l'antic nucli fortificat de la vila.
Edifici entre mitgeres de planta rectangular, format per tres crugies. Està distribuït en planta baixa i dos pisos, amb la coberta plana adaptada com a terrat. A la part posterior presenta un altell d'una planta més d'alçada, amb la coberta a dues aigües de teula. Majoritàriament, les obertures de l'edifici són rectangulars, amb l'emmarcament d'obra. A la planta baixa hi ha dos antics portals d'arc rebaixat bastits amb maons, actualment transformats en finestres. Un d'ells està datat amb l'any 1907. Al primer pis, un balcó corregut i dos finestrals de sortida, amb llosana de revoltons i barana de ferro treballada. Al costat, una finestra reformada amb vidre emmotllat, que també es repeteix a la segona planta, on hi ha dues obertures més. La façana està rematada amb una balustrada que delimita el terrat. El parament de la façana deixa veure l'obra de maó vista, tot i que la planta baixa està arrebossada i pintada amb tonalitats marrons.

## Història

Casa bastida l'any 1907, tal com ho testimonia la data pintada sobre els rajols ceràmics del primer pis.

## Referències

* 1 2 3 «Ca l'Andreu». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 26 agost 2014].
# Ca l'Andreu Fargas

Ca l'Andreu Fargas és un edifici modernista de Reus (Baix Camp) inclòs a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És un habitatge entre mitgeres estructurat en planta baixa i tres pisos superiors. Edifici força estret, busca la major entrada de llum i la utilització dels espais. Als baixos hi ha dues portes allindanades, totes dues de fusta, força senzilles. Al primer pis hi ha un balcó amb una barana de ferro forjat amb motius vegetals i d'altres de circulars. L'obertura és un gran arc de mig punt fet de maó parcialment cobert amb esgrafiats decorats amb garlandes de flors. Els pisos segon i tercer tenen tres obertures allindanades amb un balcó corregut ja més senzills, però que ajuden a la verticalitat de la casa. L'edifici està rematat per una cornisa motllurada. La solució compositiva de la façana és com la de la Casa Fornés, construïda vuit anys abans. Actualment està força deteriorada.

## Referències

* 1 2 March Barberà, Jordi. "Catàleg de l'arquitectura modernista de Reus". A: Arquitectura modernista a Reus. Reus: Pragma, 2003. Pàg. 147. ISBN 8493315125
* ↑ «Habitatge Raval de sant Pere, 29». Pat.mapa.
# Boscarla de les Cook

La boscarla de les Cook (Acrocephalus kerearako) és una espècie d'ocell de la família dels acrocefàlids (Acrocephalidae) que habita zones boscoses, arbustives i urbanes de Mitiaro i Mangaia, a les illes Cook.

## Referències

* ↑ «Boscarla de les Cook». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev 20/02/2021(català)
# Boscarla de Swinhoe

La boscarla de Swinhoe (Acrocephalus concinens) és una espècie d'ocell de la família dels acrocefàlids (Acrocephalidae) que habita praderies humides, matolls i conreus del nord de l'Afganistan i de l'Índia i centre de la Xina.

## Referències

* ↑ «Boscarla de Swinhoe». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev 20/02/2021(català)
# Cabdill dorsinegre

El cabdill dorsinegre (Poecilotriccus pulchellus) és un ocell de la família dels tirànids (Tyrannidae).

## Hàbitat i distribució

Habita la selva pluvial del sude-est del Perú

## Referències

* ↑ «Cabdill dorsinegre». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/10/2022(català)
# Brabant Való

El Brabant Való (francès Brabant wallon, való Roman Payis o Braibant Walon) és una província de Bèlgica que forma part de la regió de Valònia, creada el 1995 de la partició de la província bilingüe de Brabant.

## Municipis del Brabant Való

1. Beauvechain - Bevekom 2. Braine-l'Alleud - Eigenbrakel 3. Braine-le-Château - Kasteelbrakel 4. Chastre 5. Chaumont-Gistoux 6. Court-Saint-Étienne 7. Genappe - Genepiën 8. Grez-Doiceau - Graven 9. Hélécine - Heylissem 10. Incourt 11. Ittre - Itter 12. Jodoigne - Geldenaken 13. La Hulpe - Terhulpen 14. Lasne 15. Mont-Saint-Guibert 16. Nivelles - Nijvel 17. Orp-Jauche 18. Ottignies-Louvain-la-Neuve 19. Perwez - Perwijs 20. Ramillies 21. Rebecq - Roosbeek 22. Rixensart 23. Tubize - Tubeke 24. Villers-la-Ville 25. Walhain 26. Waterloo 27. Wavre - Waver

## Governadors

* 1995-2000 : Valmy Féaux
* 2000-2007 : Emmanuel Hendrickx
* 2007- : Marie-José Laloy, nomenat pel Govern való

## Referències

* ↑ «Brabant Való». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.

## Enllaços externs

* Brabant Való - Lloc web oficial
# CGI (desambiguació)

CGI té els següents significats:
* Catalonia Global Institute, think tank català
* Consell General Interinsular, òrgan històric preautonòmic precedent del Govern de les Illes Balears
* Grup CGI (de l'acrònim en anglès Consultants to Government and Industries), multinacional de les tecnologies de la informació i la comunicació amb seu al Canadà
* Imatge generada per ordinador (del seu nom en anglès Computer-Generated Imagery), imatge digital utilitzada en multimèdia
* Common Gateway Interface, protocol per als servidors web que permet executar programari al web
# Broomisaure

El broomisaure (Broomisaurus planiceps) és una espècie extinta de sinàpsid del clade dels gorgonops que visqué durant el Permià. Es tracta de l'única espècie del gènere Broomisaurus, descrit per Joleaud el 1920. Gebauer (2007) considerà Broomisaurus un nomen dubium indistingible com a tàxon distint de gorgonop, car es basava en restes fragmentàries. Un article publicat el 2015 sobre Eriphostoma concordà provisionalment amb l'opinió de Gebauer, però sense descartar la possibilitat que Broomisaurus fos un sinònim d'Eriphostoma.

## Referències

* ↑ Gebauer, E.V.I. «Phylogeny and evolution of the Gorgonopsia with a special reference to the skull and skeleton of GPIT/RE/7113 ('Aelurognathus?' parringtoni)» (en anglès) p. 1–316. Universitat de Tübingen, 2007.
* ↑ Christian F. Kammerer, Roger M. H. Smith, Michael O. Day i Bruce S. Rubidge (2015). «New information on the morphology and stratigraphic range of the mid-Permian gorgonopsian Eriphostoma microdon Broom, 1911». Papers in Palaeontology. DOI: 10.1002/spp2.1012 http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/spp2.1012/abstract
# Campionat de Catalunya per equips d'escacs ràpids

El Campionat de Catalunya per equips d'escacs ràpids és un torneig d'escacs per equips a ritme d'escacs ràpids de 3 minuts i 2 segons addicionals per jugada. L'esdeveniment és organitzat per la Federació Catalana d'Escacs i que actualment es juga dins dels actes de la Festa Catalana dels Escacs.

## Quadre d'honor

    AnyLlocCampióSubcampió 1991Diversos LocalsTerrassaVulcà 1992Diversos LocalsSitgesTerrassa 1993Diversos LocalsFoment MartinencBarcino 1994Diversos LocalsBarcinoFoment Martinenc 1995Diversos LocalsBarcinoTerrassa 1996Diversos LocalsBarcinoTerrassa 1997Diversos LocalsBarcinoSitges 1998Diversos LocalsTerrassaFoment Martinenc 1999Diversos LocalsTerrassaFoment Martinenc 2000Sant Esteve SesroviresFoment MartinencBarcelona-Vulcà 2001BarcelonaTerrassa-CirsaFoment Martinenc 2002SantpedorTerrassaTordera 2003MontcadaFoment MartinencUGA 2004IgualadaFoment MartinencTerrassa 2005SitgesFoment MartinencTerrassa 2006MolletMontcadaFoment Martinenc 2007EstartitMontcadaBarceloneta 2008TerrassaTerrassaBarberà del Vallès 2009SabadellSCC SabadellMontcada 2010CambrilsBarberà del VallèsSCC Sabadell 2011CornellàSCC SabadellUGA 2012PontsBarberàSCC Sabadell 2013Sant Adrià de BesòsMontcadaSCC Sabadell 2014CalafBarcelona-UGABarberà 2015Santa PauSCC SabadellMollet 2016Mollet del VallèsSCC SabadellMollet 2017SalouSCC SabadellMollet

## Referències

* ↑ «Aquest diumenge tindrà lloc el 27è. Campionat de Catalunya de partides ràpides per equips a Santa Pau». eldigitaldegirona.com. [Consulta: 19 octubre 2015].
* ↑ «Reglament Campionat de Catalunya de partides ràpides per equips». escacs.cat. [Consulta: 19 octubre 2015].
* ↑ «Campionat de Catalunya de Ràpides d'Equips 2008». chess-results.com. [Consulta: 19 octubre 2015].
* ↑ «Campionat de Catalunya d'Equips de Ràpides 2009». chess-results.com.
* ↑ «XXII Campionat de Catalunya de partides Ràpides per Equips». chess-results.com. [Consulta: 19 octubre 2015].
* ↑ «XXIII Campionat de Catalunya de partides Ràpides per Equips». chess-results.com. [Consulta: 19 octubre 2015].
* ↑ «XXIV Campionat de Catalunya de Ràpides per equips». chess-results.com.
* ↑ «XXIV Campionat de Catalunya de Ràpides per equips». chess-results.com. [Consulta: 19 octubre 2015].
* ↑ «XXVI Campionat de Catalunya de Ràpides per equips». chess-results.com. [Consulta: 19 octubre 2015].
* ↑ «Festa Catalana 2015 - Campionat de Catalunya de ràpides per equips». chess-results. [Consulta: 19 octubre 2015].
* ↑ «Festa Catalana dels Escacs a Santa Pau, SCC Sabadell Campió». escacs.cat. [Consulta: 19 octubre 2015].
* ↑ «Festa Catalana i Campionat de Catalunya de ràpides per equips». escacs.cat. [Consulta: 29 agost 2016].
* ↑ «28è. Campionat de Catalunya de partides ràpides per equips». http://chess-results.com.+[Consulta: 25 setembre 2016].
* ↑ «Festa Catalana dels escacs a Salou». escacs.cat. [Consulta: 26 setembre 2017].
* ↑ «Campionat de Catalunya de Blitz per Equips 2017». chess-results. [Consulta: 26 setembre 2017].

## Enllaços externs

* Historial Campionat de Catalunya de ràpides per equips