OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Llista d'alcaldes de Mülhausen

La Llista d'alcaldes de Mülhausen és coneguda gràcies a una gran llista exposada al Consell de l'Ajuntament, i que conté els noms i escuts de tots els burgmestres i alcaldes que foren caps de la República i després ajuntament de Mülhausen, des de 1349.

## Alcaldes de Mülhausen, de 1798 fins avui
### De la unió a França (1798) al període alemany

* Pierre Thierry (president de la municipalitat, 1798 - 1800)
* Michel Hofer (primer alcalde, 1800 - 1807)
* Antoine Spoerlin (1807 - 1811)
* Josué Koechlin (1811 - 1814)
* Jean-Henri Dollfus fils (1814 - 1815)
* Jean-Jacques Koechlin (1815)
* Mathieu Hofer (provisional, juny 1815 - juliol 1816)
* Alexandre Moll (1816 - 1819)
* Jean-Jacques Koechlin (1819 - 1821)
* Jean-Henri Dollfus fill (1821 - 1825)
* Armand Blanchard (1825 - 1830)
* Sébastien Spoerlin (juliol-setembre 1830)
* André Koechlin (1830 - 1832)
* André Baumgartner (abril-agost 1832)
* André Koechlin (1832 - 1843)
* Jean Georges Weiss (març-juliol 1843)
* Émile Dollfus (1843 - 1848)
* Émile Koechlin (1848 - 1852)
* Joseph Koechlin-Schlumberger (1852 - 1863)
* Jean Dollfus (1863 -1869)
* Henri Bock (1869 - 1870)
* Auguste Dujardin (president de la comissió municipal durant la guerra Franco-Prussiana, 1870-1871)
* Jean de Frédéric Schoen (1871 - 1872)
* Jean Mieg-Koechlin (1872 - 1887)

### Sota l'annexió

* Karl Hack (1887-1901)
* Josué Wick (1901-1902) - Demòcrata-socialista
* Émile Kayser (1902-1908)
* Auguste Klug (1908-1913) - Partit Catòlic i Centrista
* Alfred Wolff (1913-1914) - Partit Catòlic i Centrista
* Joseph Cossmann (1914-1918) - Partit Catòlic i Centrista

### Període d'entreguerres

* Alfred Wolff (1918-1919) (Commissió municipal provisional)
* Alfred Wolff (1919-1923) - Bloc Republicà
* Emile Rémy (1923-1925) - Bloc Republicà
* Auguste Wicky (1925-1940) - SFIO, primer alcalde socialiste de Mülhausen

### Durant l'ocupació del Tercer Reich

* Philippe Herbold (1940)
* Paul Maas (1940-1944)

### Després de la Segona Guerra Mundial

* Auguste Wicky (1944-1947) - SFIO
* Lucien Gander (1947-1953) - RPF
* Jean Wagner (1953-1956) - SFIO
* Émile Muller (1956-1981) - SFIO puis MDSF
* Joseph Klifa (1981-1989) – UDF-PSD
* Jean-Marie Bockel (1989 - 2010) - PS des de 2007 Esquerra Moderna
* Jean Rottner (2010-2017) - UMP, LR
* Michèle Lutz (2017-) - LR

## Font

* Louis Schoenhaupt, L'Hotel de Ville de Mulhouse, Mülhausen, 1892
* Ernest Meininger, Histoire de Mulhouse depuis ses origines jusqu'à nos jours, 1923
* Richard Wagner, La vie politique à Mulhouse de 1870 à nos jours, Mülhausen, 1976
# Liaoning Hongyun FC

El Liaoning Hongyun FC (xinès: 辽宁宏运, 遼寧宏運, Liáoníng Hóngyùn Zúqiú Jùlèbù) fou un club de futbol de la Xina a la ciutat de Shenyang, Liaoning.
Les seves arrels es situen a l'any 1953, quan formà part del North East China. El 1956 es separà formant el Liaoning Football Club. El club guanyà diversos cops el campionat xinès i un cop el campionat d'Àsia, la temporada 1989-90 derrotant el Nissan Yokohama a la final. El club fou propietat del Hongyun Group.
El 23 de maig de 2020 fou desqualificat per la federació xinesa a causa de l'endarreriment salarial que patia.
Evolució del nom:
* 1959-92: Liaoning
* 1993: Liaoning Dongyao
* 1994: Liaoning Far East
* 1995: Liaoning
* 1996: Liaoning Hangxing
* 1997: Liaoning Shuangxing
* 1998: Liaoning Tianrun
* 1999: Liaoning Fushun
* 2000-01: Liaoning Fushun Tegang
* 2002: Liaoning Bird
* 2003: Liaoning Zhongshun
* 2004: Liaoning Zhongyu (辽宁中誉)
* 2005-07: Liaoning FC
* 2008-20: Liaoning Hongyun (Whowin)

## Palmarès

* Lliga xinesa de futbol:
** 1987, 1988, 1990, 1991, 1992, 1993, 1978, 1985
* Copa xinesa de futbol:
** 1984, 1986
* Supercopa xinesa de futbol:
** 2000
* Segona Divisió de la Xina:
** 2009
* Lliga de Campions de l'AFC:
** 1990

## Referències

* ↑ «关于公布2016年中超联赛参赛俱乐部名单的通知». Chinese Football Association. Arxivat de l'original el 5 març 2018. [Consulta: 10 maig 2016].
* ↑ «Archived copy». Arxivat de l'original el 2018-05-15. [Consulta: 7 juliol 2017].
* ↑ «China - Liaoning Hongyun - Results, fixtures, tables, statistics - Futbol24». Arxivat de l'original el 2017-07-06. [Consulta: 7 juliol 2017].
* ↑ «China's first kings of Asia: Liaoning, 1990 – Wild East Football» (en anglès britànic), 14-04-2018. Arxivat de l'original el 2018-06-12. [Consulta: 9 juny 2018].
* ↑ «辽宁体院正式接管辽足 隋岩入主启动转让程序». sports.163.com, 04-08-2006. Arxivat de l'original el 2015-06-12. [Consulta: 2 juny 2015].
* ↑ «辽宁宏运足球俱乐部». hongyungroup.cn. Arxivat de l'original el 2015-06-12. [Consulta: 1r juny 2015].
* ↑ «关于取消相关职业足球俱乐部注册资格的通知-中国足球协会官方网站». Arxivat de l'original el 2020-09-19. [Consulta: 23 maig 2020].
* ↑ «China - List of Champions». rsssf.com. [Consulta: 16 desembre 2017].
* ↑ «China List of Cup Winners», 02-09-2015. Arxivat de l'original el 2022-08-19. [Consulta: 9 novembre 2015].
# Limnonectes palavanensis

Limnonectes palavanensis és una espècie de granota que viu a Brunei, Indonèsia, Malàisia i Filipines.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Diesmos, A., Alcala, A., Brown, R., Afuang, L., Gee, G., Inger, R., Stuebing, R., Das, I., Yambun, P. & Lakim, M. 2004. Limnonectes palavanensis. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 18 d'abril del 2008.
# Llera (Lladurs)

* Aquest article tracta sobre la masia de Lladurs, (Solsonès). Vegeu-ne altres significats a «Llera».
Llera és una masia situada al poble de Lladurs, al municipi del mateix nom, al Solsonès. És un monument protegit i inventariat dins el Patrimoni Arquitectònic Català

## Descripció

Masia de planta rectangular amb petites construccions adossades posteriorment, teulada a doble vessant i orientada nord-sud. Té planta baixa i dos pisos. Façana principal a la cara est, amb porta d'arc de mig punt i adovellada, on es veuen dos tipus de construcció diferents: la part dreta, amb la porta i parament de carreus irregulars i la part esquerra, també amb parament de carreus irregulars, però alternats amb restes d'opus spicatum, possiblement la part més antiga de la casa. En el punt d'unió dels dos tipus de construcció, es forma un semi angle obert. Hi ha obertures petites a les quatre cares de la casa, amb llindes de pedra picada i tallada.

## Notícies històriques

Pel tipus de construcció (opus spicatum), podem deduir que l'origen d'aquesta masia és medieval, construint posteriorment la nova edificació aprofitant parets de la primitiva. Ermengol III, comte d'Urgell, va cedir el "castell" de la Llena l'any 1050 amb la casa anomenada Villa de Febo a Joquetz Guillem.
La masia està documentada des de 997

## Referències

* 1 2 «Masia de la Llera». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 14 setembre 2014].
* ↑ Bach, Antoni. Masies del Solsonès. Consell Comarcal del Solsonès, abril 1995. D.L.: L-418/95.

## Enllaços externs

* Fototeca del Solsonès: Article referit a aquesta masia
# Llata d'espart

La Llata és un element utilitzat en l'elaboració d'objectes a partir de fibra d'espart.
Una Llata és una espècie de trena d'espart formada per més de tres malles, que pot anar de cinc a vint-i-una malles, totes elles amb un número imparell. Les trenes més habituals estan formades per cinc, tretze o quinze malles. La trena de malles s'anomena sola o aixereta (en castellà, soga, com al Carrer de Soguers de València). Les llates d'espart picat s'utilitzen per a sarrons, fer sola d'espardenya o reforçar vores de senalles. Les llates d'espart cru sols aprofiten per a lligar feixos, i les llates de més de cinc malles sempre es fan amb espart cru. La dificultat de l'elaboració i el temps invertit augmenta depenent de la quantitat de malles utilitzades en l'elaboració de la llata.

## Elaboració

Les llates s'elaboren a partir de malles d'espart lligades. Quan l'espart es consumeix en el trenament se n'afegeix més, però s'afegeix de manera paral·lela a la malla que fa d'element actiu. Depenent de la tradició de cada localitat, l'espart s'afegeix pels dos costats de la llata o només per un. Les puntes poden incloure's o excloure's de la llata depenent de la finalitat o tipus de faena a realitzar.
A les localitats amb tradició espartera, l'elaboració de la llata era reservada a les dones, mentre que a les localitats sense tradició era realitzada pel sarier. A Crevillent, les dones compraven la fibra d'espart per a fer llates, que alhora venien als mateixos esparters que els havien venut la fibra. A L'Horta, els sariers compraven espart a Hellín, que després comercialitzaven a localitats del Camp de Túria. En esta comarca, com a la Vall d'Albaida, les dones feien la llata i els hòmens la cosien allà mateix. Posteriorment, els esparters compraven les senalles inacabades, i finalitzaven la realització als tallers.

## Mesura

La mesura tradicional de la llata era en braces o mitges vares. Un altre sistema era vore quantes voltes pegava la llata dins de l'enroll. Cada localitat tenia un sistema per a mesurar un cap de llata.
| Mida del cap | Lloc |
| 40 vares | La Cuba |
| 42-36-11 vares | La Vall d'Albaida |
| 30 vares | Camp de Túria i l'Horta |
| 13 voltes | Crevillent |
| 5-10 voltes | Mutxamel |

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 Barber, Cabrera i Guardiola, 1997, p. 104.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 Barber, Cabrera i Guardiola, 1997, p. 105.

## Bibliografia

* Barber i Vallès, Antoni; Cabrera i González, María Rosario; Guardiola i Mora, Isamel. Sobre la cultura de l'espart al territori valencià. València: Fundació Bancaixa, 1997, p. 252. ISBN 84-88715-91-9.
# Lloc Ramsar

Un lloc Ramsar és un aiguamoll designat com d'importància internacional sota la Convenció de Ramsar, nom curt de la «Convenció sobre les zones húmides d'importància internacional i particularment com a hàbitats d'ocells aquàtics».
La convenció a ser conclosa a la ciutat iraniana de Ramsar, del qual pren el nom. s un tractat ambiental intergovernamental establert el 1971 per la UNESCO, que va entrar en vigor el 1975, amb les esmenes de 1982 i 1987. Procura la base per a l'acció nacional i cooperació internacional pel que fa a la conservació d'aiguamolls i altres zones húmides, així com de l'ús racional i sostenible dels seus recursos. La Convenció de Ramsar identifica aiguamolls d'importància internacional, especialment aquells que proporcionen hàbitat per a ocells aquàtics.
El 2021, hi havia 2.431 llocs Ramsar, que protegien 254,6 milions d'hectàrees, i hi participaven 172 països.

## Referències

* 1 2 «Convention relative aux zones humides d'importance internationale particulièrement comme habitats des oiseaux d'eau» (en francès). Ramsar Organisation, Data incorrecta. [Consulta: 14 octubre 2021].
* ↑ Ramsar.org homepage. Accessed 03.10.2016.
* ↑ «Ramsar Sites Information Service» (en anglès). Ramsar Organisation. [Consulta: 14 octubre 2021].
* ↑ «Contracting Parties to the Ramsar Convention» (en anglès), 10-10-2021. [Consulta: 13 octubre 2021].
# Llibertat negativa

Llibertat negativa és aquella que es defineix per la no-coacció externa a l'individu que desitgi realitzar un curs d'acció determinat, és a dir, l'individu A que pretén dur a terme una acció X és lliure si, i només si, no existeix un Y tal que impedeixi que A realitzi X. No ha de confondre's l'adjectiu negatiu en sentit pessimista, sinó estrictament en el sentit lògic relatiu a la negació. Aquest concepte definitori és predominant en la filosofia moral anglesa i americana, mentre que la filosofia continental europea ha tendit a donar trets positius a la llibertat.
La interpretació convencional acceptada de la llibertat negativa pertany a Isaiah Berlin, que defineix també el concepte de llibertat positiva, pensador liberal del segle xx, que defineix que l'ordre polític només ha de pretendre protegir els seus ciutadans i defensar les seves llibertats, procurant la igual llibertat, ja que la felicitat i la igualtat en altres àmbits són assumptes completament voluntaris i de responsabilitat individual.

## Referències

* Justo Sernaː Article sobre Isaiah Berlin
* Pàgina sobre Isaiah Berlin (anglès) Arxivat 2008-12-23 a Wayback Machine.
# Llengües hurro-urartianes

Les llengües hurro-urartianes són una família lingüística preindoeuropea extinta de l'antic Pròxim Orient. Inclou com a mínim dues llengües, l'hurrita i l'urartià, ambdós parlats a la zona de les muntanyes del Taure, i potser també el Subartu, que es parlava a la zona de la conca meridional del riu Tigris.
Hom sap molt poc d'aquestes llengües ergatives - aglutinants. L'únic que és segur és que no pertanyen ni a la família de les llengües llengües semítiques ni a la de les indoeuropees.
Alguns lingüistes com Ígor Diàkonov i Sergei Starostin han vist punts comuns entre les llengües hurro-urartianes i les llengües caucàsiques del nord-est i han proposat un grup més ample per agrupar a totes, les llengües alarodianes. La llengua actual que té més paraules comunes amb aquestes llengües mortes es troba en el grup de les llengües Nakh i del Daguestan, amb 169 rels de paraula.

## Vegeu també

* Llengües caucàsiques del nord-est
* Llengües alarodianes

## Referències

* ↑ Dʹi︠a︡konov, I. M.; Starostin, S.A.. Hurro-Urartian as an Eastern Caucasian language. München: R. Kitzinger, 1986. ISBN 3-920645-39-1.
* ↑ Ígor M. Diàkonov, Sergei A. Starostin. "Hurro-Urartian and East Caucasian Languages", Ancient Orient. Ethnocultural Relations. Moscou, 1988, pp. 164-207 http://starling.rinet.ru/Texts/hururt.pdf
# Llengües igbo

Les llengües igbo o igboides constitueixen una branca de la família de llengües Volta-Níger. Inclou l'ekpeye, l'ukwuani, i els idiomes igbo: ekpeye igbo: igbo adequades, ikwerre, ika, izii-ikwo-ezza-mgbo i ogba. Williamson i Blench conclouen que les llengües igbo (igbo i ekpeye) formen un "clúster de llenguatges" i mútuament intel·ligibles entre elles. Tanmateix, la intel·ligibilitat mútua és marginal, fins i tot entre els idiomesizii-ikwo-ezaa-mgbo.

## Notes

* ↑ Williamson, Kay; Roger M. Blench. African languages: an introduction. Cambridge University Press, 2000.
* ↑ http://www.sil.org/iso639-3/cr_files/2012-078.pdf
# Lliga neerlandesa de bàsquet

La Lliga neerlandesa de bàsquet és la màxima competició de basquetbol dels Països Baixos. És organitzada per la Federatie Eredivisie Basketballclubs.

## Historial

* 1946: DEP Amsterdam
* 1947: DEP Amsterdam
* 1948: APGS Amsterdam
* 1949: AMVJ Amsterdam
* 1950: DEP Amsterdam
* 1951: AMVJ Amsterdam
* 1952: DEP Amsterdam
* 1953: DEP Amsterdam
* 1954: DEP Amsterdam
* 1955: AMLV Amsterdam
* 1956: DEP Amsterdam
* 1957: Wolves Amsterdam
* 1958: DEP Amsterdam
* 1959: Blue Stars Amsterdam
* 1960: Wolves Amsterdam
* 1961: Wolves Amsterdam
* 1962: Landlust Amsterdam
* 1963: Landlust Amsterdam
* 1964: Wolves Amsterdam
* 1965: Wolves Amsterdam
* 1966: Herly Amsterdam
* 1967: SVE Utrecht
* 1968: Flamingo's Haarlem
* 1969: Punch Delft
* 1970: Stars Amsterdam
* 1971: Flamingo's Haarlem
* 1972: Flamingo's Haarlem
* 1973: BC Amsterdam
* 1974: Rotterdam BC
* 1975: Rotterdam BC
* 1976: BC Amsterdam
* 1977: BC Amsterdam
* 1978: BV Leiden
* 1979: BC Den Bosch
* 1980: BC Den Bosch
* 1981: BC Den Bosch
* 1982: Donar Groningen
* 1983: BC Den Bosch
* 1984: BC Den Bosch
* 1985: BC Den Bosch
* 1986: BC Den Bosch
* 1987: BC Den Bosch
* 1988: BC Den Bosch
* 1989: BC Den Helder
* 1990: BC Den Helder
* 1991: BC Den Helder
* 1992: BC Den Helder
* 1993: BC Den Bosch
* 1994: BS Weert
* 1995: BC Den Helder
* 1996: BC Den Bosch
* 1997: BC Den Bosch
* 1998: BC Den Bosch
* 1999: Astronauts Amsterdam
* 2000: Astronauts Amsterdam
* 2001: Astronauts Amsterdam
* 2002: Astronauts Amsterdam
* 2003: Towers Nimega
* 2004: Capitals Groningen
* 2005: Astronauts Amsterdam
* 2006: Towers Den Bosch
* 2007: Towers Den Bosch
* 2008: Amsterdam
* 2009: Amsterdam
* 2010: Flames Groningen
* 2011: ZZ Leiden
* 2012: Towers Den Bosch
* 2013: ZZ Leiden
* 2014: Flames Groningen

## Enllaços externs

* Dutch Basketball League
# Lliga montenegrina de bàsquet

La lliga montenegrina de bàsquet, anomenada també Prva A Liga, és la principal competició de basquetbol disputada a Montenegro. Es disputa des del 2006 després de la desaparició de la Lliga serbo-montenegrina de bàsquet.

## Historial

| Any | Guanyador | Sèrie | Finalista |
| 2006–07 | Budućnost | 3–0 | Lovćen |
| 2007–08 | Budućnost | 3–0 | Mogren |
| 2008–09 | Budućnost | 3–0 | Primorje |
| 2009–10 | Budućnost | 3–0 | Lovćen |
| 2010–11 | Budućnost | 3–0 | Mornar |
| 2011–12 | Budućnost | 3–0 | Sutjeska |
| 2012–13 | Budućnost | 3–0 | Sutjeska |
| 2013–14 | Budućnost | 3–0 | Zeta |
| 2014–15 | Budućnost | 3–1 | Sutjeska |
| 2015–16 | Budućnost | 3–1 | Mornar |
| 2016–17 | Budućnost | 3–2 | Mornar |
| 2017–18 | Mornar | 3–1 | Budućnost |
| 2018–19 | Budućnost | 3–2 | Mornar |
| 2019-20 | Cancel·lada per la pandèmia de COVID-19 | Cancel·lada per la pandèmia de COVID-19 | Cancel·lada per la pandèmia de COVID-19 |

## Palmarès

| Club | Guanyador | Finalista |
| Budućnost | 12 | 1 |
| Mornar | 1 | 4 |
| Sutjeska | 0 | 3 |
| Lovćen | 0 | 2 |
| Mogren | 0 | 1 |
| ABS Primorje | 0 | 1 |
| Zeta 2011 | 0 | 1 |

## Referències

* ↑ «U Crnoj Gori poništena sezona». b92.net. [Consulta: 15 maig 2020].

## Enllaços externs

* Pàgina oficial
* Lliga montenegrina a eurobasket.com
# Lliga namibiana de futbol

La Lliga namibiana de futbol (Namibia Premier League (NPL), oficialment MTC Namibia Premier League per patrocini) és la màxima competició futbolística de Namíbia.

## Clubs participants temporada 2017/18

* African Stars (Windhoek)
* Black Africa (Windhoek)
* Blue Waters (Walvis Bay)
* Chief Santos (Tsumeb)
* Citizens (Windhoek)
* Civics (Windhoek)
* Eleven Arrows (Walvis Bay)
* Life Fighters (Otjiwarongo)
* Mighty Gunners (Otjiwarongo)
* Orlando Pirates (Windhoek)
* Rundu Chiefs (Rundu)
* Tigers (Windhoek)
* Tura Magic (Windhoek)
* UNAM (Windhoek)
* Young Africans (Gobabis)
* Young Chiefs (Oshakati)

## Historial

Font:

### Abans de la independència

Fins a 1976 hi havia lligues separades per a blancs i per a negres. L'any 1977 es disputà per primer cop un partit de campionat per determinar el campió global entre el campió dels negres (African Stars) i el dels blancs (Ramblers).
| Windhoek area 1966: SK Windhoek [blancs] 1967: Ramblers Windhoek 1975: Ramblers Windhoek 1976: Orlando Pirates [blancs]/African Stars [negres] 1977: African Stars 2-0 Ramblers 1979: Orlando Pirates 1980: African Stars | Walvis Bay area 1961: Atlantis SC 1963: Atlantis SC 1969: Swakopmund FC | National Soccer League 1985: Tigers Windhoek (1) 1986: Chelsea Grootfontein (1) 1987: Black Africa FC (1) 1988: Blue Waters FC (1) 1989: Black Africa FC (2) 1990: Orlando Pirates (1) |

### Després de la independència

* 1991: Eleven Arrows (1)
* 1992: Ramblers Windhoek (1)
* 1993: Chief Santos (1)
* 1994: Black Africa FC (3)
* 1995: Black Africa FC (4)
* 1996: Blue Waters FC (2)
* 1997: no es disputà
* 1998: Black Africa FC (5)
* 1999: Black Africa FC (6)
* 2000: Blue Waters FC (3)
* 2001-02: Liverpool (1)
* 2002-03: Chief Santos (2)
* 2003-04: Blue Waters FC (4)
* 2004-05: FC Civics (1)
* 2005-06: FC Civics (2)
* 2006-07: FC Civics (3)
* 2007-08: Orlando Pirates (2)
* 2008-09: African Stars FC (1)
* 2009-10: African Stars FC (2)
* 2010-11: Black Africa FC (7)
* 2011-12: Black Africa FC (8)
* 2012-13: Black Africa FC (9)
* 2013-14: Black Africa FC (10)
* 2014-15: African Stars FC (3)
* 2015-16: Tigers Windhoek (2)
* 2016-17: no es disputà
* 2017-18: African Stars FC (4)
* 2018-19: Black Africa FC (11)
* 2019-20: no es disputà
* 2020-21: campionat abandonat
* 2021-22: no es disputà
* 2022-23: African Stars FC (5)

## Referències

* ↑ «Namibia - List of Champions». RSSSF.

## Enllaços externs

* RSSSF
# Lo Tossal (Almenar)

Lo Tossal és una muntanya de 259 metres que es troba al municipi d'Almenar, a la comarca catalana del Segrià.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Llista de municipis de la Corunya

Llista dels 93 municipis de la província de La Corunya.
| Municipi | Població (2002) |
| Abegondo | 5.772 |
| Ames | 18.788 |
| Aranga | 2.379 |
| Ares | 4.976 |
| Arteixo | 23.560 |
| Arzúa | 6.776 |
| A Baña | 5.141 |
| Bergondo | 6.264 |
| Betanzos | 12.575 |
| Boimorto | 2.551 |
| Boiro | 18.064 |
| Boqueixón | 4.261 |
| Brión | 6.437 |
| Cabana de Bergantiños | 5.592 |
| Cabanas | 3.334 |
| Camariñas | 6.620 |
| Cambre | 19.504 |
| A Capela | 1.534 |
| Carballo | 28.527 |
| Cariño | 4.861 |
| Carnota | 5.510 |
| Carral | 5.290 |
| Cedeira | 7.572 |
| Cee | 7.239 |
| Cerceda | 5.492 |
| Cerdido | 1.619 |
| Cesuras | 2.555 |
| Coirós | 1.577 |
| Corcubión | 2.002 |
| Coristanco | 8.001 |
| La Corunya | 242.458 |
| Culleredo | 22.745 |
| Curtis | 4.451 |
| Dodro | 3.213 |
| Dumbría | 4.428 |
| Fene | 14.638 |
| Ferrol | 79.520 |
| Fisterra | 5.132 |
| Frades | 3.019 |
| Irixoa | 1.673 |
| A Laracha | 10.683 |
| Laxe | 3.557 |
| Lousame | 4.035 |
| Malpica de Bergantiños | 7.070 |
| Mañón | 1.898 |
| Mazaricos | 5.948 |
| Melide | 8.383 |
| Mesía | 3.304 |
| Miño | 5.044 |
| Moeche | 1.490 |
| Monfero | 2.595 |
| Mugardos | 5.859 |
| Muros | 10.272 |
| Muxía | 6.103 |
| Narón | 29.263 |
| Neda | 6.074 |
| Negreira | 6.573 |
| Noia | 14.391 |
| Oleiros | 27.453 |
| Ordes | 12.015 |
| Oroso | 5.648 |
| Ortigueira | 8.299 |
| Outes | 8.398 |
| Oza dos Ríos | 3.160 |
| Paderne | 2.751 |
| Padrón | 9.242 |
| O Pino | 5.016 |
| A Pobra do Caramiñal | 10.006 |
| Ponteceso | 7.019 |
| Pontedeume | 8.860 |
| As Pontes de García Rodríguez | 12.367 |
| Porto do Son | 10.085 |
| Rianxo | 11.747 |
| Ribeira | 26.343 |
| Rois | 5.123 |
| Sada | 11.686 |
| San Sadurniño | 3.337 |
| Santa Comba | 10.892 |
| Santiago de Compostel·la | 93.273 |
| Santiso | 2.286 |
| Sobrado | 2.434 |
| As Somozas | 1.403 |
| Teo | 15.331 |
| Toques | 1.573 |
| Tordoia | 4.945 |
| Touro | 4.765 |
| Trazo | 3.766 |
| Val do Dubra | 4.802 |
| Valdoviño | 6.837 |
| Vedra | 5.054 |
| Vilarmaior | 1.388 |
| Vilasantar | 1.622 |
| Vimianzo | 8.686 |
| Zas | 6.082 |

## Referències

* ↑ INE. «Series de población por municipios». Arxivat de l'original el 2011-10-09. [Consulta: 4 gener 2014].
# Luci Opi Salinàtor

Luci Opi Salinàtor (llatí: Lucius Oppius Salinator) va ser un magistrat romà del segle ii aC. Formava part de la gens Òpia, una gens romana d'origen plebeu.
Segurament és el mateix Luci Opi que Titus Livi esmenta com a tribú de la plebs l'any 197 aC. L'any 193 aC va ser edil plebeu i el 192 aC el senat el va enviar a Sicília per portar a l'illa vint vaixells. L'any 191 aC va ser nomenat pretor i va obtenir l'illa de Sardenya com a província

## Referències

* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita XXXII,28
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita XXXV,23,24; XXXVI, 2
# Luci Numisi

Luci Numisi (en llatí Lucius Numisius) va ser un dels dos màxims magistrats del poble dels llatins, originari de la ciutat llatina de Circeii. Va viure al segle iv aC. Els dos magistrats màxims dels llatins portaven el títol de praetores.
Va dirigir als llatins en la gran guerra llatina que va esclatar l'any 340 aC.

## Referències

* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita VIII,3,11
# Luci Opimi

Luci Opimi és el nom dels següents personatges:
* Luci Opimi, cònsol romà el 121 aC
* Luci Opimi, militar romà d'entre els segles segon i primer aC