OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Hypochaeris

Hypochaeris és un gènere de plantes de flors pertanyent a la família Asteraceae.

## Taxonomia

A desembre de 2023 hi han acceptades 95 espècies:
| Hypochaeris acaulisHypochaeris achyrophorusHypochaeris albaHypochaeris albifloraHypochaeris angustifoliaHypochaeris apargioidesHypochaeris arachnoidesHypochaeris arenariaHypochaeris atlanticaHypochaeris balbisiiHypochaeris brasiliensisHypochaeris caespitosaHypochaeris catharinensisHypochaeris chillensisHypochaeris chondrilloidesHypochaeris chubutensisHypochaeris ciliataHypochaeris clarionoidesHypochaeris claryiHypochaeris confusaHypochaeris crepioidesHypochaeris cretensisHypochaeris cupressorumHypochaeris deserticolaHypochaeris dolosaHypochaeris dubiaHypochaeris echegarayiHypochaeris elataHypochaeris erectaHypochaeris eremophilaHypochaeris eriolaenaHypochaeris foliosaHypochaeris gayanaHypochaeris glabraHypochaeris glabrataHypochaeris gramineaHypochaeris grandidentataHypochaeris grisebachiiHypochaeris helveticaHypochaeris hirtaHypochaeris hispidulaHypochaeris hohenackeriHypochaeris incanaHypochaeris jussieuiHypochaeris laciniosaHypochaeris laevigataHypochaeris leontodontoidesHypochaeris lessingii | Hypochaeris linearifoliaHypochaeris luteaHypochaeris maculataHypochaeris magellanicaHypochaeris megapotamicaHypochaeris melanolepisHypochaeris meyenianaHypochaeris microcephalaHypochaeris montanaHypochaeris montanaHypochaeris mucidaHypochaeris nahuelbutaeHypochaeris nahuelvutaeHypochaeris neopinnatifidaHypochaeris oligocephalaHypochaeris palustrisHypochaeris pampasicaHypochaeris patagonicaHypochaeris petiolarisHypochaeris pilosaHypochaeris procumbensHypochaeris radiataHypochaeris radicataHypochaeris robertiaHypochaeris ruteaHypochaeris saldensisHypochaeris salzmannianaHypochaeris schizoglossaHypochaeris scorzoneraeHypochaeris serioloidesHypochaeris sessilifloraHypochaeris setosaHypochaeris shermanumHypochaeris sichorioidesHypochaeris soratensisHypochaeris spathulataHypochaeris taraxacoidesHypochaeris tenerifoliaHypochaeris tenuifloraHypochaeris tenuifoliaHypochaeris thermarumHypochaeris thrincioidesHypochaeris toltensisHypochaeris tropicalisHypochaeris unifloraHypochaeris variegataHypochaeris webbii |

## Referències

* ↑ «Tropicos | Name - !Hypochaeris L.». [Consulta: 14 juny 2024].
* ↑ «WFO Plant List | World Flora Online». [Consulta: 14 juny 2024].
# Culbertson (Nebraska)

Culbertson és una població dels Estats Units a l'estat de Nebraska. Segons el cens del 2000 tenia 594 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Culbertson tenia 594 habitants, 251 habitatges, i 184 famílies. La densitat de població era de 269,8 habitants per km².
Dels 251 habitatges en un 29,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 62,5% hi vivien parelles casades, en un 9,2% dones solteres, i en un 26,3% no eren unitats familiars. En el 24,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,37 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,81.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,2% tenia menys de 18 anys, un 6,2% entre 18 i 24, un 23,6% entre 25 i 44, un 24,7% de 45 a 60 i un 22,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 43 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 86,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 32.727 $ i la renda mediana per família de 39.875 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.607 $ mentre que les dones 17.212 $. La renda per capita de la població era de 16.238 $. Aproximadament el 3,5% de les famílies i el 6,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Culbertson». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Culbertson». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Dustin Acres

Dustin Acres és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Califòrnia. Segons el cens del 2000 tenia 585 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Dustin Acres tenia 585 habitants, 199 habitatges, i 161 famílies. La densitat de població era de 61,7 habitants/km².
Dels 199 habitatges en un 42,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 66,8% hi vivien parelles casades, en un 7% dones solteres, i en un 18,6% no eren unitats familiars. En el 15,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,94 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,25.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 32,8% tenia menys de 18 anys, un 7,4% entre 18 i 24, un 30,9% entre 25 i 44, un 21,2% de 45 a 60 i un 7,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 33 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 104,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 50.203 $ i la renda mediana per família de 51.689 $. Els homes tenien una renda mediana de 51.149 $ mentre que les dones 30.795 $. La renda per capita de la població era de 23.929 $. Entorn del 4,7% de les famílies i el 7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Dustin Acres». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 17 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Dustin Acres». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 17 juliol 2010].
# Resolució 2288 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 2288 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides fou adoptada per unanimitat el 25 de maig de 2016. El Consell va resoldre acabar amb l'embargament d'armes contra Libèria. Amb la fi de les prohibicions de viatge i les sancions financeres al setembre, es van aixecar totes les sancions contra el país.
George Patten, el representant de Libèria, va dir que sovint es qüestionava la utilitat de les sancions, però que havien contribuït enormement a l'estabilitat i la recuperació econòmica al seu país, perquè estaven dirigides contra els qui minaven la pau i practicaven el comerç il·legal de fusta i diamants.

## Contingut

La resolució 1521 de 2003 estipulava que es podria aixecar l'embargament d'armes que es va imposar i es respectava l'alto el foc a Libèria, es completava la reforma dels serveis de seguretat, s'implementava plenament el procés de pau i l'estabilitat de Libèria i els països al seu voltant estaven assegurats.
El Consell ha arribat a la conclusió que es complien aquestes condicions. Per tant, es va aixecar l'embargament d'armes contra Libèria amb efecte immediat, així com el mandat del comitè i del grup d'experts que supervisaven la seva implementació.

## Referències

* ↑ Nacions Unides. «SC terminates sanctions regime on Liberia», 25-05-2016.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 2201 a la 2300 (2015 - 2016)

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Ikalesken

Ikalesken, Ikalensken o Ikales és un topònim ibèric que només apareix en llegendes monetals en escriptura ibèrica meridional. Encara que no hi ha cap prova positiva, s'ha assenyalat la possible relació entre Ikalesken i l'Egelesta citada per Plini el Vell (Naturalis Historia III, 25 i 31, 80) i Estrabó (Geografia III, 4, 9).

## Toponímia

Es desconeix el significat de la paraula, però el sufix ibèric -sken ha permès valorar-la tant com un nom dels habitants d'una ciutat com el d'un conjunt de població amb un hàbitat dispers.

## Localització

Encara que es desconeix la seua localització precisa, existeixen diverses propostes amb suport en criteris epigràfics, filològics, d'homofonia o en la dispersió de les monedes. A. Delgado va observar que les troballes de les monedes de bronze eren molt més freqüents a les províncies de Múrcia, Alacant i València i va proposar localitzar-la al Campello (Alacant). J. Zóbel va mantindre la ubicació a Acci. M. Gómez Moreno la va situar a la Bastetània i es va inclinar per la possibilitat de Cartagena. A. Beltrán la va situar en les proximitats d'Urkesken i F. Mateu i Llopis va proposar Alacant. Però els últims anys, i a causa d'un major coneixement i documentació de troballes monetàries, es pot afirmar amb bastant seguretat que no es tracta d'una seca localitzada en territori valencià, sinó entre els rius Xúquer i Cabriol (Conca), possiblement a Iniesta.

## Troballes monetàries

Ikalesken va encunyar monedes de plata, denaris, amb un pes mitjà de 3,60-3,80 grams. Mostraven en anvers un cap masculí, mirant a dreta, i un genet, amb escut redó, conduint un segon cavall. De la seua presència en alguns tresors es dedueix que cap als anys 115-114 a. C. ja s'havien encunyat els dos terços de tots els denaris, per la qual cosa la data d'inici de les emissions de plata caldria situar-la en les últimes dècades de la primera meitat del segle II a. C. o cap a mitjan aquest mateix segle, i es van deixar d'emetre, probablement, després de la Guerra de Sertori.
També va encunyar diverses emissions de bronze, alguna d'elles en combinació amb les de plata, segons es desprén de la varietat de símbols que acompanyen els dissenys, i que serveixen per distingir-les. Els valors fabricats van ser més variats que en la plata, ja que es coneixen unitats, meitats i quarts; tots ells van mostrar en anvers un cap masculí, mirant a dreta o a esquerra, i en revers un genet conduint un segon cavall, un cavall i un senglar, segons les diverses denominacions. Les dates en les quals es van emetre les monedes de bronze són encara incertes, encara que per totes elles es pot aventurar un marc comprés entre els anys 150 a. C.-50 a. C.

## Referències

* 1 2 3 4 «Ikalesken». A: Gran Enciclopedia Temática de la Comunidad Valenciana. Historia. Editorial Prensa Valenciana, 2009.
# Govern de Latakia

Govern de Latakia és el nom que va rebre el fins aleshores anomenat Estat dels Alauites o Estat Alauita (Alauita) el 22 de setembre de 1930. El canvi tenia el suport actiu dels cristians, ja que el nom d'alauites donava molta visibilitat a la comunitat principal, els alauites majoritaris, però eludia el fet que hi havia un nombre important de cristians (de diverses confessions) i sunnites. El nom a més satisfeia als sunnites (partidaris de la unitat amb Síria) perquè eren majoritaris a Latakia.
El govern de Latakia fou integrat a l'estat de Síria el 5 de desembre de 1936 (amb efectes el 28 de febrer de 1937) però segregat altre cop i restablert el 1939. Finalment el 1942 l'estat fou suprimit i integrat a Síria
Vegeu Estat dels Alawites.

## Referències

* ↑ Syria: A History of the Last Hundred Years, per John McHugo
# Hypochilus

Hypochilus és un gènere d'aranyes araneomorfes de la família dels hipoquílids (Hypochilidae). Fou descrita per primera vegada l'any 1888 per Marx. Les espècies d'aquest gènere són endèmiques dels Estats Units.

## Taxonomia

Segons el World Spider Catalog de 2016 hi ha les següents 10 espècies reconegudes:
* Hypochilus bernardino Catley, 1994 – EUA
* Hypochilus bonneti Gertsch, 1964 – EUA
* Hypochilus coylei Platnick, 1987 – EUA
* Hypochilus gertschi Hoffman, 1963 – EUA
* Hypochilus jemez Catley, 1994 – EUA
* Hypochilus kastoni Platnick, 1987 – EUA
* Hypochilus petrunkevitchi Gertsch, 1958 – EUA
* Hypochilus pococki Platnick, 1987 – EUA
* Hypochilus sheari Platnick, 1987 – EUA
* Hypochilus thorelli Marx, 1888 (espècie tipus) – EUA

## Referències

* ↑ Marx, G. «On a new and interesting spider». Entomologica Americana, 4, 1888.
* ↑ (anglès) World Spider Catalog: Hypochilus Marx, 1888 en la família Hersiliidae +base de dades

## Enllaços externs

* Catalogue of Life: Hypochilus Arxivat 2018-12-20 a Wayback Machine.
# Landshut

Landshut és una ciutat de l'estat alemany de Baviera, a la vora del riu Isar. És la capital de la Baixa Baviera, una de les set regions administratives en què es divideix l'estat bavarès. Té aproximadament 60.000 habitants, el que la converteix en la segona ciutat més gran de l'est de Baviera, després de Ratisbona.

## Història

El 1800 per escapar del domini francès, el rei Maximilià I de Baviera va traslladar la Universitat d'Ingolstadt a Landshut. Des del 1802 la universitat va començar a portar el nom d'aquest monarca. Finalment la institució va ser traslladada el 1826 a la capital bavaresa, pel que des de llavors es coneix com a Universitat de Múnic.
Roman Herzog, el polític demòcrata-cristià (CDU) nascut en aquesta ciutat, va ser president d'Alemanya des del 1994 fins al 1999.

## Cultura

A causa del seu característic escut d'armes, de vegades aquesta ciutat és anomenada com "la ciutat dels tres cascos" (en alemany: Dreihelmenstadt). La ciutat té una importància nacional per la seva arquitectura gòtica, com el Castell Trausnitz, o l'església de Sant Martí, considerada com la torre de maó més alta del món. D'altra banda, cada quatre anys té lloc la celebració de "Les Noces de Landshut" o "El casament de Landshut", una festa medieval que commemora la unió entre Jordi el Ric, Duc de Baviera, i Jadwiga Jagelló el 1475.

## Imatges

* Església de Sant Martí

## Referències

* Universidade Ludwig Maximilian, um centro de excelência em Munique» (en portuguès). Deutsche Welle 13.12.2006 (2006). Consultat el 06/12/2007.
* «Retrato de la ciudad de Landshut» (en castellà). Deutsche Welle 09.01.2004 (2004). Consultat el 06/12/2007.

## Enllaços externs

* Landshut - Lloc web oficial
# Dominique Pire

El pare Dominique Pire (Georges Charles Ghislain Clement Pire) (Leffe, Bèlgica 1910 - Lovaina 1969) fou un religiós dominic belga guardonat amb el Premi Nobel de la Pau el 1958.

## Crida de Déu

Nasqué el 10 de febrer de 1910 a Leffe, un suburbi industrial de la ciutat de Dinant, Bèlgica. Va sentir de ben jove la crida de Déu i va entrar al seminari. Va contraure els vots eclesiàstics el 1932, prenent el nom de Dominique Pire. Continuà estudiant teologia i ciències socials a la Universitat Dominica de Roma. Es doctorà el 1934 i es traslladà al Monestir de La Sarthe, a la població belga d'Huy on ajudà les famílies més necessitades.
Durant la Segona Guerra Mundial Pire va servir de capellà a la resistència belga i va participar activament ajudant a passar de contraban pilots aliats fora del país, una tasca que li fou reconeguda després de la guerra pel seu país.

## Activisme social

El 1949 començà a preocupar-se pels refugiats de la postguerra. Va escriure un llibre Du Rhin au Danube avec 60.000 D.P. sobre el tema. Així fundà l'Europe du Coeur au Service du Monde, una organització d'ajuda al refugiat, i gràcies a les ajudes recaptades va aconseguir construir una sèrie de camps per auxiliar els refugiats provinents d'Àustria i Alemanya. Tot i ser un religiós Pire va refusar barrejar la seva fe personal amb la seva tasca social, cosa que no sempre fou ben vista pels seus superiors eclesiàstics.
El 1958 l'Institut Nobel el recompensà amb el Premi Nobel de la Pau pel lideratge de L'Europe du Coeur au Service du Monde.
Després de ser guardonat amb el Premi Nobel, Pire va ajudar a crear una Université de Paix (Universitat de la Pau) per poder fer entendre la comprensió global. Posteriorment, fundà l'organització Îles de paix (Illes de la Pau), una ONG dedicada al desenvolupament de les poblacions rurals a països en vies de desenvolupament. Va iniciar les seves activitats a Bangladesh el 1962 i l'Índia el 1968.
Pire va morir de complicacions postoperatòries el 30 de gener de 1969.

## Referències

* ↑ Lembrée, Nicolas «Le fondateur des Iles de Paix est un "Lefti"» (en francès). Matélé, 07-01-2015.
* ↑ Du Rhin au Danube avec 60.000 D. P. (en francès). Huy: Imprimere M. Foncoux, 1950.
* ↑ «The Nobel Peace Prize 1958 was awarded to Georges Pire» (en anglès). The Nobel Prize, 1958.

## Enllaços externs

* «Université de Paix».
* «Îles de Paix».
# Cascades Hickory Nut

Les cascades Hickory Nut, també conegudes com a cascades Hickorynut, són unes cascades situades al Parc Estatal de Chimney Rock en el comtat de Rutherford, Carolina del Nord (Estats Units d'Amèrica).
Les cascades tenen una altura total de 123 m, i la caiguda d'aigua més alta té 108 m d'altura.

## Història

Les cascades Hickory Nut formen part del rierol Fall Creek que flueix a través de la Gorga Hickory Nut, i forma part del parc Chimney Rock, un parc que era de propietat privada fins a maig de 2007, quan l'Estat de Carolina del Nord va completar la compra del parc.
Abans de 2007, el parc i les cascades eren propietat de la família Morse, i la zona va ser coneguda amb el nom de Southerners durant més de 100 anys. L'interès de l'Estat pel parc i les cascades va arribar quan van aparèixer a la pel·lícula L'últim dels mohicà de 1992. El parc va tenir un gran protagonisme al final, i l'última escena de lluita entre Chingachgook i Magua va ser filmada a la vora de les cascades.

## Visita a les cascades

Els visitants de les cascades les poden veure des de l'U.S. Route 64 de manera gratuïta. Per veure les cascades de més a prop, els visitants han de pagar una tarifa d'entrada a la porta del parc (15$ per a adults, 7$ per a nens des de 2013). Després de pagar, els visitants poden passejar pel recorregut de mig quilòmetre de dificultat moderada (Hickory Nut Falls Trail) fins a la base de les cascades. El 2017, es va tornar a obrir el camí millorat de Skyline que va cap a la part superior de les cascades.

## Cascades properes

Hi ha unes quantes caigudes d'aigua per sobre de la caiguda principal de les cascades Hickory Nut. Altres cascades a la zona inclouen:
* Rainbow Falls (Comptat de Rutherford).
* Camp Minnehaha Falls; són unes cascades del rierol Grassy Creek que es pot veure des de la carretera d'hivern. Per veure les caigudes, des de la intersecció de US 74A i NC 9, s'ha d'anar a 0,8 km al nord. Hi ha un aparcament a la sortida de l'esquerra just, abans d'una barana.
* The Cascades; són unes cascades del rierol Grassy Creek, aigües amunt de les cascades Camp Minnehaha, que són propietat privada.
* Pool Creek Falls; són unes cascades que actualment es troben en una zona restringida a l'accés públic, però que formarà part del nou Parc Estatal.
* Wolf Creek Falls; unes altres cascades a la mateixa zona restringida.

## Referències

* ↑ «Gov. Easley Announces State Now Owns Chimney Rock Park». N.C. Dept. of Environment and Natural Resources, 21-05-2007. Arxivat 27 de juliol 2015 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2015-07-27. [Consulta: 13 març 2018].
* ↑ «Chimney Rock Park Admission Information, Hours and Rates». Arxivat de l'original el 2008-02-03. [Consulta: 13 març 2018].

## Vegeu també

* Llista de cascades

## Enllaços externs

* Hickory Nut Falls Arxivat 2007-06-27 a Wayback Machine. (anglès)
* Hickory Nut Falls in Rutherford County, NC Arxivat 2008-07-06 a Wayback Machine. (anglès)
* Photos of Hickory Nut Waterfalls at Chimney Rock State Park Arxivat 2009-07-04 a Wayback Machine. (anglès)
# Resolució 720 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 720 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, va ser aprovada sense sotmetre's a votació, el 21 de novembre de 1991 en una sessió privada, després de considerar la qüestió sobre la recomanació relativa al nomenament del Secretari General, el Consell va recomanar a la Assemblea General que el Sr. Boutros Boutros-Ghali fos nomenat Secretari General per un període des de l'1 de gener de 1992 fins al 31 de desembre de 1996.
El 3 de desembre de 1991, l'Assemblea General va reafirmar la decisió del Consell de Seguretat i va nomenar a Boutros Boutros-Ghali en la resolució 46/21.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 701 a la 800 (1991 - 1993)

## Referències

* ↑ United Nations. Yearbook of the United Nations 1991, Volume 45. Martinus Nijhoff Publishers, 1992, p. 98. ISBN 978-0-7923-1970-2.

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Imi Mqourn

Imi Mqourn (en àrab إمي مقورن, Imī Mqūrn; en amazic ⵉⵎⵉ ⵎⵇⵓⵔⵏ) és una comuna rural de la província de Chtouka-Aït Baha, a la regió de Souss-Massa, al Marroc. Segons el cens de 2014 tenia una població total de 10.748 persones.

## Referències

* ↑ «Population légale d'après les résultats du RGPH 2014 sur le Bulletin officiel N° 6354». Arxivat de l'original el 22 d’octubre 2017. [Consulta: 19 novembre 2015].
# Grup de la hidrocalumita

El grup de la hidrocalumita és un grup de minerals que forma part del supergrup de la hidrotalcita. Està format per tres membres: hidrocalumita, kuzelita i mariakrita.
| Espècie | Fórmula |
| Hidrocalumita | Ca₄Al₂(OH)₁₂(Cl,CO₃,OH)₂ · 4H₂O |
| Kuzelita | Ca₄Al₂(OH)₁₂[SO₄] · 6H₂O |
| Mariakrita | [Ca₄Al₂(OH)₁₂(H₂O)₄][Fe₂S₄] |

## Referències

* 1 2 «Hydrocalumite Group» (en anglès). Mindat. [Consulta: 6 març 2022].
Supergrup de la hidrotalcita :
# Iannis Smaragdis

Iannis Smaragdis (en grec: Γιάννης Σμαραγδής, Creta, 1946) és un director de cinema grec.
Va estudiar cinema a Grècia i a París. Es va donar a conèixer el 1972 amb el seu curtmetratge Dyo tria pragmata (Dues Tres coses) que va rebre el primer premi al Festival d'Atenes, així com un Esment Especial al Festival de Cinema de Montreal. Ha ensenyat cursos de mitjans de comunicació de masses en la Universitat Panteion d'Atenes, així com la direcció de cinema i escriptura de guions a les escoles de cinema a Grècia. Ha publicat 2 llibres: Geografia Poètica (1995) i Kavafis (1997) - una pel·lícula sobre la vida de l'escriptor greco-alexandrí Konstantinos Kavafis. Iannis Smaragdis és membre honorari del Sindicat de Directors dels Estats Units.

## Filmografia parcial

* 1983 To tragoudi tis epistrofis, ΤΟ ΤΡΑΓΟΥΔΙ ΤΗΣ ΕΠΙΣΤΡΟΦΗΣ
* 1996 - Kavafis
* 2004 - Spyros Louis
* 2007 - El Greco
* 2017 - Kazantzakis

## Referències

* ↑ Έφυγε από τη ζωή η Ελένη Σμαραγδή, CNN Grècia, 15 de febrer de 2022
* ↑ Πέθανε ο διευθυντής φωτογραφίας Νίκος Σμαραγδής, CNN Grècia, 25 de setembre de 2016
* ↑ «Cavavy». Variety, April 5, 1997. [Consulta: 18 juny 2015].
# Crim perfecte

Crim perfecte (títol original en anglès Dial M for Murder) és una pel·lícula estatunidenca de 1954 dirigida per Alfred Hitchcock. El guió és del dramaturg Frederick Knott, adaptat de la seva pròpia obra teatral, aquesta va ser estrenada el 1952 a la BBC i posteriorment als teatres del West End i Broadway. Grace Kelly va estar nominada al BAFTA a la millor actriu estrangera pel seu paper a la pel·lícula.
L'any 2008 Andrew Davis en va fer un remake sota el nom d'Un crim perfecte (A Perfect Murder), amb Michael Douglas, Gwyneth Paltrow i Viggo Mortensen en els papers principals.

## Argument

Tony Wendice (Ray Milland) vol assassinar la seva dona Margot (Grace Kelly) per aconseguir els seus diners. Fa xantatge a un antic conegut perquè entri a la casa en la seva absència i estranguli Margot quan aquesta rebi una trucada telefònica. Tanmateix, el pla falla, és ella la que mata el seu assassí i passa de ser víctima a ser sospitosa d'assassinat.

## Repartiment

* Ray Milland: Tony Wendice
* Grace Kelly: Margot Mary Wendice
* Robert Cummings: Mark Halliday
* John Williams: Inspector en Cap Hubbard
* Anthony Dawson: Capità Lesgate
* Leo Britt: narrador
* Patrick Allen: Detectiu Pearson
* George Leigh: Detectiu Williams
* George Alderson: primer detectiu
* Robin Hughes: Sergent de Policia O'Brien

## Referències

* ↑ Títol en català a l'Ésadir
* ↑ Fitxa de doblatge al català a ElDoblatge
* ↑ Nominacions i premis a IMDb (anglès)

## Enllaços externs

* Fitxa de la pel·lícula a DeCine21 (castellà)