# Pregabalina

La pregabalina és un medicament antiepilèptic, analgèsic i ansiolític utilitzat per tractar l'epilèpsia, dolor neuropàtic, fibromiàlgia, síndrome de cames inquietes, abstinència a opioide i trastorn d'ansietat generalitzada (TAG). La pregabalina també té propietats antial·lodínica. El seu ús en epilèpsia és com a teràpia complementària per a l'epilèpsia focal. És un medicament gabapentinoide i actua disminuint l'activitat d'un subconjunt de canals de calci. Quan s'utilitza abans de la cirurgia, redueix el dolor, però provoca una major sedació i alteracions visuals. Es pren per via oral.
Els efectes secundaris comuns inclouen mal de cap, mareig, somnolència, confusió, problemes de memòria, mala coordinació, boca seca, problemes de visió i augment de pes. Els efectes secundaris greus poden incloure angioedema, ús indegut i un augment del risc de suïcidi. Quan la pregabalina es pren a dosis altes durant un llarg període, es pot produir addicció, però si es pren a dosis habituals el risc és baix. L'ús durant l'embaràs o la lactància materna és de seguretat poc clara.
La pregabalina va ser aprovada per a ús mèdic als Estats Units el 2004. Va ser desenvolupada com a successor de la gabapentina, que és similar. El 2020, va ser el 78è medicament més prescrit als Estats Units, amb més de 9 milions de receptes.
A Espanya està comercialitzat com a EFG, Lyrica i, menys emprats, Aciryl, Apregia, Gatica, Pramed i Premax.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 «Pregabalin». The American Society of Health-System Pharmacists. Arxivat de l'original el 2 desembre 2019. [Consulta: 3 febrer 2019].
* ↑ «Pregabalin: a review of its use in adults with generalized anxiety disorder». CNS Drugs, 28, 9, 01-09-2014, pàg. 835–854. DOI: 10.1007/s40263-014-0192-0. PMID: 25149863.
* ↑ «Gabapentin enacarbil, pregabalin and rotigotine are equally effective in restless legs syndrome: a comparative meta-analysis». European Journal of Neurology, 24, 12, 01-12-2017, pàg. 1446–1456. DOI: 10.1111/ene.13449. PMID: 28888061.
* ↑ Wyllie's Treatment of Epilepsy: Principles and Practice. Lippincott Williams & Wilkins, 17 febrer 2012, p. 423. ISBN 978-1-4511-5348-4.
* ↑ Sleep Medicine in Neurology. John Wiley & Sons, 10 octubre 2013, p. 241. ISBN 978-1-118-76417-6.
* ↑ «Gabapentin and Pregabalin». A: The American Psychiatric Publishing Textbook of Psychopharmacology, 2009, p. 767–77. DOI 10.1176/appi.books.9781585623860.as38. ISBN 978-1-58562-309-9.
* ↑ «Alpha₂delta ligands, gabapentin, pregabalin and mirogabalin: a review of their clinical pharmacology and therapeutic use». Expert Review of Neurotherapeutics, 16, 11, 01-11-2016, pàg. 1263–1277. DOI: 10.1080/14737175.2016.1202764. PMID: 27345098.
* ↑ «Acute modulation of calcium currents and synaptic transmission by gabapentinoids». Channels, 4, 6, 2010, pàg. 490–496. DOI: 10.4161/chan.4.6.12864. PMID: 21150315.
* ↑ «Impact of pregabalin on acute and persistent postoperative pain: a systematic review and meta-analysis». British Journal of Anaesthesia, 114, 1, 01-01-2015, pàg. 10–31. DOI: 10.1093/bja/aeu293. PMID: 25209095.
* ↑ British National Formulary : BNF 76. 76. Pharmaceutical Press, 2018, p. 323. ISBN 9780857113382.
* ↑ «Misuse and abuse of pregabalin and gabapentin: cause for concern?». CNS Drugs, 28, 6, 01-06-2014, pàg. 491–496. DOI: 10.1007/s40263-014-0164-4. PMID: 24760436.
* ↑ «Pregabalin Use During Pregnancy». Arxivat de l'original el 21 març 2019. [Consulta: 4 febrer 2019].
* ↑ Substance Abuse: Inpatient and Outpatient Management for Every Clinician. Springer, 2014, p. 324. ISBN 9781493919512 [Consulta: 24 agost 2020].
* ↑ «The Top 300 of 2020». [Consulta: 7 octubre 2022].
* ↑ «Pregabalin - Drug Usage Statistics». [Consulta: 7 octubre 2022].
* ↑ «Centro de Información online de Medicamentos de la AEMPS - CIMA». Madrid: AEMPS. Ministerio de Sanidad, Servicios Sociales e Igualdad, 2023.