OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Trevis

* Aquest article tracta sobre el constructor de cotxes de competició. Si cerqueu la ciutat d'Úmbria, vegeu «Trebies».
Trevis va ser un constructor estatunidenc de cotxes de competició. Trevis va competir a diverses curses del campionat del món de la Fórmula 1, de la temporada 1951 a la temporada 1960. Va disputar només la cursa del Gran Premi d'Indianapolis 500, no tornant a competir al món de la F1.

## Resultats a la F1

| Temporada | Pilot | Graella | Classificació | Punts | Retirada | Resultats |
| 1951 | Bill Vukovich | 20 | Ret | | Pèrdua d'oli | Resultats |
| 1952 | Eddie Johnson | 24 | 16 | | | Resultats |
| 1955 | Eddie Johnson | 32 | 13 | | | Resultats |
| 1955 | Shorty Templeman | 31 | Ret | | Transmissió | Resultats |
| 1960 | Eddie Johnson | 7 | 6 | 1 | | Resultats |
| 1960 | Bud Tingelstad | 28 | 9 | | | Resultats |
# Carrabina Berthier Mle 1892 M1916

La Carrabina Berthier Mle 1892 M 1916 (en francès: Mousqueton Berthier) era un tipus de carrabina francesa adoptada en la Primera Guerra Mundial, la qual era una variant del Fusell Berthier, la qual disparava un nou tipus de munició, la 8x50Rmm. La carrabina també va ser utilitzada en la Segona Guerra Mundial, encara que no d'una manera tan ampla.

## Història

Durant la Primera Guerra Mundial, es buscava un nou tipus de fusell més curt, i el govern francès, va buscar una solució en el fusell Berthier, el qual varen convertir en carrabina. Aquesta carrabina va ser àmpliament produïda durant la Primera Guerra Mundial, amb un total de quasi 800.000 carrabines produïdes.
Durant la Segona Guerra Mundial, aquesta carrabina fou una de les principals armes dels “Corps Franc”, unes unitats d'elit de l'exèrcit francès, especialitzades en infiltracions i reconeixements de llarga distància. Aquestes tropes estaven equipades amb una gran varietat d'armes curtes, com pistoles, granades, ganivets i Carrabines Berthier Mle 1892/M16. Va seguir sent utilitzada fins a la dècada de 1960, quan va ser definitivament retirada del servei.

## Referències

* ↑ Jackson, Steve N. «Berthier Rifle and Carbine». [Consulta: 21 abril 2017].

## Enllaços externs

* Gunboards.com BerthierCarbineHistoryandDevelopmentresourcethread (anglès)
# Diol

Un diol és un compost químic que conté dos grups hidroxils (grups—OH). Aquest aparellament de grups funcionals és generalitzada i moltes subcategories han estat identificades. Els diols més comuns en la naturalesa són sucres i els seus polímers, de cel·lulosa. El diol industrial més comú és l'etilenglicol. Exemples de diols en què els grups funcionals hidroxil estan més àmpliament separats inclouen butan-1,4-diol HO—(CH₂)₄—OH i bisfenol A, i propilè-1,3-diol o beta propilen glicol, HO-CH₂-CH₂-CH₂-OH.

## Classificació
### Diols geminals

Un diol geminal té dos grups hidroxil enllaçats en el mateix àtom. Els exemples inclouen metanediol H₂C(OH)₂, la forma hidratada del formaldehid. Un altre exemple és (F₃C)₂C(OH)₂, la forma hidratada de l'hexafluoroacetona.

### Diols vicinals

En un diol vicinal, els dos grups hidroxil ocupen posicions vicinal, és a dir, estan units a àtoms adjacents. Aquestes conjuncions s'anomenen glicols.

### Bis(fenol)s

El bisfenol A és un compost important que conté dos grups fenol. Els fenols són alcohols aromàtics.

## Síntesi

Com que els diols són un arranjament comú de grups funcionals, s'han desenvolupat nombrosos mètodes de preparació.
* Els diols vicinals es poden produir de l'oxidació d'alquens.
* El tetraòxid d'osmi també es fa servir per oxidar alquens a diols vicinals.
* El peròxid d'hidrogen reacciona amb un alquè a l'epòxid i després per la saponificació a diol. o per microreactor:
* Els diols germinals es poden formar per hidratació de les cetones.

## Reaccions
### Diols generals

Els diols reaccionen amb els alcohols, per esterificació i formació d'èter.
Un diol pot ser convertit en èter cíclic usant un àcid catalitzador, això és la ciclació del diol.

### Diols vicinals

En l'escissió del glicol, l'enllaç C-C en un diola vicinal s'escindeix amb la formació de grups funcionals de cetona o aldehid.

### Diols geminals

En general, els diols geminals orgànics ràpidament es deshidraten per formar un grup carbonil.

## Referències

* ↑ Plantilla:JerryMarch
* ↑ trans-cyclohexanediol Organic Syntheses, Coll. Vol. 3, p.217 (1955); Vol. 28, p.35 (1948) http://www.orgsynth.org/orgsyn/pdfs/CV3P0217.pdf.
* ↑ Advantages of Synthesizing trans-1,2-Cyclohexanediol in a Continuous Flow Microreactor over a Standard Glass Apparatus Andreas Hartung, Mark A. Keane, and Arno Kraft J. Org. Chem. 2007, 72, 10235-10238 doi:10.1021/jo701758p
# Sistema de detecció automàtica de gols

El sistema de detecció automàtica de gols (DAG, en anglès: goal-line technology) és un sistema tecnològic per determinar la validesa d'un gol en cas de dubte. També és anomenat de pilota intel·ligent o pilota electrònica pel fet que aquesta conté un xip integrat de 1,5 cm que envia senyals de ràdio quan creua la línia de gol, com si aquesta hagués tocat una tanca electrònica virtual. Aquest senyal és transmès per un sistema de 12 antenes, ubicades a les cantonades del camp de futbol, a un computador, el qual després envia, en menys d'un segon, un missatge al rellotge de polsera usat per l'àrbitre principal.
Amb aquesta tecnologia la FIFA es proposa acabar amb anys de controvèrsia en el futbol respecte a les decisions preses pels àrbitres en els casos de gols fantasma.

## Història

El DAG va ser provat per primera vegada a la Copa del Món de Futbol Sub-17 celebrada a Lima, Perú, el setembre de 2005.
La primera vegada que el DAG va convalidar un gol oficial en tornejos internacionals va ser a la Copa del Món de Brasil l'estiu de 2014, en un partit de la fase de grups del Grup I entre França i Hondures el 15 de juny del 2014. Karim Benzema va realitzar un xut a la porteria d'Hondures i el porter Noel Valladares es va fer un autogol, però va ser necessari el DAG per determinar si la pilota havia entrat o no.

## Vegeu també

* Vídeoarbitratge
* Ull de Falcó

## Referències

* ↑ «FIFA Quality Programme for Goal Line Technology. Testing Manual» (PDF) (en anglès). FIFA, 2012. Arxivat de l'original el 2 d’abril 2013. [Consulta: 15 juny 2017].
* ↑ McGrath, Liam. «Goal-Line Technology: Crossing Too Many Lines For FIFA?» (en anglès). GeekWeek, 19-04-2010. [Consulta: 15 juny 2017].
* ↑ «Goal-line technology set up ahead of FIFA World Cup» (en anglès). FIFA, 01-04-2014. Arxivat de l'original el 3 de juliol 2017. [Consulta: 15 juny 2017].
* ↑ Gill, Kieran. «Goal-line technology works! France's Karim Benzema first to call upon high-tech system at World Cup... (but there was still a debate)» (en anglès). Daily Mail, 15-06-2014. [Consulta: 15 juny 2017].
# (205) Martha

(205) Martha és un asteroide pertanyent al cinturó d'asteroides descobert el 13 d'octubre de 1879 per Johann Palisa des de l'observatori de Pula (Croàcia). Està nomenat així per Martha, un personatge de la Bíblia.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 17 octubre 2023].
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 24 gener 2024].
* ↑ Afirmat a: Dictionary of Minor Planet Names (sisena edició revisada i ampliada). Pàgina: 31. Editorial: Springer Science+Business Media. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès.
* ↑ Schmadel, Lutz D. Dictionary of Minor Planet Names (en anglès). 5a edició. Springer, 2003. ISBN 3-540-00238-3.

## Enllaços externs

* «(205) Martha» (en anglès). [Consulta: 3 juny 2015].
Viccionari
# A320 (desambiguació)

«A320» té aquests significats:
* Airbus A320, família d'avions de passatgers de fuselatge estret i curt-mitjà abast fabricat per Airbus Industrie des del 1987
* «A320 (cançó)», cançó dels Foo Fighters, inclosa a la banda sonora de Godzilla (1998)
* A320 Airbus (videojoc), simulador de vol llançat el 1991
* Carretera A320 (Regne Unit)
* Dingoo A320, microdispositiu de videojocs que suporta la reproducció de música i vídeo així com el desenvolupament de jocs en obert
* Joc de xips A320 de la plataforma de microprocessadors Socket AM4 d'AMD
# Llengua de signes aràbiga llevantina

La llengua de signes aràbiga llevantina (àrab: لغة الإشارة العربية الشرقية, luḡat al-ixāra al-ʿarabiyya ax-xarqiyya), també coneguda com a llengua de signes siro-palestina (àrab: لغة الإشارة السريانية الفلسطينية, luḡat al-ixāra as-suryāniyya al-filasṭīniyya) és la llengua de signe de Jordània, Palestina, Síria, i Líban. Tot i que hi ha diferències significatives entre el vocabulari d'aquests quatre estats, no són molt més grans que les diferències regionals dins de cada estat. La seva gramàtica és bastant uniforme, i la intel·ligibilitat mútua és alta, la qual cosa sembla indicar que són dialectes d'una mateixa llengua.
La llengua normalment s'identifica pel nom del país:
* LS jordana: لغة الإشارة الأردنية, luḡat al-ixāra al-urduniyya (LIU)
* LS libanesa: لغة الإشارات اللبنانية, luḡat al-ixāra al-lubnāniyya (LIL)
* LS palestina: لغة الاشارات الفلسطينية, luḡat al-ixāra al-filasṭīniyya (LIF)
* LS siriana: لغة الإشارة السورية, luḡat al-ixāra as-sūriyya (LIS)

## Referències

* ↑ Hendriks, Bernadet. Jordanian Sign Language: Aspects of grammar from a cross-linguistic perspective (en anglès). Utrecht: LOT, 2008. ISBN 978-90-78328-67-4.

## Bibliografia

* Hendriks, Bernadet. Jordanian Sign Language: Aspects of grammar from a cross-linguistic perspective (en anglès). Utrecht: LOT, 2008. ISBN 978-90-78328-67-4. Arxivat 2013-11-02 a Wayback Machine.
* Richardson, Kristina «New Evidence for Early Modern Ottoman Arabic and Turkish Sign Systems». Sign Language Studies, 17, 2, 22-02-2017, pàg. 172–192. DOI: 10.1353/sls.2017.0001. ISSN: 1533-6263.
# Tombbús

El Tombbús va ser una antiga línia singular d'autobús urbà de Barcelona que va operar entre el 1991 i el 2008. Cobria el recorregut entre la Plaça de Catalunya i la de Pius XII, via Passeig de Gràcia i l'Avinguda Diagonal. L'objectiu de la línia era oferir una alternativa a aquelles persones que es desplaçaven per aquesta zona de la ciutat per fer compres.
La línia va formar part d’una sèrie de millores a la xarxa d’autobusos de Barcelona, juntament amb el Nitbus i l'Aerobús, que es van posar en funcionament el juny del 1991, i que tenien la particularitat que no estaven operades per Transports Metropolitans de Barcelona. Va ser adjudicada a Transports Ciutat Comtal, el mateix concessionari que l'Aerobús.
Una característica del servei eren els autobusos que utilitzaven, més petits que els autobusos convencionals, i que interiorment estaven dotats de seients de cuir, revestiments de fusta i làmpades de sobretaula. Exteriorment estaven pintats en color blau fosc. El primer model fou un Van Hool A508, essent substituïts una dècada després per uns de la marca MAN.
La tarifa era més elevada que la d'un autobús normal i els títols no estaven integrats. Aquest darrer sembla que va ser un dels motius de la pèrdua progressiva de passatge a partir del 2001, quan es va culminar la integració tarifària als autobusos. L'any 2007 va tenir un passatge de 473.962 usuaris, enfront dels 735.530 de 1998. Aquest fet i la congestió al tram de la Diagonal entre la plaça del Cinc d’Oros i la Plaça de Francesc Macià, on els acordions d'autobusos alentien notablement el servei, van ser els factors determinants de la seva desaparició. La línia va efectuar el seu darrer servei el 29 de març del 2008.
Un dels autobusos originals ha estat preservat per Moventis i es pot veure anualment al Ral·li d'Autobusos Clàssics.

## Referències

* ↑ González Ledesma, Francisco. «Un autobús para ir de compras» (PDF) (en castellà) p. 9. La Vanguardia [Barcelona], 19-06-1991. [Consulta: 24 maig 2021].
* ↑ País, El «La falta de usuarios entierra el Tombbus a final de mes» (en castellà). El País [Madrid], 17-03-2008. ISSN: 1134-6582.
# Carta de Privilegis i Franqueses

La Carta de Privilegis i Franqueses va ser una consseció efectuada per un sobirà o senyor jurisdiccional als seus habitants reconeixent unes llibertats o unes exempcions de càrregues i impostos. La finalitat era assegurar-se la fidelitat dels súbdits o atreure població cap a una nova vila.
Una de les més antigues a Catalunya sembla que fou la de Cardona (986). També se'n donaren a Barcelona (1025), i cartes de poblament i franquesa a Tarragona (1149), Tortosa (1149) i Lleida (1150).
Jaume I també en promulgà una quan encara no havia acabat la conquesta de Mallorca (1230), la qual és punt de partida del dret públic i privat mallorquí.
Habitualment en ella hi constava el règim de franquesa, és a dir la condició de llibertat civil o d'exempció de prestació d'impostos o càrregues que tenia la població.

## Vegeu també

* Carta de franquesa
* Carta de poblament
# Distrès

En psicologia i medicina, distrès (o estrès negatiu) és un estat d'aversió en què una persona és incapaç d'adaptar-se completament a situacions difícils i els seus efectes resultants, i mostra comportaments de maladaptació. Pot ser evident en presència de fenòmens diversos, com ara una interacció social inadequada (provocant, per exemple, agressivitat, passivitat o retirada).
L'angoixa és el contrari d'euestrès, una emoció positiva que motiva les persones.

## Referències

* ↑ National Research Council. «Introduction». A: Recognition and Alleviation of Pain and Distress in Laboratory Animals. Washington, DC: National Academies Press, 1992, p. 4. DOI 10.17226/1542. ISBN 978-0-309-07525-1.
# Sen Çal Kapımı

Sen Çal Kapımı es una sèrie de televisió turca produïda per MF Yapım que fou estrenada el 8 de juliol de 2020 a FOX Turquia. La comèdia romàntica, dirigida per Altan Dönmez i escrita per Ayşe Üner Kutlu, té com a protagonistes l'actriu Hande Erçel i l'actor Kerem Bürsin. Venuda a més de 90 països del món, la producció es va estrenar a Espanya a través de Telecinco (Mediaset) l'11 de gener de 2021 sota el títol de Love is in the Air.

## Trama
### Temporada 1

Eda Yıldız (Hande Erçel) és una jove venedora de flors que s'enfronta a Serkan Bolat (Kerem Bürsin), un famós arquitecte, després de perdre la beca universitària per culpa d'aquest. Serkan li proposa un tracte: si accepta passar dos mesos amb ell com si fos la seva promesa, l'ajudarà a pagar els estudis. Tot i que inicialment Eda no accepta el tracte, després d'avergonyir-lo en públic hi accedeix com a compensació. Encara que a l'inici la relació no és gens bona, a mesura que passen els dies canvia radicalment.

### Temporada 2

La parella afronta temps difícils durant el tractament de càncer de Serkan. Aquest s'obessiona amb la seva malaltia i es converteix en un home completament diferent, tancat a les emocions i la possibilitat de ser pare i obsessionat amb la feina. Aquestes diferències separen poc a poc a Serkan i Eda, que s'acaben separant. Després de dos anys sense veure's, durant els quals ella s'ha graduat a Itàlia, es retroben amb una sorpresa.

## Episodis

| Temporada | Temporada | Episodis | Episodis | Emissió original | Emissió original |
| Temporada | Temporada | Episodis | Episodis | Primera emissió | Última emissió |
| | 1 | 39 | 39 | 8 de juliol de 2020 | 17 d'abril de 2021 |
| | 2 | 13 | 13 | 9 de juny de 2021 | 9 de setembre de 2021 |

## Repartiment

* Hande Erçel (Eda Yıldız)
* Kerem Bürsin (Serkan Bolat)
* Neslihan Yeldan (Aydan Bolat)
* Evrim Doğan (Ayfer Yıldız)
* Anıl İlter (Engin Sezgin)
* Elçin Afacan (Melek Yücel)
* Başak Gümülcinelioğlu (Pırıl Baytekin)
* Alican Aytekin (Seyfi Çiçek)
* Maya Başol (Kiraz)
* Çağrı Çıtanak (Ferit Şimşek)
* Bige Önal (Selin Atakan)

## Referències

* ↑ «Sen Çal Kapımı dizisi ‘merhaba’ diyecek! Sen Çal Kapımı oyuncuları kim? - Magazin haberleri», 09-07-2020. Arxivat de l'original el 2020-07-09. [Consulta: 14 desembre 2021].
# .test

El .test és un domini de primer nivell genèric reservat per l'IETF que no pretén esdevenir un domini actiu d'Internet. Les raons per reservar aquest domini són per reduir els conflictes i les confusions. Això permet l'ús d'aquests noms de domini per documentació o en escenaris locals de prova.

## Proves de dominis IDN

El domini .test ha estat oficialment utilitzat per fer proves amb dominis amb caràcters internacionals (IDN, Internationalized Domain Name, Nom de domini internacionalitzat). Els dominis utilitzats són example.test i les seves traduccions a l'Àrab, Persa, Xinès (Simplificat i tradicional), Rus, Hindi, Grec, Coreà, Ídix, Japonès i Tàmil.
Viccionari
Domini de primer nivell genèric :
Actuals :
Proposats :
Llista de dominis de primer nivell territorial :
# Abd-Al·lah ibn Jàfar ibn Abi-Tàlib

Abd-Al·lah ibn Jàfar ibn Abi-Tàlib (àrab: عبد الله بن جعفر بن أبي طالب, ʿAbd Allāh ibn Jaʿfar ibn Abī Ṭālib) fou nebot del califa Alí ibn Abi-Tàlib.
Va néixer a Abissínia, on el seu pare, Jàfar ibn Abi-Tàlib, predicava l'islam. Fou conegut per la seva generositat, que li va valer el sobrenom de Bahr al-Jud (‘Oceà de Generositat’).
El governador d'Egipte, Qays ibn Sad, es va fer sospitós al califa Alí ibn Abi-Tàlib i aquest, sota consell d'Abd-Al·lah, el va substituir per Muhàmmad ibn Abi-Bakr, l'any 36 de l'Hègira (656-657).
El 680, en pujar al califat Yazid I, els xiïtes de Kufa van convidar al-Hussayn ibn Alí a anar a la ciutat per proclamar-se califa. Abd-Al·lah li va desaconsellar el viatge, sense èxit.
Va morir a Medina, probablement l'any 80 de l'Hègira (699-700), tot i que algunes fonts donen dates més tardanes com els anys 84 o 85 o fins i tot el 87.

## Notes

* ↑ Fou una decisió molt desafortunada: d'una banda Qays era un element valuós per a Alí; de l'altra el nou governador va portar l'anarquia a Egipte.

## Bibliografia

* Mehrvash, Farhang; Rabbani, Azar. "ʿAbd Allāh b. Jaʿfar." Encyclopaedia Islamica. Editors en cap: Wilferd Madelung and, Farhad Daftary. Brill Online, 2016. Referència. 29 de maig de 2016 <http://referenceworks.brillonline.com/entries/encyclopaedia-islamica/abd-allah-b-jafar-SIM_0031>
# Castell de la Règola

Castell de la Règola és un castell d'Àger (Noguera) declarat Bé Cultural d'Interès Nacional, del qual no es conserven restes.

## Història

Arnau Mir de Tost i la seva muller Arsenda donaren la vila de la Règola a Sant Pere d'Àger l'any 1049 i el castell l'any 1067.
Aquest castell i la vila de la Régola eren depenent de la canònica de Sant Pere d'Àger, els quals van mantenir la jurisdicció senyorial fins al segle xix.

## Referències

* 1 2 «La Règola». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 3 juny 2020].
* ↑ Castell de la Régola (Àger) Gran Enciclopèdia Catalana
# Dušan Petković

Dušan Petković (Belgrad, Sèrbia, 13 de juny de 1974) és un exfutbolista serbi. Va disputar 7 partits amb la selecció de Sèrbia.

## Referències

* ↑ National Football Teams
# Berta Segura Berenjeno

Berta Segura (6 de juny de 2003) és una esportista catalana que competeix en atletisme. Va guanyar una medalla de plata al Campionat Europeu d'Atletisme sub-20 de 2021, a la prova de 4×400 metres relleus.
El 2022, va obtenir l'or iberoamericà de 4x400 m a La Nucia. El mateix any va batre el rècord d'Espanya sub-20 a Huelva en la prova de 400 metres llisos amb un temps de de 52.72, fet que va suposar un nou rècord català absolut de la distancia. Més endavant, al Campionat del Món d'Atletisme sub-20 celebrat a Cali, Segura va batre la seua pròpia plusmarca estatal amb un temps de 52,50.
El 29 de juny de 2024 va guanyar la medalla d'or en la prova de 400 metres femenina al Campionat d'Espanya de Clubs d'atletisme, per aconseguir-ho va haver d’abaixar la seua millor marca personal, que abans del campionat era de 51.92, per deixar-la en 51.68. El temps va suposar un nou rècord de Catalunya a nivell absolut, a més de la segona millor marca de la història a nivell sub-23 i la cinquena de tots els temps a nivell absolut.

## Referències

* ↑ «Temps Afegit - Entrevista a Berta Segura» (en castellà). UA1 Lleida Ràdio - Podcast, 06-07-2022. [Consulta: 7 juliol 2022].
* ↑ «Plata per a Berta Segura». Segre, 19-07-2021. [Consulta: 7 juliol 2022].
* ↑ Agustí, X. «Sara Gallego i Berta Segura obtenen el títol iberoamericà de 4x400 m». L'Esportiu, 22-05-2022. [Consulta: 7 juliol 2022].
* ↑ Huelva24.com. «Berta Segura, récord de España Sub 20: "Sabía que la pista de Huelva era muy buena para hacer marcas"» (en castellà). Huelva24.com, 25-05-2022. [Consulta: 7 juliol 2022].
* ↑ «La lleidatana Berta Segura bat el rècord de Catalunya absolut de 400 metres i d'Espanya sub20», 26-05-2022. [Consulta: 7 juliol 2022].
* ↑ «Berta Segura, récord de España en 400 metros» (en castellà). As, 02-08-2022. [Consulta: 6 agost 2022].
* ↑ «La lleidatana Berta Segura, campiona d'Espanya en 400 metres». Segre, 30-06-2024. [Consulta: 12 agost 2024].

## Enllaços externs

* Entrevista a Berta Segura i al seu entrenador Ivan Espílez al canal Carrer Lliure (2022)
# Sit ratllat

El sit ratllat (Oriturus superciliosus) és una espècie d'ocell de la família dels Passerèl·lids (Passerellidae). És endèmic de Mèxic i pertany al gènere monotípic Oriturus.

## Taxonomia

Es reconeixen dues subespècies:
* O. s. superciliosus (Swainson, 1838), la subespècie nominal, centre i sud de Mèxic.
* O. s. palliatus (Van Rossem, 1938) nord-oest i oest de Mèxic.

## Referències

* ↑ «Sit ratllat». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 10/02/2023(català)
* ↑ Clements, J. F., T. S. Schulenberg, M. J. Iliff, D. Roberson, T. A. Fredericks, B. L. Sullivan, and C. L. Wood. 2017. The eBird/Clements checklist of birds of the world: v2017. Downloaded from http://www.birds.cornell.edu/clementschecklist/download/
* ↑ «Striped sparrow - eBird» (en castellà). eBird - Birds of the World. [Consulta: 15 octubre 2023].
* ↑ Gill, Frank; Donsker, David. «Sparrows – IOC World Bird List v13.1g» (en anglès americà). IOC, 2023. [Consulta: 14 octubre 2023].
# Abd-Al·lah ibn Muhàmmad

Abd-Al·lah ibn Muhàmmad és el nom dels següents personatges:
* Abd-Al·lah ibn Muhàmmad, fill del profeta Mahoma
* Abd-Al·lah ibn Muhàmmad ibn Abd-ar-Rahman, (844-912), emir de Còrdova (888-912)
* Abu-Muhàmmad Abd-Al·lah ibn Muhàmmad, emir midràrida de Sigilmasa al segle X
* Abd-Al·lah ibn Muhàmmad ibn Ghàniya, príncep de la família dels Banu Ghàniya
* Abu-l-Qàssim Abd-Al·lah ibn Muhàmmad, visir abbàssida del segle X
# Llengües coconuques

Les llengües coconuques, namtrik o guambianes són un conjunt de llengües indígenes del sud de Colòmbia que engloben al guambià, el totoró en perill d'extinció i l'extint coconuco, que formen un subgrup de la branca septentrional de la família lingüística barbacoana.
L'extinta llengua pasto podria haver estat també una barbacoana molt relacionada amb l'Awá Pit, però a causa de l'escassetat de documentació no pot assegurar-se amb certesa la proximitat. El parentiu de les llengües coconuques va ser correctament identificat per primera vegada per Brinton (1891), encara que posteriorment es va considerar erròniament que estava emparentat amb les llengües paez i es va considerar que juntament amb aquestes formava una família. Aquest error es va deure al fet que una llista de vocabulari d'origen desconegut que suposadament contenia paraules del "moguex" o guambià, incloïa erròniament una mescla de paraules guambianes i paez.

## Referències

* ↑ Curnow, 1998.

## Bibliografia

* Alain Fabre, 2005, Diccionario etnolingüístico y guía bibliográfica de los pueblos indígenas sudamericanos: Guambiano
* Branks, Judith; Sánchez, Juan Bautista. (1978). The drama of life: A study of life cycle customs among the Guambiano, Colombia, South America (pp xii, 107). Summer Institute of Linguistics Museum of Anthropology Publication (No. 4). Dallas: Summer Institute of Linguistics Museum of Anthropology.
* Ortíz, Sergio Elías (1965) "Lenguas y dialectos indígenas de Colombia"; Historia extensa de Colombia, volumen 1, tomo 3, páginas 36, 65-67. Bogotá: Ediciones Lerner.
* Otero, Jesús M. (1938-1939) Los dialectos indígenas del Departamento del Cauca, volumen II, páginas 321-330. Pasto