OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Horseheads

* Per a altres significats, vegeu «Horseheads North».
Horseheads és una vila del Comtat de Chemung a l'Estat de Nova York dels Estats Units d'Amèrica.

## Demografia

Segons el cens dels Estats Units del 2000 Horseheads tenia 6.452 habitants, 2.862 habitatges, i 1.800 famílies. La densitat de població era de 643,7 habitants/km².
Dels 2.862 habitatges en un 26,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 47,9% hi vivien parelles casades, en un 11,9% dones solteres, i en un 37,1% no eren unitats familiars. En el 32,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 15,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,24 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,82.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22,6% tenia menys de 18 anys, un 7% entre 18 i 24, un 26,3% entre 25 i 44, un 23,1% de 45 a 60 i un 21% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 84,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 35.915 $ i la renda mediana per família de 44.971 $. Els homes tenien una renda mediana de 36.774 $ mentre que les dones 22.776 $. La renda per capita de la població era de 20.779 $. Entorn del 4,6% de les famílies i el 8,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Horseheads». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Horseheads». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Cranoglanídids

Els cranoglanídids (Cranoglanididae) són una família de peixos teleostis d'aigua dolça i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

* Els ulls són allargats.
* Aleta dorsal curta.
* Sense escates.
* La part superior del cap té plaques òssies.
* 4 parells de barbetes sensorials.

## Distribució geogràfica

Es troba a Àsia: la Xina i el Vietnam.

## Gèneres i espècies

* Cranoglanis (Peters, 1881)
** Cranoglanis bouderius (Richardson, 1846)
** Cranoglanis henrici (Vaillant, 1893)
** Cranoglanis multiradiatus (Koller, 1926)

## Referències

* ↑ Berg, L.S., 1958. System der rezenten und fossilen Fischartigen und Fische. VEB Verlag der Wissenschaften, Berlín.
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 ZipCodeZoo (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Peters W. (C. H.), 1881. Über eine Sammlung von Fischen, welche Hr. Dr. Gerlach in Hongkong gesandt hat. Monatsb. Akad. Wiss. Berlin 1880. 1029-1037.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ AQUATAB.NET
* ↑ FishBase (anglès)
* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* ↑ Dictionary of Common (Vernacular) Names (anglès)
* ↑ UNEP-WCMC Species Database (anglès)

## Enllaços externs

* All Catfish Species Inventory (anglès)
# Laurens (Carolina del Sud)

Laurens és una població dels Estats Units a l'estat de Carolina del Sud. Segons el cens del 2000 tenia 9.916 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Laurens tenia 9.916 habitants, 3.952 habitatges i 2.596 famílies. La densitat de població era de 361,5 habitants/km².
Dels 3.952 habitatges en un 30% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 38% hi vivien parelles casades, en un 23,4% dones solteres, i en un 34,3% no eren unitats familiars. En el 31,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,38 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,97.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25% tenia menys de 18 anys, un 8,4% entre 18 i 24, un 25,2% entre 25 i 44, un 21,7% de 45 a 60 i un 19,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 74 homes.
La renda mediana per habitatge era de 28.756$ i la renda mediana per família de 36.656$. Els homes tenien una renda mediana de 28.149$ mentre que les dones 21.883$. La renda per capita de la població era de 14.582$. Entorn del 12,9% de les famílies i el 17,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Laurens». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 11 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Laurens». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Can Riera (Sant Antoni de Vilamajor)

Can Riera és una casa de Sant Antoni de Vilamajor (Vallès Oriental) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És de tipus basilical, amb el cos central més elevat. Aquest cos central té la coberta a dos vessants, mentre que els laterals la tenen a un sol vessant. Al primer pis hi ha una finestra amb una petita motllura goticitzant. A la clau de la porta, que té onze dovelles, hi ha un escut. Sobre la porta hi ha un petit balcó. A la façana també hi ha un rellotge de sol. Al mateix davant de la casa hi ha un pou de buc circular, de més de dos metres d'alt, de maçoneria sense arrebossar, i amb coberta de teula àrab, amb la finestreta a mitjana alçada.

## Història

La notícia més antiga que es té de Can Riera és de 1226. L'edifici actual ha estat, possiblement, aixecat en diverses etapes, com ho fan suposar la convivència a la façana d'una finestra amb una motllura de regust gòtic i el balcó.

## Referències

* 1 2 «Can Riera». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 23 juliol 2018].
# Gilbert Erill

Gilbert Erill (o Erail o Hérail) va néixer el 1152 i possiblement a un territori de la Corona d'Aragó, però s'ignora la data i lloc del seu naixement.
Ingressa aviat a l'Orde del Temple, de manera que ja és Gran Comanador de la mateixa quan és elegit gran mestre del Temple el febrer de 1193, després de la mort de Robert de Sablé. Per tant, va ser el dotzè Gran Mestre Templer.
Un any després de la seva elecció, en 1194, el papa Celestí III confirma tots els privilegis atorgats al Temple per mitjà de la butlla Omne datum optimumque Anastasi IV havia dictat a 1154.
Gilbert Erill fou gran mestre en un període de pau entre cristians i musulmans aconseguit per l'acord de pau que Ricard Cor de Lleó havia subscrit amb Saladí, i gràcies a una política d'equilibri. Això li atraurà les ires del papa Innocenci III que hi veu una traïció a l'Església.
A causa d'aquesta querella amb Innocenci III, el resultat de les tensions entre Templers i Hospitalers es decideix a favor d'aquests últims, que aprofiten per recuperar terres i castells.
Durant el seu mandat, l'Orde del Temple participarà en la Reconquesta de la península Ibèrica. En agraïment pels serveis prestats, el rei Alfons II d'Aragó, el 1196, donarà als templers la fortalesa d'Alfambra.
Gilbert Erill mor el desembre de l'any 1200 a l'inici de la Quarta Croada.

## Bibliografia consultada

* Demurger, Alain. Auge i caiguda dels Templers. Barcelona: Ediciones Martínez Roca, SA, 1986. ISBN 84-270-1024-9.
| Precedit per: Robert de Sablé | Gran Mestre 1193 - 1200 | Succeït per: Philippe de Plaissis |
# Heteroconger enigmaticus

Heteroconger enigmaticus és una espècie de peix pertanyent a la família dels còngrids.

## Descripció

* El mascle pot arribar a fer 43,7 cm de llargària màxima i la femella 41,6.
* Nombre de vèrtebres: 154-163.

## Hàbitat

És un peix marí, demersal i de clima tropical que viu entre 3 i 24 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba al Pacífic occidental: Indonèsia i Papua Nova Guinea.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Bleeker, P., 1868. Description de trois espèces inédites des poissons des îles d'Amboine et de Waigiou. Versl. Akad. Amsterdam (Ser. 2) v. 2. 331-335.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Castle, P. H. J. & Randall, J. E., 1999. Revision of Indo-Pacific garden eels (Congridae: Heterocongrinae), with descriptions of five new species. Indo-Pacific Fishes Núm. 30: 1-52, Pls. I-III.
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 3 4 «Heteroconger enigmaticus» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).
* ↑ Allen, G.R. i M. Adrim, 2003. Coral reef fishes of Indonesia. Zool. Stud. 42(1):1-72.

## Bibliografia

* Divisió de Peixos de la Smithsonian Institution. Base de dades de la col·lecció de peixos del Museu Nacional d'Història Natural (en anglès). Smithsonian Institution, 2001.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Cranoglanis multiradiatus

Cranoglanis multiradiatus és una espècie de peix de la família Cranoglanididae i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 30,7 cm de longitud total.

## Hàbitat

És un peix d'aigua dolça i de clima tropical.

## Distribució geogràfica

Es troba a Àsia: la Xina.

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Peters W. (C. H.), 1881. Über eine Sammlung von Fischen, welche Hr. Dr. Gerlach in Hongkong gesandt hat. Monatsb. Akad. Wiss. Berlin 1880. 1029-1037.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ «Cranoglanis multiradiatus». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Chu, X., 1999. Cranoglanididae. p. 74-76. A: X.-L. Chu, B.-S. Cheng i D.-Y. Dai (Eds). Faunica Sinica. Osteichthyes. Siluriformes. Science Press, Beijing. i-vii + 1-230.
* ↑ Hwang, H.C., I.Y. Chen i P.C. Yueh, 1988. The freshwater fishes of China in colored illustrations. Vol. 2 Shanghai Sciences and Technology Press, Shanghai, Xina. 201 p.

## Bibliografia

* Burgess, W. E. An Atlas of Freshwater and Marine Catfishes: A Preliminary Survey of the Siluriformes (en anglès). TFH Publications, 1989. ISBN 9780866221313.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ferraris, C. J. «Checklist of catfishes, recent and fossil (Osteichthyes: Siluriformes), and catalogue of siluriform primary types» (en anglès). Zootaxa, 1.418, 1, 2007, pàg. 1-628. DOI: 10.11646/zootaxa.1418.1.1.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Ng, H.H. i M. Kottelat, 2000. Cranoglanis henrici (Vaillant, 1893), a valid species of cranoglanidid catfish from Indochina (Teleostei, Cranoglanididae). Zoosystema 22(4):847-852.
* Nichols, J.T., 1943. The freshwater fishes of China. Natural history of Central Asia: Volum IX. The American Museum of Natural History, Nova York, Estats Units, 322 p.
* Wang, S. (ed.), 1998. China red data book of endangered animals. Pisces. National Environmental Protection Agency. Endangered Species Scientific Commision. Science Press, Beijing, Xina. 247p.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
* Zheng, C.-Y., 1990. Cranoglanididae. p. 294-297. A: J.-H. Pan, L. Zhong, C.-Y. Zheng, H.-L. Wu i J.-H. Liu (eds). 1991. The freshwater fishes of Guangdong Province. Guangdong Science and Technology Press, Guangzhou. 589 p.
# Hermip

Hermip (Hermippus) és el nom dels següents personatges:
* Hermip d'Atenes, poeta còmic atenenc
* Hermip d'Esmirna, filòsof grec
* Hermip de Beirut, escriptor grec
# Laurens Sweeck

Laurens Sweeck (Lovaina, Brabant Flamenc, 17 de desembre de 1993) és un ciclista belga, professional des del 2014. Combina el ciclisme en carretera, on corre amb l'equip Alpecin-Deceuninck Development Team, i el ciclocròs, on corre amb l'equip Crelan-Fristads.
El seu avi Alfons, i el seu germà bessó Diether també s'han dedicat al ciclisme professionalment.

## Palmarès en ciclocròs

* 2010-2011
** 1r a la Copa del món de ciclocròs júnior
** 1r al Superprestige júnior
* 2012-2013
** Campió de Bèlgica sub-23 en ciclocròs
* 2014-2015
** Campió de Bèlgica sub-23 en ciclocròs
** 1r al Trofeu Bpost Bank sub-23
* 2019-2020
** Campió de Bèlgica en ciclocròs
** 1r al Superprestige
* 2022-2023
** 1r a la Copa del món de ciclocròs

## Palmarès en ruta

* 2015
** Vencedor d'una etapa a la Volta a la província de Namur
* 2016
** 1r a la Volta a la província de Namur i vencedor d'una etapa
** Vencedor de 2 etapes al Tríptic de les Ardenes
* 2017
** 1r al Gran Premi Jean-Pierre Monseré
** Vencedor d'una etapa al Tríptic de les Ardenes
** Vencedor de 3 etapes a la Volta a la província de Namur
* 2023
** Vencedor d'una etapa al Tour del País de Montbéliard
* 2024
** 1r a la SD Worx BW Classic

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
* Fitxa a procyclingstats.com
# Can Riera (Mataró)

Can Riera és una masia de Mataró (Maresme) protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

Masia de planta baixa i pis amb coberta a dues aigües. A la façana principal s'observa els brancals de pedra a les obertures de portes i finestres i la llinda de fusta de la porta principal. Hi ha un rellotge de sol a la part alta de la façana, prop del carener. La resta de façanes conserva un tractament unitari.
A l'interior l'escala d'accés al pis contradiu el model tradicional i en comptes d'estar al fons de la sala, arrenca de l'esquerra de la porta d'entrada. A la cuina se situa la llar de foc i l'antic forn de pa.

## Referències

* 1 2 «Can Riera». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 12 agost 2017].
# Resolució 141 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 141 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides va ser aprovada per unanimitat el 5 de juliol de 1960. Després d'examinar la sol·licitud de la República de Somàlia per a ser membre de les Nacions Unides, el Consell va recomanar a l'Assemblea general que la República de Somàlia fos admesa.

## Vegeu també

* Llista de Resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 101 a 200 (1943 - 1976)

## Referències

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Glasgow (Missouri)

Glasgow és una població dels Estats Units a l'estat de Missouri. Segons el cens del 2000 tenia 1.263 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Glasgow tenia 1.263 habitants, 495 habitatges, i 317 famílies. La densitat de població era de 366,7 habitants per km².
Dels 495 habitatges en un 33,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 50,1% hi vivien parelles casades, en un 10,9% dones solteres, i en un 35,8% no eren unitats familiars. En el 33,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 16,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,45 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,14.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,2% tenia menys de 18 anys, un 7,8% entre 18 i 24, un 25,7% entre 25 i 44, un 20% de 45 a 60 i un 19,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 83,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 30.242 $ i la renda mediana per família de 36.806 $. Els homes tenien una renda mediana de 24.188 $ mentre que les dones 17.130 $. La renda per capita de la població era de 14.544 $. Entorn del 7,1% de les famílies i el 10,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Glasgow». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Glasgow». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 8 agost 2010].
# Heteroconger lentiginosus

Heteroconger lentiginosus és una espècie de peix pertanyent a la família dels còngrids.

## Descripció

* Pot arribar a fer 37,6 cm de llargària màxima.
* Fa al voltant de 20 mm de diàmetre.

## Hàbitat

És un peix marí, demersal i de clima tropical que viu entre 21 i 40 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba al Pacífic occidental central (les illes Marshall) i el Pacífic oriental central (les illes Marqueses i de la Societat).

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 3 4 FishBase (anglès)
* ↑ Castle, P.H.J. i J.E. Randall, 1999. Revision of Indo-Pacific garden eels (Congridae: Heterocongrinae), with descriptions of five new species. Indo-Pacific Fishes (30):52 p.
* ↑ Kuiter, R.H. i T. Tonozuka, 2001. Pictorial guide to Indonesian reef fishes. Part 1. Eels- Snappers, Muraenidae - Lutjanidae. Zoonetics, Austràlia. 302 p.
* ↑ Allen, G.R. i M. Adrim, 2003. Coral reef fishes of Indonesia. Zool. Stud. 42(1):1-72.
* ↑ Randall, J.E., 2005. Reef and shore fishes of the South Pacific. New Caledonia to Tahiti and the Pitcairn Islands. University of Hawaii Press, Honolulu, Hawaii. 720 p.

## Bibliografia

* Divisió de Peixos de la Smithsonian Institution. Base de dades de la col·lecció de peixos del Museu Nacional d'Història Natural (en anglès). Smithsonian Institution, 2001.
* Wu, H.L., K.-T. Shao i C.F. Lai (eds.), 1999. Latin-Chinese dictionary of fishes names. The Sueichan Press, Taiwan.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Crans-Montana

Crans-Montana és un municipi suís del cantó del Valais, situat al districte de Sierre. Es va crear l'1 de gener de 2017 per la fusió dels municipis de Montana, Mollens, Randogne i Chermignon i té 10.931 habitants.
És un dels tres municipis que formen l'estació d'esquí de Crans-Montana, amb Icogne i Lens.

## Geografia

Crans-Montana està situada a 1.495 metres d'altitud, sobre un altiplà sobre la vall del Roine i la ciutat de Sierre. A sobre de la ciutat es troba el Bella Lui, el Mont Bonvin, i la Glacera de la Plaine Morte.

## Història

L'any 1892, Louis Antille i Michel Zufferey van obrir l'Hotel du Parc, al voltant del qual es va desenvolupar Crans-Montana. L'any 1901, Théodore Stephani hi va obrir un sanatori que va contribuir a la fama del lloc. L'any 1911 s'hi va construir un funicular que connecta el municipi amb Sierre. El nombre de malalts va disminuir al final dels anys 1950 i Crans-Montana es va reconvertir en estació d'esports d'hivern. Va acollir els campionats del món d'esquí alpí de 1987. A partir de 1997, Crans-sur-Sierre, Montana-Vermala i Aminona es van beneficiar d'una promoció turística comuna en el si de Crans Montana Tourisme. El casino de Crans-Montana va obrir l'any 2002. L'1 de gener de 2017, els municipis de Montana, de Mollens, de Randogne i de Chermignon es van fusionar per formar el municipi de Crans-Montana.

## Estació d'esquí

L'estació d'esquí de Crans-Montana està situada entre els municipis de Lens i de Crans-Montana. Disposa de disset remuntadors mecànics (1 funitel, 3 telecabines, 6 telecadires i 7 telesquís), i de vint-i-set pistes.

## Personalitats

* Roger Moore (1927-2017), actor anglès, vivia a Mònaco i a Crans-Montana fins a la seva mort el 23 de maig de 2017 en aquesta mateixa localitat.
* Sophia Loren (nascuda l'any 1934), actriu italiana, té un pis a Crans-Montana.
* Michèle Morgan (1920-2016), actriu francesa, era propietària d'un pis a Crans-Montana.
* Bouby Rombaldi, campió suís d'esquí, és originari de Montana

## Referències

* ↑ «Montana dans le dictionnaire historique de la Suisse.». le site du DHS..
* ↑ Bailly, Guillaume «Mort d'une icône : son nom était Moore, Roger Moore» (en francès). le Journal du Funéraire, 23-05-2017. Arxivat de l'original el 2017-07-02 [Consulta: 23 maig 2017]. Arxivat 2017-07-02 a Wayback Machine.
# Hermisende

Hermisende (Ermesende, en portuguès), és un municipi de la Raia fronterera d'Espanya i Portugal a la província de Zamora, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó. Amb 109,05 km² té una població de 350 habitants (2007) i una densitat de 3,51 hab/km².
Va pertànyer a Portugal fins al 1640. El municipi comprèn el poble d'Ermesende i les aldees de San Ciprián de Hermisende (São Cibrão), Castromil, Castrelos i La Tejera (A Teixeira). En aquest municipi se situa un dels contraforts del Penedo dos Três Reinos, que abans marcava la frontera entre els regnes Portugal, Lleó i Galícia.
Al municipi d'Ermesende es parla un dialecte gallec-portuguès amb influències lleoneses. Forma part de la zona d'As Portelas.
# Laurencia

Laurencia és un gènere d'algues vermelles de la família Rhodomelaceae que es troben en els mars i les costes, sobretot a prop d'illes.

## Taxonomia

Algunes de les espècies més comunes de Laurencia són:
* Laurencia nidifica - espècie invasora de Hawaii
* Laurencia brongniartii - present en els bancs de Protea
* Laurencia complanata
* Laurencia flexuosa - False Bay
* Laurencia glomerata - Port Nolloth i Melkbosstrand
* Laurencia natalensis - des de Pearly Beach fins Agulhas
* Laurencia obtusa - Cape Hangklip
* Laurencia peninsularis - endèmica de False Bay
* Laurencia pumila - àmpliament distribuïda des Tsitsikamma fins a Moçambic
# Can Verboom

Can Verboom és una masia amb elements gòtics i barrocs de Premià de Dalt (Maresme) protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

Conjunt d'edificacions de tipus civil realitzades en diferents períodes històrics.
L'edifici principal és una masia de tipus basilical que consta de planta baixa, pis i golfes, i està coberta per una teulada de dues vessants amb el carener perpendicular a la façana. A l'exterior sobresurten els elements de la façana: el portal rodó dovellat, format per un arc carpanell molt rebaixat. La finestra coronella situada al seu damunt, del segle XIV; dues finestres gòtiques conopials lobulades, del segle xv; i els esgrafiats de la façana, del segle xviii, quan es realitzaren nombroses reformes. A l'interior destaquen les arcades barroques de la planta baixa amb arcs escarsers i columnes toscanes. De la torre de defensa adossada a la part posterior de l'antiga masia. De planta quadrada, formada per una planta baixa i quatre pisos sostinguts per una estructura de fusta. Conserva alguns enteixinats de fusta molt interessants. La torre queda rematada en la seva part superior per merlets i una petita teuladeta afegida posteriorment. Exteriorment destaquen els matacans defensius situats en dues cares oposades de la torre, i els carreus de pedra utilitzats als angles de la mateixa. S'hi accedeix directament a l'interior des de la masia, a través de la planta baixa i del primer pis.

## Referències

* 1 2 «Can Verboom». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 12 agost 2017].