OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Museu estatal del Tirol

El Museu estatal del Tirol (alemany: Tiroler Landesmuseum: Tiroler Landesmuseum), també conegut com Ferdinandeum per l'Arxiduc Ferdinand, es troba a Innsbruck, Àustria. Va ser fundat el 1823 pel Museu Estatal Tirol Societat Ferdinandeum (Verein Tiroler Landesmuseum Ferdinandeum).
Des de 2007 ha estat una important divisió de la Societat Operativa de Museus de l'Estat del Tirol (Tiroler Landesmuseen-Betriebsgesellschaft), que s'ha fet càrrec del funcionament del negoci. També es van transferir a la companyia operacional al mateix temps el Museu d'Art Popular del Tirol, el Museu Kaiserschützen, la Capella Real (Hofkirche) i els Tyrolean Folk Song Archives (Tiroler Volksliedarchiv). La companyia està dirigida per Wolfgang Meighörner, que també és el responsable del Museu Estatal Tyrolean Ferdinandeum.
El Museu Estatal del Tirol consta de set col·leccions. A més, el Museu de l'Armoury (col·lecció històrica i tècnica de la història cultural del Tirol) i la col·lecció d'història natural també pertanyen al Ferdinandeum.
Les principals col·leccions del Museu Estatal del Tirol cobreixen:
* Història des de temps prehistòrics a través de l'era romana fins a l'edat mitjana.
* Art i artesania del Romànic a Gòtic i al Modern,
* Sala de música i col·lecció dels Països Baixos amb instruments Jakob Seder,
* Obres d'art, incloses les de Michael Pacher, Lucas Cranach el Vell, Rembrandt van Rijn, Joseph Anton Koch, Angelika Kauffmann, Franz Defregger i Albin Egger-Lienz.
* La biblioteca, que posa èmfasi en el Tirol
El complex d'edificis va ser renovat el 2003 i es van afegir algunes parts.
L'activitat de ciència natural i humana del museu s'ha documentat des de 2008 en l'Anuari Científic del Museu de l'Estat de Tyrolean (Wissenschaftlichen Jahrbuch der Tiroler Landesmuseen). És successor de les publicacions més antigues: Zeitschrift des Ferdinandeums für Tirol und Vorarlberg (1853–1920) i Veröffentlichungen des Museum Ferdinandeum (1921–2007).
A més, el Ferdinandeum publica el treball de referència, Tiroler Urkundenbuch, que fa accessibles les fonts històriques de l'edat mitjana Tirolesa.

## Comissaris

* 1985–2005: Gert Ammann
* 2007-2019: Wolfgang Meighörner
* des de 2019: Peter Assmann
# Estat d'Oyo

* Aquest article tracta sobre . Si cerqueu l'antic regne, vegeu «Imperi d'Oyo».
Oyo és un dels estats de Nigèria al sud-oest del país. També té aquest nom una de les seves ciutats, però la capital és Ibadan. L'estat Oyo limita al sud i a l'est amb l'estat d'Ogun, al nord amb l'estat de Kwara, i a l'oest amb Benín. L'estat d'Oyo va ser creat el 3 de febrer de 1976 després de la divisió de l'Estat Occidental en tres estats. El 27 d'agost de 1991 la part est de l'estat es va separar d'aquest, formant l'estat d'Osun.
Té una extensió de 37.705 km². La població al cens del 2006 era de 5.580.894 habitants amb una estimació pel 2011 de 6.615.100 habitants.
La majoria dels habitants són iorubes amb els subgrups dels oyos, oke-oguns, ibadanis i ibarapes. Parlen la llengua ioruba en les seves variants dialectals. La religió predominant de la població és el cristianisme.
Les principals ciutat a més de la capital Ibadan, són: Ọyọ, Ogbomọsọ, Isẹyin, kishi, Okeho, Saki, Eruwa, Lanlate, Oje-Owode, Sepeteri, Ilora, Awe, Ilero, Igbeti, Igboho, Igbo-Ora, Lalupon i Otu.
Els principals rius són: Ogun, Oba, Oyan, Otin, Ofiki, Sasa, Oni, Erinle i Osun. És important l'Oyo National Park.
L'Estat està dividit en 32 Àrees de Govern Local: Afijo, Akinyele, Egbeda, Ibadan Central, Ibadan North-East, Ibadan South-West, Ibadan South-East, Ibarapa, Ido, Ifedapo, Ifeloju, Irepo, Iseyin, Kajola, Lagelu, Ogbomosho North, Ogbomosho South, Oyo West, Atiba, Atigbo, Saki East, Itesiwaju, Iwajowa, Ibarapa North, Iyamapo/Olorunsogo, Oluyole, Ogo-Oluwa, Surulere, Orelope, Orire, Oyo y Ona-Ara.

## Referències

* ↑ «Estat d'Oyo». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.

## Enllaços externs

* Govern d'Oyo Arxivat 2014-07-13 a Wayback Machine.
# Espina de ferro

Espina de ferro (títol original: Ironweed) és una pel·lícula estatunidenca dramàtica de 1987 dirigida per Héctor Babenco i protagonitzada per Jack Nicholson, Meryl Streep, Carroll Baker i Tom Waits. Està basada en la novel·la homònima de William Kennedy, que també va escriure el guió. Ha estat doblada al català

## Argument

Durant l'època de la Gran Depressió, un jugador de beisbol novaiorquès anomenat Francis Phelan abandona a la seva família quan involuntàriament mata al seu fill nounat. Des d'aquell moment es converteix en un rodamón amb tendència a l'esquizofrènia. A Albany busca la seva antiga promesa i companya de borratxeres, Helen Archer. La relació entre els dos és l'única cosa consistent en les seves existències, mentre viuen de la manera més miserable, al carrer, intentant guanyar diners com poden per subsistir. Un dia, Francis decideix visitar la llar de la seva esposa i fills adults. Aquest dia la vida d'ell i de Helen canviaran de manera total.

## Repartiment

* Jack Nicholson: Francis Phelan
* Meryl Streep: Helen Archer
* Carroll Baker: Annie Phelan
* Michael O'Keefe: Billy Phelan
* Diane Venora: Margaret "Peg" Phelan
* Fred Gwynne: Oscar Reu
* Margaret Whitton: Katrina Dougherty
* Tom Waits: Rudy
* Jake Dengel: Pee Wee
* Nathan Lane: Harold Allen
* James Gammon: Reverend Chester
* Will Zahrn: Rowdy Dick
* Laura Esterman: Nora Lawlor
* Joe Grifasi: Jack
* Hy Anzell: Rosskam
* Bethel Leslie: Bibliotecària
* Richard Hamilton: Donovan
* Black-Eyed Susan: Clara
* Louise Phillips: Noia de les flors
* Marjorie Slocum: Dona vella
* Lena Spencer: Dona de Slatternly
* Lola Pashalinski: Dona grossa amb gall dindi
* Paul A. DiCocco Jr.: Conductor d'autobús
* Priscilla Smith: Sandra
* James Dukas: Finny
* Jared Swartout: Capità de la Guàrdia
* Ted Levine: Pocono Pete
* Martin Patterson: Foxy Phil Tooker
* Terry O'Reilly: Aldo Campione
* Michael O'Gorman: Líder de la vaga
* Frank Whaley: Francis Phelan jove

## Premis

| Any | Resultat | Guardó | Receptor |
| 1988 | Nominada | Oscar al millor actor | Jack Nicholson |
| 1988 | Nominada | Oscar a la millor actriu | Meryl Streep |
| 1988 | Nominada | Globus d'Or al millor actor dramàtic | Jack Nicholson |
| 1987 | Guanyadora | Los Angeles Film Critics Association Awards al Millor actor | Jack Nicholson |
| 1989 | Nominada | Festival Internacional de Cinema de Moscou | Hector Babenco |
| 1987 | Guanyadora | New York Film Critics Circle Awards al Millor actor | Jack Nicholson |

## Referències

* ↑ esadir.cat. Espina de ferro. esadir.cat.
* ↑ «Ironweed». The New York Times.
# Estàtua de marbre de Posidó

L'estàtua de Posidó, realitzada en marbre de Paros en els anys 125-100 abans de la nostra era va ser descoberta el 1877 a Melos, juntament amb l'estàtua del seu amant, Amfitrite. L'escultura està mig nua, només un himàcion li cobreix la part inferior del cos. Segons els investigadors, a la mà dreta portava un trident, element que el personificava. Al costat de la cama dreta, es pot observar un dofí com a suport, deixant-nos com a record la influència de l'escultura clàssica en les vespres del període hel·lenístic.
No se sap amb certesa qui ha estat l'autor d'aquesta obra, però com moltes estàtues de l'època, eren encarregades per alts càrrecs de la societat atenesa, que les feien servir per a decorar els temples públics, els palaus, i també les acadèmies.

## Referències

* ↑ «Hellenistic Period» (en anglés). National Archaeological Museum. [Consulta: 22 agost 2023].
# Ricard Cabot i Duran

Ricard Cabot i Duran (Barcelona, 6 de novembre de 1949) és un jugador d'hoquei sobre herba barceloní, guanyador d'una medalla olímpica. És fill del també jugador d'hoquei Ricard Cabot i Boix, que participà en els Jocs Olímpics d'estiu de 1948, i germà del també medallista Xavier Cabot.
Membre del Reial Club de Polo de Barcelona va participar, als 26 anys, en els Jocs Olímpics d'Estiu de 1976 realitzats a Mont-real (Canadà), on aconseguí guanyar un diploma olímpic en finalitzar sisè en la competició masculina d'hoquei sobre herba. En els Jocs Olímpics d'Estiu de 1980 realitzats a Moscou (Unió Soviètica) aconseguí guanyar la medalla de plata amb la selecció espanyola i en els Jocs Olímpics d'Estiu de 1984 realitzats a Los Angeles (Estats Units) aconseguí guanyar un nou diploma olímpic en finalitzar vuitè.

## Referències

* ↑ «Ricard Cabot Durán | enciclopedia.cat». [Consulta: 31 març 2024].
* ↑ «Olympedia – Ricardo Cabot». [Consulta: 31 març 2024].
# Lentipes armatus

Lentipes armatus és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels cipriniformes que es troba a les Illes Ryukyu.

## Referències

* ↑ Günther A. 1861. Catalogue of the fishes in the British Museum. Catalogue of the acanthopterygian fishes in the collection of the British Museum. 3. Gobiidae, Discoboli, Pediculati, Blenniidae, Labyrinthici, Mugilidae, Notacanthi. Londres (Regne Unit). Cat. Fishes v. 3. i-xxv + 1-586 + i-x.
* ↑ «Lentipes armatus». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* ↑ FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Fenner, R. M. The Conscientious Marine Aquarist: A Commonsense Handbook for Successful Saltwater Hobbyists (en anglès). TFH Publications, 2001. ISBN 9781890087029.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Hoese, D.F. 1986: Gobiidae. p. 774-807. A M.M. Smith i P.C. Heemstra (eds.) Smiths' sea fishes. Springer-Verlag, Berlín, Alemanya.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Les Masies

«Les Masies» té aquests significats:
** Les Masies (Aramunt), partida rural del terme d'Aramunt, al municipi de Conca de Dalt, al Pallars Jussà
* Municipis:
** Les Masies de Roda, municipi d'Osona
** Les Masies de Voltregà, municipi d'Osona
* Entitats de població:
** Les Masies (Aransís), nucli de masies disperses del terme d'Aransís, pertanyent al municipi de Gavet de la Conca, al Pallars Jussà
** Les Masies (l'Espluga de Francolí) o Balneari les Masies, veïnat del municipi de l'Espluga de Francolí, a la Conca de Barberà
** Les Masies Catalanes, urbanització dins els termes municipals de l'Albiol i Alcover, al Baix Camp
** Les Masies de Dalt, veïnat del municipi de Cabanes, a l'Alt Empordà
** Les Masies de Nargó, poble del municipi de Coll de Nargó, a l'Alt Urgell
** Les Masies de Sant Miquel, veïnat del municipi de Banyeres del Penedès, al Baix Penedès
** Les Masies del Torrent, veïnat del municipi d'Albinyana, al Baix Penedès
* Edificis:
** Les Masies (Vilaverd), conjunt de cases de Vilaverd, a la Conca de Barberà
# Les Masies (l'Espluga de Francolí)

Les Masies és un nucli de població del sud del municipi de l'Espluga de Francolí, situat al peu de les muntanyes de la Pena i molt a prop del monestir de Poblet, al límit amb el terme de Vimbodí i Poblet. S'inclou dins el paratge natural d'interès nacional de Poblet. La carretera local TV-7007 comunica les Masies amb l'Espluga i el Monestir de Poblet.
Es va originar al final del segle xix vora unes fonts d'aigües ferruginoses: la Font del Ferro i la Font de la Magnèsia. Primer s'hi va construir l'anomenada Masia Blanca, i més tard, el 1887, el complex residencial de la Villa Engràcia, on es va edificar el primer balneari, per la qual cosa aquest nucli de població es coneix també amb el nom de Balneari les Masies. Més endavant s'hi van construir altres xalets i hotels, com l'Hotel del Centre i l'Hotel La Capella.
Adossada a l'edifici de Villa Engràcia es troba l'església de Santa Maria de les Masies, construïda entre 1888 i 1910, d'estil historicisme, amb portalada neogòtica i un airós campanar de torre.
És una zona turística i de segona residència, amb diversos apartaments de muntanya, hotels, restaurants i l'alberg de joventut Jaume I, gestionat per la Generalitat.
L'any 2004 hi havia censats 16 habitants com a residents permanents.

## Referències

* ↑ «Santa Maria de les Masies (L'Espluga de Francolí - Conca de Barberà)». Pobles de Catalunya.

## Enllaços externs

* El nucli de les Masies dins el web de l'Espluga de Francolí
# Lepargochloa

Lepargochloa és un gènere de plantes de la família de les poàcies, ordre de les poals, subclasse de les commelínides, classe de les liliòpsides, divisió dels magnoliofitins.

## Taxonomia

* L. glabra Gledhill
* L. rhytachnoides Launert
# Live! Visions of Europe

Live! Visions of Europe és un àlbum en directe de la banda de finlandesa de power metal Stratovarius. L'àlbum va ser editat el 7 de juliol de 1998 a través T&T, filial de Noise Records. L'àlbum va ser enregistrat durant dos concerts a Milà, Itàlia, i Atenes, Grècia, durant la gira de la banda pel seu àlbum de 1997 Visions.
El 2016 es va reeditar l'àlbum amb una nova resmaterització i una portada nova.

## Personal

* Timo Kotipelto – veu principal
* Timo Tolkki – Guitarra, veus de suport, productor
* Jens Johansson – teclats
* Jörg Michael – bateria
* Jari Kainulainen – baix elèctric
* Mikko Karmila – Enginyer de so, mescla
* Mika Jussila – masterització

## Referències

* ↑ «Stratovarius - Visions of Europe - Encyclopaedia Metallum: The Metal Archives». [Consulta: 31 octubre 2020].
* ↑ «Official Stratovarius Website». [Consulta: 31 octubre 2020].
# Llau de les Ribes

La llau de les Ribes és una llau afluent del riu de Serradell que discorre íntegrament pel terme de Conca de Dalt, al Pallars Jussà, dins del seu antic terme de Toralla i Serradell, a l'àmbit del poble de Serradell.
Es forma al sud-est de la partida de Boïgues, recorre de nord a sud de forma paral·lela al Serrat de Santa Eulàlia, que queda al costat de ponent, i passa a prop de les Roques del Seix, que són a llevant. Ja al tram final passa entre la Borda del Seix, a llevant, i la Borda de Santa Maria, a ponent. En aquest darrer tros va deixant a l'esquerra tot de partides rurals: lo Seix, Lo Palaut, Llinars, la Plantada, Bramapà, etc. Travessa el Tros de Santa Maria i, ja en els darrers metres, deixa lo Vedat a ponent i la Rourera a llevant, i s'aboca en el riu de Serradell.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Lligament rotular

El lligament rotular, també anomenat tendó rotular, tendó patel·lar, lligament patel·lar o ligamentum patellae, és la continuació del tendó del quàdriceps femoral per sota de la ròtula. S'insereix d'una banda en la ròtula i per un altre en la tíbia, concretament en la tuberositat tibial, per tant té la particularitat que uneix dues estructures òssies. És un cordó fibrós d'uns 6 mm d'espessor, 30 mm d'ample i 43 mm de llarg.
El lligament rotular juntament amb el tendó del quàdriceps participen en el moviment del genoll i fan possible l'extensió de la cama quan es contreu el múscul quàdriceps.
Les principals malalties que li afecten són la tendinitis i el trencament del lligament rotular que pot ser total o parcial.

## Referències

* ↑ Sociedad española de cirugía ortopédica y traumatología: Actualización en cirugía ortopédica y traumatología, Masson S.A., 2003. Consultat el 6-1-2011
* ↑ Gray. Anatomía para estudiantes. ISBN 978-84-8174-832-1. Consultat el 6-1-2011.
# Lligament lateral intern

«Lligament lateral intern» té aquests significats:
* Lligament lateral intern del canell
* Lligament lateral intern del colze
* Lligament lateral intern del genoll
* Lligament lateral intern del turmell
# Lligament lateral intern del genoll

El lligament lateral intern del genoll (o lligament col·lateral tibial) és un dels 4 lligaments principals que sustenten l'articulació del genoll. Els altres 3 són el lligament lateral extern, el lligament creuat anterior i el lligament creuat posterior.

## Descripció

El lligament lateral intern (LLI) uneix el fèmur amb la tíbia, la seva grandària és 10 cm de llarg i 25 mm d'amplada. A la part superior s'insereix en la tuberositat del còndil intern del fèmur, mentre que a la part inferior la fa en la porció superior de la cara interna de la tíbia.
Les principals lesions que l'afecten són l'esquinç i el trencament, que solen ser provocades per un traumatisme sobre l'articulació del genoll quan aquesta es troba en situació de rotació externa o en posició de flexió i genu valgum. També la síndrome de Pellegrini-Stieda que és una ossificació del lligament per un traumatisme previ.

## Referències

* ↑ L.Testut - A. Latarjet: Compendi d'anatomia. Editorial Masson S.A., 2004, ISBN 84-458-0552-5. Consultat el 7-1-2011
* ↑ Diversos autors: Infermeria mèdico-quirúrgica II, Editorial Tebar, ISBN 84-95447-02-9. Consultat el 7-1-2011
# Lisa Hannigan

Lisa Hannigan (illa d'Irlanda, 12 de febrer de 1981) és una cantant irlandesa. Va iniciar-se cantant amb Damien Rice i posteriorment ha fet carrera en solitari.

## Biografia

Hannigan va néixer a Dunshaughlin, Irlanda, el 12 de febrer del 1981. Va estudiar secundària a The King's Hospital, a Palmerstown, i va estudiar història de l'art al Trinity College Dublin, on va conèixer Damien Rice, que buscava un cantant, i es van acabar convertint en parella sentimental. Va deixar la banda i la relació en 2007 per desavinences amb Rice i va iniciar la seva carrera en solitari. Després d'estancar-se després del segon àlbum, va rebre la col·laboració de Aaron Dessner per al seu tercer disc.

## Discografia

* Sea Sew (Hoop, 2008)
* Passenger (Hoop, 2011)
* At Swim (Hoop, 2016)

## Referències

* ↑ Navarro, Fernando. «Damien Rice y el refugio en la isla de las aguas volcánicas» (en castellà). El Pais, 02-04-2020. [Consulta: 26 desembre 2020].
* ↑ Ryan, Jennifer. «Lisa Hannigan on Damien Rice: “He didn’t want me in his band anymore, so I left”» (en anglès). Irish Times, 06-08-2016. [Consulta: 26 desembre 2020].
# Llista de Creus de Sant Jordi/2023/Entitats
#### Entitats

Informació actualitzada per un bot. Els canvis manuals es perdran quan s'actualitzi!
| Entitat | Wikidata | Descripció |
| Festival Sónar | Q1513769 | festival de música |
| Sopa de Cabra | Q3752591 | grup de música català |
| Casino del Centre | Q11912946 | entitat cultural i edifici de l'Hospitalet |
| Casino Recreatiu i Instructiu d'Amposta | Q21666954 | edifici modernista d'Amposta |
| L'Estaquirot | Q111381096 | companyia teatral |
| Associació Cultural dels Raiers de la Ribera del Segre | Q117845841 | |
| Federació de Cooperatives Agràries de Catalunya | Q117845920 | federació de cooperatives catalana |
| Fundació Privada Vozes | Q117845939 | |
| Fundació Tot Raval | Q117845948 | fundació del Raval |
| Societat Coral El Progrés | Q117845961 | |
# Llista de Creus de Sant Jordi/2022/Entitats
#### Entitats

Informació actualitzada per un bot. Els canvis manuals es perdran quan s'actualitzi!
| Entitat | Wikidata | Descripció |
| Estopa | Q773703 | duo musical català |
| Companyia Elèctrica Dharma | Q4894861 | grup de música català |
| Bordegassos de Vilanova | Q8250847 | colla castellera de Vilanova i la Geltrú |
| Joventut de la Faràndula | Q19715209 | |
| El Círcol | Q20875711 | institució recreativa reusenca |
| HIPRA | Q97368212 | farmacèutica veterinària catalana |
| Associació pels Drets Sexuals i Reproductius | Q112776929 | |
| Associació Societat Cultural i Esportiva La Lira | Q112776976 | |
| Orfeó Vigatà | Q112777086 | orfeó de Vic |
| Gran Teatre del Liceu | Q118492617 | |
# Llista de Creus de Sant Jordi/2022
#### Persones

Informació actualitzada per un bot. Els canvis manuals es perdran quan s'actualitzi!
| Persona | Wikidata | Descripció | Ocupació |
| Laia Palau i Altés | Q1150392 | jugadora de basquet catalana | jugador de bàsquet |
| Carme Elias i Boada | Q3776476 | actriu catalana | actor |
| Jordi Puig-Suari | Q3814481 | desenvolupador de tecnologia aeroespacial català | enginyer |
| Miquel Strubell i Trueta | Q11936975 | professor d'universitat català | professor d'universitat |
| Maria Olivares i Usac | Q17034613 | política espanyola | polític |
| Tortell Poltrona | Q17037048 | pallasso català | pallasso humorista actor artista empresari |
| Mari Chordà Recasens | Q20005646 | artista | pintor poeta activista social escriptor |
| Josep Minguell i Cardenyes | Q27966064 | artista català | artista pintor |
| Lluís Torner i Sabata | Q46993545 | físic Català | físic |
| Andreu Vilasís i Fernàndez-Capalleja | Q55948204 | artista plàstic català | esmaltador |
| María del Carmen Llasat Botija | Q57297344 | física | professor d'universitat |
| Josep Espunyes i Esteve | Q85420307 | poeta i narrador català | escriptor |
| Carme Trilla Bellart | Q111251023 | economista barcelonina | economista |
| Fàtima Ahmed El Haddad | Q112775731 | activista social marroquina | activista social |
| Maria Carme Cardó i Soler | Q112775752 | activista cultural i professora de català | professor de català |
| Joan Carles Doval Garcia | Q112775810 | productor discogràfic | productor discogràfic |
| Rosa Maria Duran i Gili | Q112775835 | | professor intèrpret |
| Lluís Parés Ramoneda | Q112775991 | agricultur | agricultor |
| Hisao Suzuki | Q112776115 | fotògraf japonès d'arquitectura | fotògraf |
| Marina Vilalta i Fajula | Q112776190 | pastora | pastor |

#### Entitats

Informació actualitzada per un bot. Els canvis manuals es perdran quan s'actualitzi!
| Entitat | Wikidata | Descripció |
| Estopa | Q773703 | duo musical català |
| Companyia Elèctrica Dharma | Q4894861 | grup de música català |
| Bordegassos de Vilanova | Q8250847 | colla castellera de Vilanova i la Geltrú |
| Joventut de la Faràndula | Q19715209 | |
| El Círcol | Q20875711 | institució recreativa reusenca |
| HIPRA | Q97368212 | farmacèutica veterinària catalana |
| Associació pels Drets Sexuals i Reproductius | Q112776929 | |
| Associació Societat Cultural i Esportiva La Lira | Q112776976 | |
| Orfeó Vigatà | Q112777086 | orfeó de Vic |
| Gran Teatre del Liceu | Q118492617 | |
# Leòcrit (general)

Leòcrit (Leocritus, Λεώκριτος) fou un general de Farnaces I, rei del Pont.
En la guerra del Pont contra Èumenes II de Pèrgam, fou enviat a envair Galàcia el 181 aC. Les seves campanyes són pocs conegudes però consta que no era personatge de fiar, ja que quan la guarnició de Tium (potser Tios) a Paflagònia es va rendir sota promesa de salvar la vida, els va matar a tots tan bon punt van sortir.

## Referències

* ↑ Leo'critus A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. William Smith, Ed.