# Oraon

* Aquest article tracta sobre la llengua. Si cerqueu grup ètnic, vegeu «oraons».
L'oraon, kurukh (ˈkʊrʊx) o uranw (कुड़ुख़ en devanagari) és una llengua dravídica parlada per gairebé dos milions de tribus oraons i kisan de Jharkhand, Madhya Pradesh, Chhattisgarh, Orissa i Bengala Occidental, així com 65.000 al nord de Bangladesh, 28.600 un dialecte anomenat dhangar al Nepal i uns 5.000 a Bhutan. Hi ha alguns parlants d'oraon al sud de l'Índia. Està més relacionat amb el brahui i el malto (Paharia). La llengua està catalogada com a "vulnerable" a la llista de llengües amenaçades de la UNESCO. El dialecte kisan tenia uns 206.100 parlants el 2011. El kurukh té diversos noms alternatius com ara uraon, kurux, kunrukh, kunna, urang, morva i birhor. Dos dialectes, l'oraon i el kisan, tenen una intel·ligibilitat del 73% entre ells. L'oraon, sense incloure el kisan, està sent estandarditzat. El kisan està en perill d'extinció amb una taxa de descens del 12,3% entre 1991 i 2001.

## Classificació

El kurukh pertany al grup dravídic septentrional de la família de llengües dravídiques, que està estretament relacionada amb el sauria paharia i el kumarbhag paharia, que sovint es s'anomenen conjuntament malto.
El kurukh s'escriu en devanagari, escriptura usada també per escriure en sànscrit, hindi, marathi, nepalès i altres llengües indo-àries. Narayan Oraon, un doctor, va inventar l'escriptura tolong siki específicament per al kurukh. S'han publicat molts llibres i revistes a l'escriptura tolong siki. La Societat Literària Kurukh de l'Índia ha estat fonamental per a difondre l'escriptura tolong siki per a la literatura kurukh.

## Sociolingüística

És parlat per 2.053.000 persones de les tribus oraon i kisan, amb 1.834.000 i 219.000 parlants respectivament. La taxa d'alfabetització és del 23% en oraons i del 17% en kisan. Malgrat la gran quantitat de parlants es considera que la llengua està amenaçada. Els governs de Jharkhand i Chhattisgarh han introduït la llengua kurukh a les escoles amb estudiants majoritaris de Kurukhar. La llengua oranon s'ensenya específicament a les escoles de Jharkhand, Chhattisgarh, Madhya Pradesh, Odisha, Bengala Occidental i Assam.

## Fonologia
### Vocals

El kurukh té cinc vocals cardinals. Cada vocal té contrafons llargs, curts nasalitzats i llargament nasalitzats.
Vocals simples del kurukh :
| | Front | | Posterior |
| Alt | /i/ | | /u/ |
| Mitjà | /e/ | | /o/ |
| Baix | | /a/ | |

### Consonants

La següent taula il·lustra l'articulació de les consonants.
Kurukh consonants :
| | | Bilabial | Bilabial | Alveolar | Alveolar | Retroflexa | Retroflexa | Palatal | Palatal | Velar | Velar | Glotal |
| | | pla | aspirada | plain | aspirada | plain | aspirada | plain | aspirada | plain | aspirada | Glotal |
| Oclusiva | muda | p | pʰ | t | tʰ | ʈ | ʈʰ | c | cʰ | k | kʰ | ʔ |
| Oclusiva | sonora | b | bʱ | d | dʱ | ɖ | ɖʱ | ɟ | ɟʱ | g | gʱ | |
| Fricativa | Fricativa | | | s | | | | ʃ | | x | | h |
| Nasal | Nasal | m | | n | | ɳ | | ɲ | | ŋ | | |
| Aproximant | Aproximant | | | l | | | | j | | w | | |
| Vibrant | Vibrant | | | r | | | | | | | | |
| bategant | bategant | | | | | ɽ | ɽʰ | | | | | |

## Frases de mostra

| Text oraon | Traducció |
| Nighai ender name hike? | Com us dieu? |
| Nin ekase raadeen? | Com esteu? (dona) |
| Nin ekase raadai? | Com esteu? (home) |
| En kodam radas. | Estic bé. |
| Ikya kaalgadeen ? | On aneu? (Girl) |
| Ikya Kaalgadai ? | On aneu? (Boy) |
| Endra manja? | Que passa? |
| Hae | Si |
| Mala | No |
| En Onna Lagdan. | Estic menjant. |
| Neen Mookha. | Mengeu. |
| Aar onna lagnar. | Estan menjant. |

## Notes

* ↑ «Kurukh». A: Oxford English Dictionary. 3a. Oxford University Press, Setembre de 2005.
* ↑ «Glottolog 4.3 - Nepali Kurux». [Consulta: 11 gener 2021].
* ↑ «Endangered Languages: The Full List». The Guardian.
* ↑ ORGI. «Census of India: Growth of Non-Scheduled Languages-1971, 1981, 1991 and 2001». [Consulta: 15 octubre 2017].
* ↑ Stassen, Leon. Intransitive Predication. Oxford University Press, 1997, p. 220. ISBN 978-0199258932.
* ↑ PS Subrahmanyam, "Kurukh", in ELL2. Ethnologue assigna al kurux nepealí un codi iso independent, kxl
* ↑ Daniel Nettle and Suzanne Romaine. Vanishing Voices: The Extinction of the World's Languages. Oxford: Oxford University Press, 2000, pàg. 9
* ↑ Revitalising a language - The Hindu
* 1 2 1970-, Kobayashi, Masato,. The Kurux language : grammar, texts and lexicon. ISBN 9789004347663. OCLC 1000447436.

## Enllaços externs

* Ferdinand Hahn. Kuruḵh̲ (Orā̃ō)-English dictionary. Bengal Secretariat Press, 1903, p. 126– [Consulta: 25 agost 2012].
* Ferdinand Hahn. Kuruḵẖ grammar. Bengal Secretariat Press, 1900 [Consulta: 26 agost 2012].
* Kuruk̲h̲ folk-lore: in the original. The Bengal Secretariat Book Depot, 1905 [Consulta: 25 agost 2012].
* Kurukh basic lexicon at the Global Lexicostatistical Database
* Omniglot's page on Tolong Siki