OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cristian Ignacio Herrera López

Cristian Ignacio Herrera López (Las Palmas, 13 de març de 1991) és un futbolista professional canari que juga com a davanter.

## Trajectòria esportiva

Herrera es va formar al planter de la UD Las Palmas. Va debutar amb el filial del club la temporada 2010–11, i s'hi va estar uns anys jugant en categories inferiors. El 9 de juliol de 2013 va refusar una renovació de contracte, i va fitxar per l'Elx Il·licità CF, de la segona B.
El 24 de novembre de 2013 Herrera va debutar amb l'Elx CF a La Liga, jugant els darrers 12 minuts i marcant el gol de la victòria en un partit guanyat per 2–1 a domicili contra el València CF. El 18 de juny de l'any següent, després de disputar 21 partits i de marcar tres gols en la temporada, va renovar el seu contracte amb el club fins al 2019 i fou definitivament promocionat al primer equip.
El 7 d'agost de 2015, Herrera va acabar el seu contracte amb els valencians i nou dies després en va signar un per un any amb la UD Almería. L'1 de febrer de 2016, però, va rescindir el contracte, i va marxar al Girona FC també de la segona divisió.
El 14 de juliol de 2017 Herrera va deixar el Girona, i va signar per dos anys amb el CD Lugo. El 13 d'agost de 2021, va signar un contracte de dos anys amb els nouvinguts a segona divisió UE Eivissa.
El 22 de juny de 2023, Herrera es va incorporar a la UD Las Palmas, acabat d'ascendir a la primera categoria, amb un contracte d'un any.

## Referències

* ↑ «Cristian rompe con la UD y se marcha el filial del Elche» (en castellà). La Provincia, 09-07-2013.
* ↑ «Herrera late show downs Valencia» (en anglès). ESPN FC, 24-11-2013.
* ↑ «Cristian Herrera amplía su contrato con el Elche hasta junio de 2019» (en castellà). Diario Información, 18-06-2014.
* ↑ Comunicado oficial Arxivat 2015-09-23 a Wayback Machine.; Elx CF, 7 agost 2015 (en castellà)
* ↑ Cristian Herrera, noveno fichaje del Almería para reforzar el ataque rojiblanco; UD Almería, 16 agost 2015 (en castellà)
* ↑ El Almería y Cristian Herrera llegan a un acuerdo para rescindir el contrato; UD Almería, 1 febrer 2016 (en castellà)
* ↑ Cristian Herrera firma con el Girona hasta junio de 2018; Diari AS, 1 febrer 2016 (en castellà)
* ↑ Cristian Herrera deixa el Girona; Girona FC, 14 juliol 2017
* ↑ Cristian Herrera, nuevo jugador del Lugo; Marca, 14 juliol 2017 (en castellà)
* ↑ «Cristian Herrera, nuevo jugador del Ibiza» (en castellà). UD Ibiza, 13-08-2021. Arxivat de l'original el 13 d’agost 2021. [Consulta: 13 agost 2021].
* ↑ «Cristian Herrera, nuevo jugador de la UD Las Palmas» (en castellà). UD Las Palmas, 22-06-2023. [Consulta: 22 juny 2023].

## Enllaços externs

* Fitxa a BDFutbol
* Fitxa a Futbolme (castellà)
* Fitxa a Soccerway
# Cristian Erbes

Cristian Erbes (Buenos Aires, Argentina, 6 de gener de 1990) és un futbolista argentí que juga en la posició de centrecampista al Deportes La Serena.
Va debutar la temporada 2009-2010 a primera divisió amb el Boca Juniors. Abans del debut a primera, a les categories inferiors havia fet 7 gols, sis de cap i un amb el peu. El 27 de juny de 2016 va rescindir el seu contracte amb Boca Juniors de comú acord amb el club. Un mes després es feia pública la seva arribada als Tiburones Rojos de Veracruz amb un contracte per tres anys. Una temporada després només havia jugat un partit, i per això va rescindir el seu contracte per les lesions a la cama, que el va deixar fora de l'equip. L'agost del 2017 va tornar al futbol argentí, al Chacarita Juniors de primera divisió, però sis mesos després va rescindir contracte perquè l'entrenador no el feia jugar.

## Referències

* ↑ «Cristian Erbes - Stats and titles won - 2022».
* ↑ Diario Olé. «Nota a Cristian Erbes». Arxivat de l'original el 10 de junio de 2015. [Consulta: 6 octubre 2009].
* ↑ El Gráfico. «Descubriendo a Cristian Erbes». [Consulta: 14 juliol 2010].
* ↑ «Cristian Erbes se integra a los Tiburones Rojos para el A-2016». Arxivat de l'original el 15 de agosto de 2016. [Consulta: 28 juny 2016].
# Cotorra de Veneçuela

la cotorra de Veneçuela (Pyrrhura emma) és una espècie d'ocell de la família dels psitàcids que habita als boscos del nord de Veneçuela.

## Referències

* ↑ IUCN «Pyrrhura emma» (en anglès). The IUCN Red List of Threatened Species. BirdLife International, 06-12-2019. DOI: 10.2305/iucn.uk.2021-3.rlts.t45421217a163791600.en.
# Crossorhombus kanekonis

Crossorhombus kanekonis és un peix teleosti de la família dels bòtids i de l'ordre dels pleuronectiformes.

## Distribució geogràfica

Es troba a les costes del sud del Japó i Taiwan.

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* ↑ FishBase (anglès)
# Crossosomatàcies

Crossosomatàcies (Crossosomataceae) és una petita família de plantes amb flors que conté tres gèneres d'arbusts endèmics de les parts àrides i semiàrides dels Estats Units i sud-oest de Mèxic.

## Gèneres

* Apacheria - una espècie, Apacheria chiricahuensis
* Crossosoma - crossosoma (2 espècies, C. bigelovii i C. californicum]
* Glossopetalon - glossopetalon (4 o 5 espècies)

## Referències

* ↑ Angiosperm Phylogeny Group «An update of the Angiosperm Phylogeny Group classification for the orders and families of flowering plants: APG III» (PDF). Botanical Journal of the Linnean Society, 161, 2, 2009, pàg. 105–121. DOI: 10.1111/j.1095-8339.2009.00996.x [Consulta: 6 juliol 2013].

## Enllaços externs

* «Angiosperm families - Crossosomataceae Endl.». Arxivat de l'original el 2008-05-14. [Consulta: 6 abril 2014]. in L. Watson and M.J. Dallwitz (1992 onwards). The families of flowering plants: descriptions, illustrations, identification, information retrieval.
# Cumània

Cumània (cumà: Deixt-i-Kiptxak) fou una confederació de pobles turquesos establerta a la part occidental de l'estepa eurasiàtica, a cavall entre Europa i Àsia, durant l'edat mitjana. Els seus límits exactes són objecte de debat i variaren amb el temps. La seva extensió màxima fou des dels Carpats a l'oest fins al riu Irtix a l'est. El clima i les condicions del sòl feien la regió apta per al pastoralisme nòmada. El seu nom es troba a l'origen dels noms de la Diòcesi de Cumània (a l'actual Romania) i Kunság (Hongria).

## Referències

* ↑ Ramon Andreu i Rigo Guasch, 2002, «Cumània».
* ↑ May, 2017, p. 184.

## Bibliografia

* May, T. The Mongol Empire: A Historical Encyclopedia (en anglès). Volum I. ABC-CLIO, 2017. ISBN 9781610693400.
* Ramon Andreu, M. M.; Rigo Guasch, C. Recull de gentilicis. Universitat de les Illes Balears, 2002. ISBN 9788476327203.
# Cònsol

«Cònsol» té aquests significats:
* Cònsol (administració), magistrat municipal que exercia, compartint-lo amb els altres membres del col·legi consular, el poder executiu, polític i judicial, financer i militar
* cònsol (diplomàcia), representant d'un estat en una ciutat estrangera per protegir els interessos de les persones i de l'estat que el designa
* Cònsol romà, màxima magistratura ordinària de la República Romana encarregada de la direcció dels exèrcits
* cònsol (França), màxim càrrec executiu durant el Consolat Francès durant la Primera República Francesa
* Cònsol de Llevant, representant i governador occidental a l'Imperi Otomà, Constantinoble i altres llocs
* Cònsol (Andorra), càrrec electe del Principat d'Andorra que presideix un govern comunal
Viccionari
# Crosbyarachne

Crosbyarachne és un gènere d'aranyes araneomorfes de la subfamília Erigoninae, dins de la família Linyphiidae.
Fou descrit per primera vegada per Dmitry Evstratievich Kharitonov l'any 1937.

## Distribució

Es pot trobar al Sud d'Europa, Europa de l'est i Turquia.

## Llista d'espècies

Segons The World Spider Catalog 12.0:
* Crosbyarachne bukovskyi Charitonov, 1937 (Espècie tipus)
* Crosbyarachne silvestris (Georgescu, 1973)

## Referències

* ↑ Charitonov, D. E. «Contribution to the fauna of Crimean spiders.». Festschrift Embrik Strand, vol. 3, 1937, pàg. 127–140.
* ↑ «Gen. Crosbyarachne Charitonov, 1937». . Natural History Museum Bern, 2019. DOI: 10.24436/2.
* ↑ Platnick, 2011: The world spider catalog (American Museum of Natural History).

## Enllaços externs

* a ION (anglès)
* Nomenclator Zoologicus (anglès)
# DAF 55

El DAF 55 va ser un model d'automòbil fabricat per l'empresa neerlandesa DAF. Es va començar a produir el 1967. El motor d'aquest model procedia de Renault. Aquest model va ser succeït pel DAF 66. En total foren fabricats unes 164.000 unitats d'aquest model.

## Dades tècniques

* Potència: 45 CV
* Cilindrada: 1108 cm
* Velocitat màxima: 135 km/h

## Vegeu també

* DAF
* DAF 66
# D80 titan

El D80 titan és un avió no tripulat (UAV) fabricat per Elecnor-Deimos.
La primera unitat d'aquest vehicle va ser entregat el 25 d'abril del 2018 a ONERA (Oficina Nacional d'Estudis i Investigacions Aeronàutiques de França).
L'aparell realitzarà tasques d'intel·ligència, vigilància i reconeixement.
La fabricació ha sigut realitzada en la seua totalitat en les instal·lacions de Puertollano en la província de Ciudad Real. Ha sigut fabricat en fibra de carboni i pot portar fins a 30 kg de càrrega útil.

## Referències

* ↑ Press, Europa «Deimos presenta su primer dron, el D80 Titán, 100% fabricado en Puertollano (Ciudad Real)» (en castellà). europapress.es, 26-02-2018.
# Ctèsies

Ctèsies o Ctèsias és el nom dels següents personatges:
* Ctèsies de Cnidos, metge i historiador grec
* Ctèsies d'Efes, poeta èpic grec
# Ctèsicles

Ctèsicles és el nom dels següents personatges:
* Ctèsicles, historiador grec
* Ctèsicles, escultor grec
* Ctèsicles, militar atenès
# Ctèsies de Cnidos

Ctèsies o Ctèsias (en grec antic: Κτησίας, llatí: Ctesias; segles v i iv aC) fou un metge i historiador de l'antiga Grècia nascut a Cnidos. Era fill de Ctesíoc o Ctesiarc, i membre de la família dels asclepíades, i va néixer a una data desconeguda abans del 425 aC. Era contemporani de Xenofont.
De jove (vers 415 aC) va viure alguns anys a l'Imperi Persa i va ser metge personal d'Artaxerxes II, al qui va acompanyar el 401 aC en la seva expedició contra el seu germà Cir el Jove. Diodor de Sicília diu que va ser fet presoner pel rei i que per la seva gran habilitat en medicina va ser cridat a la cort on va ser molt honorat, però aquesta qüestió es posa en dubte.
De l'expedició amb el rei, Ctèsies en va treure grans coneixements i va recollir tota la informació que va poder. Això li va permetre escriure diverses obres sobre geografia i finances perses:
* Περσικά, una història de Pèrsia amb l'objectiu de donar a conèixer als seus paisans aquest imperi i de rebatre els errors sorgits en part de la ignorància i en part de la vanitat grega. Els materials per a la seva història, excepte quan descrivia esdeveniments dels quals havia estat testimoni ocular, els va treure segons el testimoni de Diodor, dels arxius perses (διφθέραι Βασιλικαί), i de la història oficial de l'Imperi Persa. Aquesta obra de Ctèsies, que, com la d'Heròdot, va ser escrita en el dialecte jònic, constava de vint-i-tres llibres. Els sis primers eren una història des de l'Imperi Assiri fins a la fundació de l'Imperi Persa. Els set següents parlaven del desenvolupament i la història dels perses fins al regnat de Xerxes, i els deu restants arribaven fins al moment en què Ctèsies va abandonar Pèrsia. El llibre s'ha perdut, excepte un epítom molt curt de Foci i el que en diu Diodor.
* Una descripció de l'Índia anomenada Ἰνδικά de gran valor, ja que mostra les creences dels perses en relació amb els indis, parla de la seva història i descriu la vegetació i els animals, en gran part tot barrejat amb faules i llegendes. Ctèsies no va viatjar a l'Índia i les seves referències es basen en el que els perses coneixien. D'aquesta obra en queda també un resum de Foci i diversos fragments conservats per autors posteriors.
Les altres obres seves són: Περὶ Ὀρῶν (dos llibres), Περίπλους Ἀσίας (potser la mateixa obra que Περιήγησις), Περὶ Ποταμῶν i Περὶ τῶν κατὰ τὴν Ἀσίαν φόρων. Galè diu que també va escriure obres de medicina però no se'n sap res.
Va tornar a Cnidos vers el 398 aC i va viure fins a una època desconeguda.

## Referències

* ↑ 1.Ctesias of Gnidus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 898-899
# Càrrega hidràulica

La càrrega hidràulica o alçària piezomètrica és una mesura específica de la pressió d'un fluid per sobre un datum geodèsic. Se sol mesurar com una elevació de la superfície del líquid expressada en unitats de llargada, a l'entrada d'un piezòmetre. En un aqüífer es pot calcular a partir de la profunditat en aigua d'un pou piezomètric (un pou d'aigua especialitzat), sempre que vinguin donades les dades de profunditat i elevació piezomètriques. D'altra banda, la càrrega hidràulica també es pot obtenir mesurant en una columna d'aigua l'alçada de la superfície superior relativa a un datum comú.
La càrrega hidràulica es pot usar per determinar el gradient hidràulic entre dos o més punts.

## Bibliografia

* Bear, J. 1972. Dynamics of Fluids in Porous Media, Dover. ISBN 0-486-65675-6.

## Referències

* ↑ «Càrrega hidràulica». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia.
* ↑ «alçària piezomètrica». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia.
* ↑ Mulley, Raymond. Flow of Industrial Fluids: Theory and Equations. CRC Press, 2004, pp. 43–44. ISBN 0849327679.
* ↑ Chanson, Hubert. Hydraulics of Open Channel Flow: An Introduction. Butterworth–Heinemann, 2004, p. 22. ISBN 0750659785.
# Càrrega energètica

La càrrega energètica és un índex utilitzat per mesurar l'estat energètic de les cèl·lules i que està relacionat amb les concentracions d'ATP i ADP.
    ${\mbox{Càrrega energètica}}={\frac {[{\mbox{ATP}}]+{\frac {1}{2}}[{\mbox{ADP}}]}{[{\mbox{ATP}}]+[{\mbox{ADP}}]+[{\mbox{AMP}}]}}$
La càrrega energètica pren valors entre 0 i 1, on 0 és el mínim de càrrega energètica (tota l'adenosina està en forma d'AMP) i 1 és el màxim (tota l'adenosina està trifosfatada). La càrrega energètica normal en una cèl·lula se situa al voltant de 0,9.
En disminuir el valor de càrrega energètica degut al consum d'ATP, s'activen els mecanismes de producció d'ATP, alhora que se'n disminueix el consum. Quan s'assoleixen concentracions altes d'ATP se n'inhibeixen els mecanismes principals de producció (rutes catabòliques), alhora que s'estimulen les rutes anabòliques, que consumeixen ATP.
# Crook Town Association Football Club

El Crook Town Association Football Club és un club de futbol anglès fundat el 1889 a la ciutat de Crook (Comtat de Durham).

## Història

El club va ser fundat el 1889 per la fusió de Crook i Crook Excelsior. Crook Cricket Club es feu càrrec del club el 1894. El club és membre de la Lliga del Nord des del 1896. El seu estadi és el "Sir Tom Cowie Millfield", de 1.500 localitats. El Crook va guanyar per primera vegada la Copa Amateur de Futbol el 1901. El 1913 inicià la primera de les tres gires que el portaren a Barcelona, enfrontant-se amb el FC Barcelona. Les altres dues gires foren el 1921 i 1922, amb un total de 10 partits jugats, amb dues victòries, quatre empats i quatre derrotes. Jack Greenwell, que jugà a la primera gira, romangué a Barcelona, per jugar i entrenar el Barça.

## Palmarès

* FA Amateur Cup
** 1900–01, 1953–54, 1958–59, 1961–62, 1963–64
* Northern League
** 1914–15, 1926–27, 1952–53, 1958–59, 1962–63
* Durham Challenge Cup
** 1926–27, 1931–32, 1954–55, 1959–60
* Durham Benevolent Bowl
** 1913–14, 1919–20, 1921–22, 1925–26, 1954–55
* Captain G. Wright Trophy
** 1963–64, 1964–65

## Referències

* ↑ Club History 1889-1905 Crook Town A.F.C.
* ↑ Perfil a fchd.info
* ↑ FC Barcelona - Complete International Record RSSSF

## Enllaços externs

* Web oficial
# Cyrille Van Hauwaert

Cyrille Van Hauwaert (Moorslede, 16 de desembre de 1883 - Zellik, 15 de febrer de 1974) fou un ciclista i empresari belga. Va córrer entre 1907 i 1915. Va crear l'empresa industrial «Cycles & Pneus Van Hauwaert».
Les seves victòries més significatives foren a les clàssiques Bordeus-París (1907, 1909), Milà-San Remo (1908) i París-Roubaix (1908), així com una etapa del Tour de França de 1909. Heroi esportiu de la seva època, va rebre el motiu «Lleó de Flandes», l'emblema de l'escut de Flandes.
Va ser uns d'aquests joves esportistes, d'origen modest, en el temps de la Flandes Pobra (Arm Vlaanderen), que per l'esport va reeixir l'ascens social. Va esdevenir un impresari exitós en la indústria ciclista i va crear als anys 1950 el seu proper equip. A l'apogeu les seves bicicletes es van vendre en més de set-centes botigues de Bèlgica. Com ciclista i com empresari, no aturava mai defendre els valors de resiliència, determinació i la disciplina com essencials per fer carrera.

## Palmarès

* 1907
** 1r a la Bordeus-París
* 1908
** 1r a la Milà-Sanremo
** 1r a la París-Roubaix
* 1909
** Campió de Bèlgica en ruta
** 1r a la Bordeus-París
** Vencedor d'una etapa al Tour de França
* 1910
** 1r de la París-Menen
* 1914
** 1r dels Sis dies de Brussel·les (amb John Stol)
* 1915
** 1r dels Sis dies de Brussel·les (amb Joseph van Bever)

### Resultats al Tour de França

* 1907. Abandona (10a etapa)
* 1908. Abandona (6a etapa)
* 1909. 5è a la classificació general i vencedor d'una etapa. Porta el mallot groc durant 1 etapa
* 1910. 4t a la classificació general
* 1911. 12è a la classificació general
* 1912. 28è a la classificació general

## Referències

* ↑ Knuts, Stijn; Delheye, Pascal «Roughnecks, Revolutionaries, Role Models. Sport, Work and the Practice and Representation of the Professional Bicycle Racer in Belgium, 1907-1940» (pdf) (en anglès). History Workshop Journal, 2014.
* 1 2 Knuts i Delheye, 2013, p. 154.
* ↑ Knuts i Delheye, 2013, p. 170-171.
* 1 2 Knuts i Delheye, 2013, p. 172.
* ↑ Magnier, Dominique (ed.); et alii. «Palmarès de Cyrille Van Hauwaert (Bel)» (en francès). Mémoire du Cyclisme, 20-02-2013.

## Enllaços externs

* Foto històrica: «Cyrille Van Hauwaert» (en neerlandès). Europeana. [Consulta: 14 agost 2022].
* Publicitat de Cycles & Pneus Van Hauwaert: «Cycles & Pneus van Hauwaert» (en francès). [Consulta: 14 agost 2022].
# Dau et Catella

Jacques Dau i Jean-Marc Catella, dits Dau i Catella, formen un duo d'humoristes francesos.

## Història del duo

El 1986, Jacques Dau i Jean-Marc Catella es coneixen. És el començament d'una llarga aventura plena d'èxit. Tres anys després representen el seu primer espectacle One man show pour deux que farà més de 1000 representacions al món sencer. El 1995, el seu espectacle L'étroite moustiquaire guanyarà el premi del millor espectacle còmic al Festival d'Avinyó. De 1997 a 1999, representen dos espectacles Le vol des Bougnons i Mais qui est don(c) Quichotte ? a Avignon que tindrà sempre tant èxit. El 2000, creen amb Ged Marlon i Vincent Roca l'obra teatral Un simple froncement de sourcil. Des del 2000, se'ls coneix gràcies a les seves aparicions en l'emissió de ràdio Le Fou du Roi a France Inter animat per Stéphane Bern. El 2006, celebren el seu desè Festival d'Avinyó i representen el seu nou espectacle Dau et Catella et non pas le contraire durant més de 3 mesos de representacions a París al Café de la Gare.

## Espectacles

* 1989: One man show pour deux
* 1995: L'étroite moustiquaire
* 1997: Le vol des Bougnons
* 1999: Mais qui est don(c) Quichotte ?
* 2000: Un simple froncement de sourcil creat amb Ged Marlon i Vincent Roca
* 2006: Dau et Catella et non pas le contraire
* 2009: Sacco Et Vanzetti

## Enllaços externs

* Vídeo d'un dels seus espectacles a Dailymotion (francès)
# Litoria meiriana

Litoria meiriana és una espècie de granota de la família dels hílids. Es tracta d'un endemisme del nord d'Austràlia que es troba des de la regió de Kimberley, al nord d'Austràlia Occidental, fins a Arnhem Land al Territori del Nord. Viu entre els 150 i els 600 metres d'altitud. És una espècie comuna.
Està molt associada a rierols d'aigües permanents, basses i pous d'aigua entre les roques. Està activa durant el dia i té l'habilitat de "saltar" sobre l'aigua per fugir del perill. Per la nit es congrega en la vegetació flotant o a la vora de l'aigua. Es refugia en coves i es reprodueix durant la primavera i l'estiu.
Els mascles canten des de la vegetació o les roques de la vora de l'aigua. Els ous es ponen en grups de 30-40 enganxats a les roques submergides. El desenvolupament triga entre 3 i 4 setmanes.

## Referències

* 1 2 3 «Litoria meiriana» (en anglès). IUCN Red List. Jean-Marc Hero, Paul Horner, Dale Roberts. 2004. [Consulta: 15 setembre 2014].
# Tarrafa

La tarrafa és un art de pesca a l'encesa i un art de cèrcol que consisteix a envoltar, amb una xarxa gran, els peixos que s'arremolinen sota la llum, per després tancar-la per baix i atrapar-los.
La forma d'aquest art de cèrcol és semblant a la de l'art amb "sàgola" encara que de dimensions molt més grans. Es pot arribar a unes dimensions de 650 m de llarg per uns 65 d'alt. Cap a la meitat hi ha una peça de malla de grans dimensions, és el "COP". Tot l'art va envoltat d'una doble xarxa mallada. Per poder arriar-lo es fa ús de dues grans barres que poden arribar a pesar 50 kg que, un cop aparellat el cèrcol, s'usen per estrènyer el setge i capturar la pesca. La diferència amb altres arts de cèrcol rau en el gran tonatge necessari dels vaixells que l'empren, per raó de les dimensions tan grans que té aquest art. El seu ús està indicat sobretot per a peixos de mida no gaire gran, com la sardina, el sorell o el seitó. El golf de Cadis va ser el lloc pioner a Espanya on es faria servir la tarrafa al voltant de 1888, concretament va ser Juan Martín Cabet qui la va introduir a Illa Cristina per a la seva pròpia flota. en Galícia entraria una mica després, cap al 1902.

## Vegeu també

* Almorrefa
* Calador
* Xarxa de pesca
* Traïnya
* Almadrava
* Xarxa xinesa

## Referències

* ↑ Diccionari català-valencià-balear. Tarrafa [Consulta en línia el 27 de febrer de 2014]
* ↑ [2009] el vapor "sevilla" (en espanyol).
* 1 2 «la tarrafa» (en espanyol). Arxivat de l'original el 2008. [Consulta: 18 agost].
* ↑ 150 llinatges illencs. universitat de huelva, publicacions, 2007. ISBN 978-84-96826-09-0.

## Enllaços externs

* Informació sobre la història de Isla Cristina.
# Wolwelange

Wolwelange (en luxemburguès: Wolwen; en alemany: Wolwelingen) és una vila de l'antiga comun de Perlé i avui de la nova comuna de Rambrouch, situada al districte de Diekirch del cantó de Redange. Està a uns 36 km de distància de la ciutat de Luxemburg.

## Referències

* ↑ «Wolwelange». [Consulta: 28 setembre 2015].
# Xiang (llengua)

El xiang (en xinès tradicional: 湘語; en xinès simplificat: 湘语) o hunanès (en xinès: 湖南话), és un grup de cinc dialectes molt semblants, de la família de llengües xineses, parlats per uns 45 milions de persones principalment a la província de Hunan, i també a Guangxi, Sichuan i Shaanxi. El xiang ha rebut una forta influència del mandarí i del gan, a causa de la gran immigració prodedent de la província de Jiangxi durant la Dinastia Ming.
Alguns parlants de xiang han tingut un paper important a la història moderna de la Xina, entre el que destaca Mao Zedong.

## Referències

* ↑ 鲍, 鲍; 陈晖 «湘语的分区（稿）». 方言, 2005年第3期, 24-08-2005, pàg. 261 [Consulta: 17 febrer 2014]. (xinès)
* ↑ 徐, 明. «60%湖南人是从江西迁去的 专家：自古江西填湖广». 人民网. Arxivat de l'original el 2014-02-21. [Consulta: 17 febrer 2014]. (xinès)
* ↑ Qi, Feng «辛亥革命，多亏了不怕死的湖南人». 文史博览, 2011年第10期, 01-10-2010. Arxivat de l'original el 2014-02-22 [Consulta: 17 febrer 2014]. Arxivat 2014-02-22 a Wayback Machine. (xinès)
* ↑ Ma, Na. «揭秘：建党时为啥湖南人特别多 都有哪些人？». 中国共产党新闻网. Arxivat de l'original el 2012-01-22. [Consulta: 17 febrer 2014]. (xinès)
* ↑ Liu, Shuangshuang «湖南表兄称马英九祖籍湖南湘潭 祖坟保存完好». Xinhua Net, 20-07-2005 [Consulta: 17 febrer 2014]. (xinès)