OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Gran Premi de Gran Bretanya del 1986

Resultats del Gran Premi de la Gran Bretanya de Fórmula 1 de la temporada 1986, disputat al circuit de Brands Hatch el 13 de juliol del 1986.

## Resultats

| Pos | No | Pilot | Equip | Voltes | Temps/ Retirada | Pos. de sortida | Punts |
| 1 | 5 | Nigel Mansell | Williams - Honda | 75 | 1h 30' 38. 471 | 5 | 9 |
| 2 | 6 | Nelson Piquet | Williams - Honda | 75 | + 5.574 s | 1 | 6 |
| 3 | 1 | Alain Prost | McLaren - TAG | 74 | + 1 Volta | 6 | 4 |
| 4 | 25 | René Arnoux | Ligier - Renault | 73 | + 2 Voltes | 8 | 3 |
| 5 | 3 | Martin Brundle | Tyrrell - Renault | 72 | + 3 Voltes | 11 | 2 |
| 6 | 4 | Philippe Streiff | Tyrrell - Renault | 72 | + 3 Voltes | 16 | 1 |
| 7 | 11 | Johnny Dumfries | Lotus - Renault | 72 | + 3 Voltes | 10 | |
| 8 | 8 | Derek Warwick | Brabham - BMW | 72 | + 3 Voltes | 9 | |
| 9 | 14 | Jonathan Palmer | Zakspeed | 69 | + 6 Voltes | 22 | |
| NC | 18 | Thierry Boutsen | Arrows - BMW | 62 | No Classificat | 13 | |
| Ret | 16 | Patrick Tambay | Lola - Ford | 60 | Caixa canvi | 17 | |
| Ret | 27 | Michele Alboreto | Ferrari | 51 | Turbo | 12 | |
| Ret | 24 | Alessandro Nannini | Minardi - Motori Moderni | 50 | Direcció | 20 | |
| Ret | 19 | Teo Fabi | Benetton - BMW | 45 | Prob. amb el combustible | 7 | |
| Ret | 7 | Riccardo Patrese | Brabham - BMW | 39 | Motor | 15 | |
| Ret | 12 | Ayrton Senna | Lotus - Renault | 27 | Caixa canvi | 3 | |
| Ret | 29 | Huub Rothengatter | Zakspeed | 24 | Motor | 25 | |
| Ret | 23 | Andrea de Cesaris | Minardi - Motori Moderni | 23 | Part elèctrica | 21 | |
| Ret | 20 | Gerhard Berger | Benetton - BMW | 22 | Part elèctrica | 4 | |
| Ret | 15 | Alan Jones | Lola - Ford | 22 | Accelerador | 14 | |
| Ret | 28 | Stefan Johansson | Ferrari | 20 | Motor | 18 | |
| Ret | 2 | Keke Rosberg | McLaren - TAG | 7 | Caixa canvi | 5 | |
| Ret | 26 | Jacques Laffite | Ligier - Renault | 0 | Col·lisió | 19 | |
| Ret | 17 | Christian Danner | Arrows - BMW | 0 | Col·lisió | 23 | |
| Ret | 21 | Piercarlo Ghinzani | Osella - Alfa Romeo | 0 | Col·lisió | 24 | |
| Ret | 22 | Allen Berg | Osella - Alfa Romeo | 0 | Col·lisió | 26 | |

## Altres

* Pole: Nelson Piquet 1' 06. 961
* Volta ràpida: Nigel Mansell 1' 09. 593 (a la volta 69)

## Referències

* «Web Oficial de la Fórmula 1». [Consulta: 26 - 04 - 2010].
# Francesc de Santcliment

Francesc de Santcliment és el nom dels següents personatges:
* Francesc de Santcliment (ambaixador) (segle XIV - 1344), senyor d'Alcarràs, cavaller i ambaixador català
* Francesc de Santcliment (noble) (segle XIV - 1366), senyor d'Alcarràs, cavaller i ambaixador català
* Francesc de Santcliment (traductor) (segle xv - segle XV), traductor català
* Francesc de Santcliment i de Santcliment (segle xv - 1537), baró de Llinars i cavaller català
# Llei 40/2015, d'1 d'octubre, del Règim Jurídic del Sector Públic

La Llei 40/2015, d'1 d'octubre, del Règim Jurídic del Sector Públic és la llei espanyola que regula les relacions entre administracions públiques.
És una llei que naix completant l'espai deixat per la derogació de l'anterior llei que regulava el procediment administratiu a Espanya, la Llei 30/1992, de 26 de novembre, del règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, per a regular l'organització administrativa.
En l'article 84.1 fa una enumeració del sector institucional estatal.

## Referències

* 1 2 Escola Galega de Administración Pública, 2017, p. 19.
* ↑ Escola Galega de Administración Pública, 2017, p. 762.
* ↑ Escola Galega de Administración Pública, 2017, p. 27.

## Bibliografia

* Escola Galega de Administración Pública. Lei 39/2015 comentada por letrados da Xunta de Galicia : Comentarios, anotacións e xurisprudencia sobre a Lei 39/2015, do 1 de outubro,do Procedemento Administrativo Comúndas Administracións Públicas, 2017.
# Districte de Görlitz

El Districte de Görlitz (en baix sòrab Wokrjes Zhorjelc) és un districte alemany (districte) en l'estat federal de Saxònia (Alemanya). Es troba a la part oriental de l'Alta Lusàcia. Limita al nord amb Brandenburg (Districte de Spree-Neiße), a l'est amb el districte de Bautzen, al sud amb la República Txeca, i a l'oest amb Polònia.

## Geografia

El districte comprèn la part sud-oriental de Lusàcia, incloent part de la Bergland Lausitzer. El riu Neisse travessa la frontera oriental del districte, mentre que el Spree travessa la part occidental.

## Història

El districte va ser creat per la fusió dels antics districtes de Löbau-Zittau i Niederschlesischer Oberlausitzkreis i el districte urbà de Görlitz, com a part de la reforma del districte d'agost de 2008.

## Política

El Kreistag del Lankreis de Görlitz és format per 92 diputats, que després de les eleccions convocades el 8 de juny de 2008 són repartits entre els partits:
| Partit | Vots (%) | Escons |
| CDU | 35,1 | 33 |
| Die Linke | 18,3 | 17 |
| Freie Wähler | 15,4 | 14 |
| SPD | 7,4 | 7 |
| FDP | 6,5 | 6 |
| NPD | 5,5 | 5 |
| Wählergemeinschaft für Kinder-Jugendliche-Familie (KJIK) | 3,5 | 3 |
| Bündnis 90/Die Grünen | 3,2 | 3 |
| Bürger für Görlitz (BfG) | 2,7 | 2 |
| DSU | 2,4 | 2 |

## Ciutats i municipis

| Ciutats Bad Muskau (3.902) Bernstadt auf dem Eigen (3.873) Ebersbach (Saxònia) (8.321) Görlitz, (56.461) Herrnhut (3.523) Löbau, (16.980) Neugersdorf (6.040) Neusalza-Spremberg (3.758) Niesky, (10.286) Ostritz (2.695) Reichenbach/O.L. (4.151) Rothenburg (Alta Lusàcia) (5.385) Seifhennersdorf (4.371) Weißwasser, (19.927) Zittau, (28.906) | Municipis Beiersdorf (1.264) Berthelsdorf (1.702) Bertsdorf-Hörnitz (2.415) Boxberg/O.L. (5.321) Dürrhennersdorf (1.152) Eibau (4.743) Gablenz (1.865) Groß Düben (1.271) Großhennersdorf (1.526) Großschönau (6.200) Großschweidnitz (1.388}) Hähnichen (1.430) Hainewalde (1.688) Hohendubrau (2.162) Horka (1.942) Jonsdorf, Kurort (1.804) Kodersdorf (2.581) Königshain (1.277) Krauschwitz (3.778) Kreba-Neudorf (1.006) Lawalde (2.053) Leutersdorf (4.015) Markersdorf (4.246) Mittelherwigsdorf (4.003) Mücka (1.200) Neißeaue (1.895) Niedercunnersdorf (1.625) Obercunnersdorf (2.120) Oderwitz (5.665) Olbersdorf (5.693) Oppach (2.970) Oybin (1.549) Quitzdorf am See (1.391) Rietschen (2.857) Rosenbach (1.681) Schleife (2.740) Schönau-Berzdorf (1.680) Schönbach (1.296) Schöpstal (2.628) Sohland am Rotstein (1.387) Trebendorf (1.040) Vierkirchen (1.866) Waldhufen (2.681) Weißkeißel (1.415) |

## Enllaços externs

* Web oficial (alemany)
# Derivació regressiva

En etimologia, la formació regressiva és el procés de creació d'un nou lexema a partir de la reducció de la paraula, normalment mitjançant l'eliminació d'un afix real o suposat. El neologisme que en resulta és format així de manera regressiva. El terme (en anglès, back-formation) va ser introduït per James Murray el 1889, i en català també és anomenada conversió o habilitació.
Es parteix d'un mot primitiu, a partir del qual s'obté un mot derivat. El mètode més comú és aplicar un element comú existent en la llengua per dotar de sentit al nou terme. Per exemple, l'Enciclopèdia Catalana llista toc com derivada del verb tocar. El sufix -ar, que indica infinitiu, és retirat deixant-nos un mot masculí típic del català.

## Vegeu també

* Onomasiologia
* Semasiologia

## Referències

* ↑ http://diposit.ub.edu/dspace/bitstream/2445/1261/10/Morfologia%203%20Morfologia%20l%C3%A8xica_derivaci%C3%B3%20i%20composici%C3%B3.pdf.txt
* ↑ «Derivació regressiva». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.

## Enllaços externs

* «Derivació regressiva». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* A l'entorn de la paraula. Lexicologia general
* Morfologia Lèxica. Derivació i composició.
# Serra de Mostalla

La serra de Mostalla (també conegut amb la forma Mustalla a Pego) és una alineació muntanyosa que separa les comarques de la Safor i de la Marina Alta, tot tocant els termes municipals d'Oliva, Pego i l'Atzúbia.
El seu cim es troba a la creu de Mostalla, amb 359 metres sobre el nivell del mar.

## Referències

* ↑ «Serra de Mostalla». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Mislata i Mestalla». Onomasticon Cataloniae. [Consulta: 14 març 2022].
* ↑ Millet i Pons, Josep-Ramon «Oliva (la Safor)». Toponímia dels pobles valencians.
# Plain City (Ohio)

Plain City és una població dels Estats Units a l'estat d'Ohio. Segons el cens del 2000 tenia 2.832 habitants.

## Persones il·lustres

* Howard Barlow (1892-1972), director d'orquestra.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Plain City tenia 2.832 habitants, 1.128 habitatges, i 753 famílies. La densitat de població era de 604,1 habitants per km².
Dels 1.128 habitatges en un 36,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 51,6% hi vivien parelles casades, en un 10,9% dones solteres, i en un 33,2% no eren unitats familiars. En el 28,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 12,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,51 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,1.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28% tenia menys de 18 anys, un 7,8% entre 18 i 24, un 32,8% entre 25 i 44, un 18,8% de 45 a 60 i un 12,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 89,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 43.313 $ i la renda mediana per família de 51.007 $. Els homes tenien una renda mediana de 35.382 $ mentre que les dones 23.351 $. La renda per capita de la població era de 20.815 $. Aproximadament el 4,3% de les famílies i el 6,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Plain City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Plain City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].
# Hayden Godfrey

Hayden John Godfrey (Hokitika, West Coast, 15 de desembre de 1978) és un ciclista de Nova Zelanda, especialista en pista. En el seu palmarès destaca el Campionat del món d'Òmnium i diverses proves de la Copa del món.
També ha participat en diferents proves en ruta.

## Palmarès en ruta

* 2001
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Brandemburg
* 2004
** Vencedor d'una etapa a la Sea Otter Classic
* 2005
** Campió de Nova Zelanda en critèrium
** Vencedor de 2 etapes del Tour de Wellington
* 2008
** Vencedor de 2 etapes del Tour de Canterbury
** Vencedor d'una etapa al Tour d'Ohio
** Vencedor d'una etapa al Tour de Grandview
* 2009
** Campió de Nova Zelanda en ruta interclubs

## Palmarès en pista

* 2006
** Campió de Nova Zelanda en Scratch
* 2008
** Campió del món en Òmnium

### Resultats a la Copa del Món

* 2001
** 1r a Cali, en Persecució per equips
* 2003
** 1r a la Classificació general en Persecució
** 1r a Sydney, en Persecució per equips
* 2004-2005
** 1r a Sydney, en Persecució per equips
* 2005-2006
** 1r a Manchester, en Persecució per equips
* 2008-2009
** 1r a Pequín, en Scratch

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
# François Guessard

François Guessard (París, 28 de gener del 1814 − Le Mesnil-Durand, Calvados, 7 de maig 1882) fou un filòleg romanista i medievalista francès. En la seua joventut Francés Rainoard el reclutà per treballar com a redactor del seu Lexique roman, junt amb Augustin Thierry i Claude Fauriel. Guessard entraria després en l'École des Chartes en 1837. El 1846 rivalitzà amb François Génin, a qui havia criticat fortament el treball Des variations du langage français. Ambdós optaven al premi de l'Académie française que finalment fou entregat ex aequo. L'obra de Guessard Vocabulaire des principales locutions de Molière es quedà sense publicar.

## Obres

Guessard participà en la creació de l'obra en 10 volums Les anciens poètes de la France (Paris 1859-1870, Nendeln 1966). En concret es publicaren els següents volums:
* Gui de Bourgogne/Otinel/Floovant (François Guessard i Henri Michelant), 1859
* Doon de Maience (Alexandre Pey), 1859
* Gaufrey (François Guessard i Polycarpe Chabaille), 1859
* Fierabras/Parise la Duchesse (Auguste Kroeber i Gustave Servois), 1860
* Huon de Bordeaux (François Guessard i Charles de Grandmaison), 1860
* Aye d'Avignon/Gui de Nanteuil (François Guessard i Paul Meyer), 1861
* Gaydon (François Guessard i Siméon Luce), 1862
* Hugues Capet (Adélaïde Édouard Le Lièvre marquis de La Grange), 1864
* Macaire (François Guessard), 1866
* Aliscans (François Guessard i Anatole de Montaiglon), 1870
Altres obres són:
* «Grammaires romanes inédites, du treizième siècle», dintre de Bibliothèque de l'École des chartes, 1 (1840), p. 125-203 (en linea).
* Mémoires et lettres de Marguerite de Valois, Paris, 1842 (publication de la Société de l'histoire de France).
* F. Guessard, «Programme du cours de langues romanes professé à l'École des chartes», dintre de Bibliothèque de l'École des chartes, 43 (1882), p. 587-593, à la p. 857. (en linea)
* (collaborateur) Recueil des monuments inédits de l'histoire du Tiers-Etat (vegeu Gallica).

## Bibliografia

* Charles Marty-Laveaux, Nota necrològica a Bibliothèque de l'École des chartes, 43 (1882), p. 565-593.
* Françoise Vieilliard, «L'enseignement de Champollion-Figeac (1830-1848), François Guessard (1847-1869), Paul Meyer (1869-1916), Clovis Brunel (1916-1954) à l'École des chartes», dintre de L'École nationale des chartes. Histoire de l'École depuis 1821, Thionville, 1997.
# Llei 23/2018, de 29 de novembre, de la Generalitat, d'igualtat de les persones LGTBI

La Llei 23/2018, de 29 de novembre, de la Generalitat, d'igualtat de les persones LGTBI (coneguda com la Llei valenciana d'igualtat LGTBI) és una llei autonòmica que estableix mesures en l'àmbit educatiu, sanitari, laboral i de l'atenció social, destacant la prohibició de les teràpies de conversió.
Va ser aprovada per les Corts Valencianes el 21 de novembre de 2018, amb el suport de tots els partits excepte el Partit Popular de la Comunitat Valenciana, que es va abstindre.
El 2019 el govern espanyol encapçalat per Pedro Sánchez va qüestionar els articles 26 (sobre igualtat de tracte) i 60 (sobre les sancions) de la llei perquè creia que no eren competència del País Valencià. S'iniciaren negociacions mitjançant una comissió bilateral per a negociar un possible canvi d'aquests. Diverses organitzacions pels drets LGBT valencianes van mostrar la seua disconformitat amb aquesta decisió del govern espanyol.

## Referències

* 1 2 Europa Press «El govern espanyol qüestiona alguns articles de la llei d'igualtat LGTBI valenciana i convoca una bilateral». Diari La Veu, 21-03-2019 [Consulta: 23 agost 2019].
* 1 2 «Aprobada la ley valenciana de igualdad LGTBI que prohíbe las terapias para modificar la orientación sexual». Europa Press, 21-11-2018 [Consulta: 23 agost 2019].
* ↑ Desfilis, Carles «Las entidades LGTBI consideran "un abandono" la paralización de la Ley LGTBI valenciana». València Extra, 22-03-2019 [Consulta: 23 agost 2019].
# Districte de Mossuril

El districte de Mossuril és un districte de Moçambic, situat a la província de Nampula. Té una superfície de 3.428 kilòmetres quadrats. En 2007 comptava amb una població de 116.301 habitants. Limita al nord amb el districte de Nacala-a-Velha i el municipi de Nacala Porto, a l'oest amb el districte de Monapo, al sud i sud-oest amb el districte de Mogincual i a l'est amb l'oceà Índic i el municipi d'Illa de Moçambic.

## Divisió administrativa

El districte està dividit en tres postos administrativos (Lunga, Matibane e Mossuril), compostos per les següents localitats:
* Posto Administrativo de Lunga:
** Lunga
* Posto Administrativo de Matibane:
** Matibane
* Posto Administrativo de Mossuril:
** Vila de Mossuril
** Namitatari

## Referències

* ↑ «Instituto Nacional de Estatística». Arxivat de l'original el 2008-03-08. [Consulta: 8 març 2008].
# Serra dels Avalls

La Serra dels Avalls és una serra situada al municipi de Terrades, a la comarca de l'Alt Empordà, amb una elevació màxima de 346 metres.

## Referències

* ↑ «Serra dels Avalls». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Platja de Pormenande

La platja de Pormenande és una platja espanyola, la qual està situada en el concejo asturià d'El Franco. Pertany a la Costa Occidental d'Astúries i malgrat no estar inclosa a la franja que comprèn el Paisatge Protegit de la Costa Occidental d'Astúries, presenta dos tipus de protecció mediambiental, ja que està catalogada com ZEPAy LIC.

## Descripció

Es tracta d'una petita cala situada en els voltants d' A Caridá, capital d'aquest concejo. Té forma de petxina amb una longitud aproximada d'uns 190 a 200 metres i una amplària mitjana de cinc metres. La seva sorra és fosca i té molts còdols. Es pot accedir a ella amb vehicle a menys de 500 metres. Durant els caps de setmana té una afluència massiva i és la platja més concorreguda d'El Franco.
Té la peculiaritat que la zona de bany s'uneix a l'illot del Rego mitjançant un tómbol la qual cosa dona recer a la platja per l'est de tal manera que el mar no l'escomet frontalment ho quehace que sigui una platja molt segura. El la pleamar el tómbol queda submergit i perquè es pugui tenir sempre accés a l'illot s'ha construït un pas sobre la roca. També hi ha una altra petita platja o cala a la dreta de l'illot del Rego però com guarda el pas del rierol del Matadero i estar molt batuda per l'onatge és molt poc freqüentada.
La platja té els serveis de vigilància, àrea recreativa, restaurant, aparcaments, dutxes i servei de neteja durant la temporada estival. És una platja molt adequada per a l'activitat de pesca submarina i pot ser utilitzada per tota la família.
Una dada de cert interès és que el 12 d'agost de 2004 va aparèixer a la platja un Trachypterus articus que mesurava 2,30 metres de longitud i tenia una amplària de 40 cm.

## Referències

* ↑ http://sig.magrama.gob.es/93/ClienteWS/Guia-Playas/Default.aspx?nombre=PLAYAS_WEB&claves=DGC.PLAYAS.PLY_CO_PLAYA&valores=431 Arxivat 2015-04-12 a Wayback Machine.
* ↑ Del Río, Alejandro. Nobel. Guía total de las playas de Asturias. Asturias: Nobel, 2013, p. 23. ISBN 978-84-8459-669-1.
# Gran Premi de les Nacions sub-23

El Gran Premi de les Nacions sub-23 (en francès: Grand Prix des Nations espoirs) era una competició ciclista sobre contrarellotge individual que es disputava a França. Era la versió sub-23 del Gran Premi de les Nacions.
Creada el 1965 com a Gran Premi de les Nacions amateur estava reservada a ciclistes no professionals. En algunes edicions s'havia disputat juntament amb la prova dels professionals. L'última cursa amateur es fa córrer el 1994, el mateix any que es reclassificava com a sub-23.

## Palmarès

| Any | Vencedor | Segon | Tercer |
| 1965 | Jean Dumont | Peter Hill | Claude Lechatelier |
| 1966 | Jean Sadot | Peter Hill | Bernard Thévenet |
| 1967 | Luis Ocaña | Peter Head | Jean-Claude Genty |
| 1968 | No disputat | No disputat | No disputat |
| 1969 | Fedor den Hertog | Joop Zoetemelk | Leif Mortensen |
| 1970 | Fedor den Hertog | Yves Hézard | Jean-Pierre Boulard |
| 1971 | Gilbert Bischoff | Ladislav Zakreta | Henri-Paul Fin |
| 1972 | Gilbert Bischoff | David Lloyd | Roy Schuiten |
| 1973 | Gilbert Bischoff | Jean-Luc Vandenbroucke | Patrick Perret |
| 1974 | David Wells | Jorg Marcussen | Michel Laurent |
| 1975 | Gilbert Bischoff (13è) | | |
| 1976 | Tord Filipsson (9è) | | |
| 1977 | No disputat | No disputat | No disputat |
| 1978 | Graham Jones | Joël Soudais | Jean-Pierre Cabarre |
| 1979 | Phil Anderson | Jan Bogaert | Patrick Gagnier |
| 1980 | Julián Gorospe | Stephen Roche | Pascal Poisson |
| 1981 | Martial Gayant | Claude Moreau | Sean Yates |
| 1982 | Allan Peiper | Laurent Vial | Alain Renaud |
| 1983 | Philippe Bouvatier | David Akam | Antonio Bartalani |
| 1984 | Vencedor desqualificat | Joël Pelier | Patrice Esnault |
| 1985 | Stephen Hodge (6è) | | |
| De 1986 à 1988 | Cursa "open" | Cursa "open" | Cursa "open" |
| 1989 | Michael Rich | Richard Vivien | Jean-Louis Harel |
| 1990 | Dimitri Vassilichenko | Marco Jeletich | Yuri Manuylov |
| 1991 | Uwe Peschel | Rémy Quinton | Bjørn Stenersen |
| 1992 | Francisque Teyssier | Jan Karlsson | Uwe Peschel |
| 1993 | Martial Locatelli | Marek Leśniewski | Jean-Michel Lance |
| 1994 | Jacques Landry | Christophe Moreau | Bert Roesems |
| 1994 "sub-23" | Anthony Morin | Sébastien Noël | Bruno Boxus |
| 1995 | No disputat | No disputat | No disputat |
| 1996 | Anthony Langella | Bradley McGee | Nathan O'Neill |
| 1997 | Guillaume Auger | László Bodrogi | Stéphane Delimauges |
| 1998 | Oleg Joukov | Thor Hushovd | Frédéric Finot |
| 1999 | Sandro Güttinger | Christian Poos | Marcel Duijn |
| 2000 | David Zabriskie | Fabian Cancellara | Florian Huber |
| 2001 | Mart Louwers | Iuri Krivtsov | Sébastien Rosseler |
| 2002 | Tomas Vaitkus | Sébastien Rosseler | Kevin De Weert |
| 2003 | Thomas Dekker | Joost Posthuma | Rory Sutherland |
| 2004 | Dominique Cornu | Piotr Mazur | Łukasz Bodnar |

## Referències

* 1 2 3 cursa comuna amb els "pros"
* ↑ Bernard Richard va ser desqualificat per un control positiu en dopatge

## Enllaços externs

* Palmarès a cyclebase.nl
# Francisco Femenia Far

Francisco Femenia Far, més conegut com a Kiko Femenia, (Sanet i els Negrals, Marina Alta, 2 de febrer del 1991) és un futbolista professional valencià que juga a la posició de defensa en banda dreta, actualment al Vila-real CF. Ha estat internacional amb Espanya en categories inferiors.

## Carrera de club

En la seua infància es va iniciar en el futbol al club Futbol Base Dénia. Després de quatre temporades l'Hèrcules CF el va fitxar per al seu planter on va anar pujant categories fins a arribar al primer equip de manera definitiva a la temporada 2009/10. L'estiu del 2011, Kiko Femenía va fitxar pel Barça B, que va pagar 2.000.000 € fixos i en va comprometre 1.500.000 més segons variables a l'Hèrcules CF. Debutà en el primer equip el 22 d'agost del 2011 durant el Trofeu Joan Gamper.
Ha jugat al Reial Madrid Castella Club de Futbol a la Segona Divisió "B" d'Espanya.

## Internacional

El 2009 va esdevenir internacional sub-18. La temporada 2009/10 va jugar amb la selecció sub-19. El 16 de març de 2011 va entrar per primera vegada en una convocatòria per a la selecció sub-21. El 28 juny 2011 entra a la convocatòria per al mundial sub-20 de Colòmbia.

## Referències

* ↑ «Kiko Femenía ficha por el Barça».
* ↑ «Kiko Femenia - Real Madrid Castilla».

## Enllaços externs

* Francisco Femenia Far a BDFutbol
* Dades estadístiques sobre Francisco Femenia Far a soccerbase.com
* Francisco Femenia Far Fitxa i estadístiques a la FIFA
# Llei de Haitz

La Llei de Haitz és una observació i previsió sobre la millora continuada de prestacions dels dispositius diode emissor de llum Led. La llei enuncia que per cada dècada de temps transcorregut el cost per lumen cau per un factor de 10, i la quantitat de llum generada per Led augmenta per un factor de 20, donada una longitud d'ona de llum. Es considera la llei homòloga a la llei de Moore però per a Leds.

## Història

* La llei de Haitz deu el seu nom a Roland Haitz (1935–2015), científic que va treballar a Agilent Technologies entre d'altres empreses.
* La llei va ser presentada l'any 2000.
* El 2010, Cree Inc, va presentar un Led XM-L amb 1000 lumens a 100 lm/W, 160 lm/W a 350mA i 150 lm/W a 700mA.
* El 2014, Cree Inc, va anunciar un prototipus de 303 lm/W a 350 mA/W

## Vegeu també

* Diode emissor de llum Led.
* Llei de Moore.
* Tub LED

## Referències

* ↑ «Haitz Law and the Future of LED Lighting - Organic Lighting» (en anglès). http://organiclighting.com. Arxivat de l'original el 2017-04-15. [Consulta: 29 maig 2017].
* ↑ «Haitz's Law: Moore's Law for LED Lightbulbs». TreeHugger, 29-05-2017.
* ↑ «Haitz's law» (en anglès). Nature Photonics, 1, 1, 01-01-2007, pàg. 23–23. DOI: 10.1038/nphoton.2006.78. ISSN: 1749-4885.
* ↑ «In Tribute: Recognizing the life and work of LED pioneer Roland Haitz» (en anglès). http://www.ledsmagazine.com.+[Consulta: 29 maig 2017].