OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Meteorit Allende

El meteorit Allende és la condrita carbonatada més gran trobada mai sobre la Terra. El bòlid va ser observat el 8 de febrer de 1969 a la 01:05 sobre l'estat de Chihuahua, a Mèxic. Rep el seu nom de Pueblito de Allende, el poblat mexicà on va caure. Després de desintegrar-se a l'atmosfera es va realitzar una exhaustiva recerca per recol·lectar tots els seus fragments. Actualment és considerat "el meteorit més estudiat de la història".
Es creu que la roca original hauria d'haver tingut la mida d'un automòbil, viatjant a través de l'espai a uns 15 km per segon. Va explotar en el cel i es va desintegrar, produint milers de fragments d'escorça fosa. És un meteorit classificat dins del grup de les condrites carbonatades, sent aquest el més gran en el seu tipus. Els meteorits d'aquest tipus són de gran interès científic atès que la seva estructura es remunta als mateixos orígens del sistema solar.

## Mineralogia

És notable per posseir grans i abundants inclusions riques en calci i alumini (CAI), que estan entre els objectes més antics formats en el sistema solar. El meteorit també és famós pels compostos complexos de carboni: ful·lerens (C60 i C70), ful·lerans (C60HX), hidrocarburs aromàtics policíclics, benzofluorantens i corennulens. A diferència de moltes altres condrites, al meteorit Allende pràcticament no es pot trobar ferro ni níquel.
Al meteorit se n'han trobat 70 espècies minerals vàlides diferents, de les quals 17 han estat descobertes al meteorit. D'aquestes disset espècies, 13 han estat trobades exclusivament al meteorit i no han estat descrites a cap altre indret més.
Els minerals descoberts a l'Allende són:
| Nom | Fórmula | Nom | Fórmula |
| Adrianita | Ca₁₂(Al₄Mg₃Si₇)O$_{32}$Cl₆ | Hutcheonita | Ca₃Ti₂(Al₂Si)O₁₂ |
| Allendeïta | Sc₄Zr₃O₁₂ | Kangita | Sc₂O₃ |
| Beckettita | Ca₂V₆Al₆O$_{20}$ | Majindeïta | Mg₂Mo₃O₈ |
| Burnettita | CaVAlSiO₆ | Monipita | MoNiP |
| Butianita | Ni₆SnS₂ | Nuwaïta | Ni₆GeS₂ |
| Davisita | CaScAlSiO₆ | Panguita | (Ti,Al,Sc,Mg,Zr,Ca)$_{1,8}$O₃ |
| Grossmanita | CaTi$^{3+}$AlSiO₆ | Paqueïta | Ca₃TiSi₂(Al,Ti,Si)₃O$_{14}$ |
| Hexamolibdè | (Mo,Ru,Fe,Ir,Os) | Tistarita | Ti₂O₃ |
| Hibonita-(Fe) | (Fe,Mg)Al1$_{2O}$$_{19}$ |

## Referències

* ↑ Marmet. «The Allende Meteorite (Mexico)» (en anglès). Marmet-Meteorites.
* ↑ BBC Mundo. «Descubren nuevo mineral en meteorito mexicano» (en castellà), jueves 28/06/2012. [Consulta: 2 agost 2014].
* ↑ «Allende meteorite (Pueblito de Allende meteorite; Qutrixpileo meteorite [NHM cat.), Pueblito de Allende, Chihuahua, Mexico]» (en anglès). Mindat. [Consulta: 11 abril 2017].
# Jacint Mora i Obrador

Jacint Mora i Obrador fou un emprenedor català.
A més de l'activitat empresarial, destacà la seva actuació en entitats financeres de gran significació a Catalunya. Fou fundador i president d'Obinso, entitat dedicada a la reinserció de drogodependents, i tingué funcions directives a la Generalitat de Catalunya. El 2015 li fou concedida la Creu de Sant Jordi "en reconeixement, a títol pòstum, al conjunt de la seva trajectòria econòmica, social i política"

## Referències

* 1 2 3 «El Govern distingeix amb la Creu de Sant Jordi 27 personalitats i 15 entitats». Gencat, 14-04-2015 [Consulta: 15 abril 2015].
# Equiano (cràter)

Equiano és un cràter d'impacte en el planeta Mercuri de 102 km de diàmetre. Porta el nom de l'escriptor beninés Olaudah Equiano (c. 1750-1797), i el seu nom va ser aprovat per la Unió Astronòmica Internacional el 1976.

## Referències

* ↑ «Equiano». Gazetteer of Planetary Nomenclature. United States Geological Survey, 11-10-2016. [Consulta: 4 juny 2017].

## Vegeu també

* Llista de cràters de Mercuri
# Julián López Chávarri

Julián López Chavarri (Guadalajara, 1831 - València, 1903) fou un químic i polític espanyol, diputat a les Corts Espanyoles durant la restauració borbònica.

## Biografia

Es llicencià en enginyeria industrial i el 1855 fou professor de química aplicada a l'Escola Industrial de València, de la que en fou nomenat catedràtic el 1858 fins que fou tancada el 1862. Després d'ensenyar un temps a l'Escola Industrial de Sevilla treballà com a enginyer a l'explotació de les salines de Manuel i després fou director de la metal·lúrgica Primitiva Fundición Valenciana.
Amic de Práxedes Mateo Sagasta, es va vincular inicialment al Partit Constitucional i després al Partit Liberal Fusionista. El 1881 fou catedràtic de química a la Universitat de València i el 1882 fou nomenat membre de la Diputació de València pel districte de Sant Vicent-Torrent. A les eleccions generals espanyoles de 1886 fou elegit diputat pel districte de Torrent, però l'octubre de 1889 renuncià a l'escó i fou substituït per Carlos Testor Pascual. A les eleccions generals espanyoles de 1891 decidí presentar-se novament pel mateix districte, però poc abans de les eleccions retirà la seva candidatura. Aleshores fou nomenat governador civil de la província de Girona

## Referències

* Biografies de polítics valencians Arxivat 2009-09-20 a Wayback Machine.
* Fitxa del Congrés dels Diputats (castellà)
* La Escuela Industrial de Valencia 1852-1865
# Jules Mersch

Jules Mersch (Ciutat de Luxemburg, 29 de març de 1898 – 1 de maig de 1973) va ser un editor i escriptor luxemburguès. Va ser el Director General de l'editorial Victor Buck des d'on va editar la Biographie Nacional du pays de Luxembourg. Aquesta obra el va fer treballar fent articles sobre les principals famílies polítiques dels primers anys el Gran Ducat incloent les famílies Metz i Brasseur.

## Referències

* ↑ Biographie nationale du pays de Luxembourg.
# Kitab

Kitab (uzbek: Kitob) és una ciutat de l'Àsia central a la part sud de l'Uzbekistan. Fou temporalment un estat independent al segle xix. Actualment forma un districte de la província (viloyati) de Qashqadaryo.

## Vegeu també

* Beylik de Shahr-i Sabz
* Kitab és també el nom àrab de "Llibre"

## Referències

Howorth, Henry Hoyle. History of the Mongols, from the 9th to the 19th Century. Part II division II. The so-called tartars of Russia and Central Asia. Londres: Longmans, Green and Co, 1880.
# José Luis García Agraz

José Luis García Agraz (16 de novembre de 1952, Ciutat de Mèxic) és un director de cinema mexicà. És germà del també cineasta Carlos García Agraz, i familiar de l'escriptor Gabriel Agraz García de Alba i de l'enginyer Juan Salvador Agraz. Va ser membre del Sistema Nacional de Creadores de Arte en el període 1993 al 2000. És pare de Natalia Garcia Agraz, també coneguda com "La Princesa de Churubusco".

## Carrera

Va estudiar al Col·legi Columbia fins a la preparatòria. Aficionat a les pel·lícules de Samuel Fuller i influenciat pels cineastes Jorge Fons, Felipe Cazals i José Estrada, va iniciar la seva trajectòria cinematogràfica. Háblame de Rita (1979) va formar part del Festival de Curtmetratges de Bilbao i del Festival del Nou Cinema Llatinoamericà de l'Havana, Cuba. El seu següent curtmetratge, Patricio va guanyar en 1982 el premi Ariel en la categoria de «Millor curtmetratge de ficció», així com el Deessa de Plata. El seu primer llargmetratge, Nocaut (1984), va rebre també els premis Ariel en les categories de «Millor òpera prima» i «Millor coactuació masculina»; va participar a més en diversos festivals internacionals a Amèrica i Europa, i va guanyar el premi Straw Deer a la «Millor òpera prima» al Festival de Taixkent, Rússia.
García Agraz coadaptó amb Gerardo de la Torre i Pedro Armendáriz Yo te amo Catalina (1986). Entre 1987 i 1990 va dirigir diversos curtmetratges per a mexfam i, en televisió, la sèrie Tony Tijuana de 1989 a 1990. El seu curtmetratge Ladrón de sábado (1990), distribuït únicament en vídeo, es va basar en un guió de Gabriel Garcia Márquez i Consuelo Garrido. La seva pel·lícula Desiertos mares es va emportar l'Ariel a la «Millor direcció» i «Millor argument original» en 1994, i un any després el premi Fecimex i el premi especial del jurat en el San Juan Cinemafest, a Puerto Rico. En 1994, sota el títol de Esta aventura en India, García Agraz realitzà el making off del vídeo musical Esta aventura, que va dirigir Carlos Marcovich. Salón México (1996) va guanyar el Jaguar d'Or en el Festival de Cancun i el premi al «Millor director» en el XII Festival Llatinoamericà de Trieste, Itàlia, en 1997.

## Filmografia

* 1984: Nocaut
* 1986: Yo te amo Catalina
* 1987: Noche de Califas
* 1990: La secta de Sargón
* 1990: Buscando al culpable
* 1991: Pelearon diez rounds
* 1991: Dentro de la noche
* 1995: Desiertos mares
* 1994: Salón México
* 2003: El misterio del Trinidad

## Referències

* ↑ José Luis García Agraz a filminlatino.mx
* ↑ Biografia a cinemexicano.unam
* ↑ «Ariel > Ganadores y nominados > XXVI 1984». Academia Mexicana de Artes y Ciencias Cinematográficas. Arxivat de l'original el 5 de desembre de 2014. [Consulta: 30 abril 2010].
* ↑ «Ariel > Ganadores y nominados > XXXVI 1994». Academia Mexicana de Artes y Ciencias Cinematográficas. [Consulta: 30 abril 2010].
# José Luis García Delgado

José Luis García Delgado (Madrid, 1944) és un economista, historiador de l'economia i professor universitari espanyol, acadèmic de la Reial Acadèmia de Ciències Morals i Polítiques.

## Biografia

Llicenciat en Dret i Ciències Econòmiques, el 1967 va ingressar com a professor en la Universitat Complutense de Madrid on va aconseguir la càtedra d'economia aplicada el 1982 i en la Universitat d'Oviedo. De 1995 a 2005 va ser rector de la Universitat Internacional Menéndez Pelayo, qui el 2008 el va nomenar rector honorari.
De 1989 a 1992 fou director de la Biblioteca d'Economia de l'Editorial Espasa Calpe i des de 1993 de la Biblioteca d'Economia i Empresa de l'Editorial Civitas. El 1993 fou cofundador de l'editorial Marcial Pons.
Els seus treballs publicats s'han centrat en el procés d'industrialització de l'economia espanyola al segle xx. És acadèmic de la Reial Acadèmia de Ciències Morals i Polítiques des de 2002. És doctor Honoris Causa per la Universidat d'Oviedo (1994), Universitat de Lima (1999) i la Universitat de Buenos Aires (2002). En 2003 va rebre la Medalla d'Honor de la Universitat Complutense (2003).
És autor de La modernización económica en la España de Alfonso (2002), a més de dirigir obres com Santiago Alba. Un programa de reforma económica en la España del primer tercio del siglo XX (1989), al costat de Mercedes Cabrera o Francisco Comín Comín.

## Obres

* Información de la sociedad capitalista en España, 1914-1920 (Madrid, 1973)
* Economía española de la transición y la democracia (Madrid, 1990)
* Lecciones de economía española (Madrid, 4.ª ed., 1999)
* Estructura económica de Madrid (Madrid, 1999)
* Un siglo de España. Economía (1999)
* Franquismo: el juicio de la historia (dues edicions: 2001 i 2005)
* La modernización económica de la España de Alfonso XIII (2002)
* La España del siglo XX (dues edicions, 2003 i 2007)
* Las cuentas de la Economía Social. El Tercer Sector en España (2004)
* Economía del español. Una introducción (dues edicions: 2007 i 2008)
* España y Europa (2008)
* Las cuentas de la Economía Social. Magnitudes y financiación del Tercer Sector en España, 2005 (2009)

## Referències

* 1 2 Ruiz-Manjón, 2002.
* ↑ Biografia Arxivat 2016-03-10 a Wayback Machine. al web de la RACMYP
* ↑ Pro Ruiz, 1990, p. 705-708.

## Bibliografia

* Pro Ruiz, Juan «Mercedes Cabrera Calvo-Sotelo, Francisco Comín Comín y José Luis García Delgado (dir.): Santiago Alba. Un programa de reforma económica en la España del primer tercio del siglo XX, Madrid, Instituto de Estudios Fiscales, 1989, 539 pp. (bibliografía).» (en anglès). Revista de Historia Económica / Journal of Iberian and Latin American Economic History (Second Series). Instituto Figuerola de Historia y Ciencias Sociales, Universidad Carlos III de Madrid, 8, 3, diciembre 1990, pàg. 705-708. DOI: 10.1017/S0212610900002512.
* Ruiz-Manjón, Octavio «La modernización económica en la España de Alfonso XIII. José Luis García Delgado. Espasa. Madrid, 2002. 210 páginas». El Cultural, 17-07-2002.

## Enllaços externs

«Obra de José Luis García Delgado» a Dialnet.
* Fitxa biogràfica a eumed.net
* Fitxa biogràfica a cervantes.es
* Fitxa a El País.
# José Serrizuela

José Serrizuela (10 de juny de 1962) és un exfutbolista argentí.

## Selecció de l'Argentina

Va formar part de l'equip argentí a la Copa del Món de 1990.

## Referències

* ↑ José Serrizuela a National-Football-Teams.com (anglès)
# L'abominable Dr. Phibes

L'Abominable Doctor Phibes (títol original en anglès: The Abominable Dr. Phibes) és una pel·lícula britànica dirigida per Robert Fuest, del 1971. Ha estat doblada al català.

## Argument

La pel·lícula passa a Anglaterra, en els anys 1930. Antiga vedette de music-hall, el doctor Phibes vol venjar-se dels cirurgians que considera responsables de la mort de la seva dona, Victòria, sobrevinguda en el transcurs d'una operació. Ajudat per una jove enigmàtica, posa en escena una sèrie d'homicidis espectaculars per castigar els culpables.
La primera víctima és morta per les picades d'un eixam d'abelles. La segona, el doctor Dunwoody, és trossejat per ratpenats. El doctor Hargreaves té el cap aixafat per una màscara diabòlica. El doctor Longstreet és trobat integralment buit de la seva sang. Aquesta sèrie de crims horribles mobilitza la policia, que estableix una correlació gràcies a un medalló en hebreu deixat pel doctor Phibes: tots els crims han estat copiats de les set plagues d'Egipte de les quals parla la Bíblia...
Malgrat el terror del guió, la pel·lícula mesura moments bastant burlescos, sobretot en les escenes que posen en escena els investigadors, com quan el policia es fa matar per l'individu que és considerat protegir.

## Repartiment

* Vincent Price: Doctor Anton Phibes
* Joseph Cotten: Doctor Vesalius
* Virginia North: Vulnavia
* Terry-Thomas: Doctor Longstreet
* Sean Bury: Lem Vesalius
* Susan Travers: Infermera Allen
* David Hutcheson: Doctor Hedgepath
* Edward Burnham: Doctor Dunwoody
* Alex Scott: Doctor Hargreaves
* Peter Gilmore: Doctor Kitaj
* Maurice Kaufmann: Doctor Whitcombe
* Peter Jeffrey: Inspector Trout
* Derek Godfrey: Crow
* Norman Jones: Sergent Schenley
* John Cater: Waverley
* John Laurie: Darrow

## Al voltant de la pel·lícula

* El rodatge va tenir lloc als estudis d'Elstree, Bushey i Londres.
* Una continuació, Dr. Phibes Rises Again va ser dirigida l 'any següent per Robert Fuest.

## Banda sonora original

* What Can I Say Dear After I Say I Am Sorry
* Dark Town Strutters Ball, interpretat per Paul Frees
* Close Your Eyes
* Elmer's Tune
* All I Do Is Dream Of You
* You Stepped Out Of A Dream
* Charmaine
* 100 Years From Today
* Over the Rainbow
* One For My Baby And One More For The Road, interpretat per Scott Peters
* War March of The Priests, composta per Felix Mendelssohn

## Premis

* Premi al millor actor per Vincent Price, en el Festival Internacional de Cinema Fantàstic de Catalunya el 1971.
* La pel·lícula va ser en competició al Festival internacional de cinema fantàstic d'Avoriaz 1973.

## Referències

* ↑ «L'abominable Dr. Phibes». esadir.cat.
* ↑ «The abominable Dr. Phibes». The New York Times.
# Kara Ahmad Paixà

Ahmad Paixà Kara (? - 28 de setembre de 1555) fou gran visir otomà del sultà Solimà I. Era d'origen albanès i fou introduït al cos dels geníssers on va ocupar diversos càrrecs (kapidji bashi, mir-i alem) fins a arribar a agha (1521). Nomenat beylerbeyi de Rumèlia va participar en la guerra que els otomans lliuraven al Regne d'Hongria i va ocupar Valpo i Siklós (1543) i estava present a la conquesta d'Esztergom (en turc Usturgun, en alemany Gran) i a la de Székesfehérvar (en turc Estun-i Belghrad, en alemany Stuhlweissenburg).
El 1548 fou enviat al front oriental com a comandant de les operacions contra els perses i ascendit al rang de segon visir. Va derrotar els perses prop de Kamakh i es va apoderar d'un gran nombre de castells a la part oriental d'Anatòlia i a Geòrgia.
Quan Sokollu Mehmed Pasha va perdre Lippa (1552) i va assetjar sense èxit Temesvar (en turc Temshvar) fou enviat com a comandant en cap de les forces otomanes a Hongria i després d'un setge de 35 dies, va conquerir Temesvar que estava defensada per Esteve Losonczy; tot seguit va conquerir Szolnok, però el setge que amb ajuda de Sokollu Mehmed Pasha va imposar a Eger (en turc Eghri, en alemany Erlau) fou rebutjat.
Durant la guerra contra Pèrsia el 1553, el sultà Solimà I va deposar el gran visir Damat Rüstem Paixà i va cridar per al càrrec Ahmad Paixà. Aquest va participar en la campanya del 1554 a Naxçıvan i Karabagh, fins al tractat d'Amasya que va podar fi en la guerra (1555). Ahmad va retornar a Istanbul.
Durant una sessió del diwan (consell de govern) fou arrestat i decapitat. La raó oficial fou que intrigava contra el governador d'Egipte Alí Paixà, però la real és que el sultà es va voler desfer del seu gran visir per donar el càrrec al seu gendre Damat Rüstem Paşa. Ahmad era també gendre d'un sultà, de Selim I, amb la filla del qual, Fàtima Sultan, s'havia casat.
Gran visir otomà :
# Karima Delli

Karima Delli (Roubaix, 4 de març de 1979) és una política francesa. Militant d'Europa Ecologia-Els Verds, a ser escollida eurodiputada en les eleccions europees de 2009. Nascuda de pares algerians, va créixer en condicions pobres a Tourcoing com a novena filla. Va obtenir un Diploma d'Estudis Avançats en ciències polítiques per l'Institut d'études politiques de Lille. Durant aquest període, va conèixer la senadora Marie-Christine Blandin, de qui es va convertir en assistent parlamentari.

## Referències

* ↑ «Biographies des 72 élus français au Parlement européen». EurActiv, 09-08-2010. Arxivat de l'original el 2009-06-07. [Consulta: 8 gener 2011].

## Enllaços externs

* Karima Delli - Lloc web oficial
# Karak Nuh

Karak Nuh (àrab: كرك نوح, Karak Nūḥ) és una vila del Líban a la vall de la Bekaa, prop de Zahle, a la carretera de Baalbek. Inicialmentportà el nom d'al-Karak i des d'època mameluca el de Karak Nuh per una tomba de pedra que segons la tradició seria la tomba de Noé que ja existia al segle x (esmentada per al-Mukaddasi) i encara es pot veure. L'edifici on està el cenotafi de pedra està al costat d'un oratori; hi ha diverses inscripcions del segle xiv (decrets). Fou la capital de la Bekaa en el període mameluc.

## Bibliografia

* J. Sourdel-Thomine, Inscriptions arabes de Karak Nuh, 1949-1950
# Kolarov

«Kolarov» té aquests significats:
* Aleksandar Kolarov (nascut el 1985), futbolista serbi
* Atanas Kolarov (nascut el 1934), jugador d'escacs búlgar
* Nelko Kolarov (nascut el 1959), compositor búlgar
* Nikola Kolarov (nascut el 1983), futbolista serbi
* Vasil Kolarov (1877–1950), polític búlgar
* Vlad Kolarov, animador canadenc
# Kirpan

Kirpan (panjabi: ਕਿਰਪਾਨ) és una arma simbòlica semblant a un punyal que porten els sikhs ortodoxos justament com un símbol per la lluita contra l'opressió i la injustícia. El kirpan és portat sobre un cinturó de tela anomenat gatra, encara que no tots aquells que professen el sikhisme el porten. En els seus orígens el kirpan va ser una espasa cerimonial, però avui no és més que una petita daga que simbolitza poder i llibertat d'esperit, autorespecte, la lluita constant del bé i la moralitat sobre la injustícia. El kirpan mai s'ha de fer servir per atacar el proïsme, però pot usar-se per a l'autodefensa o per protegir altres persones.

## Referències

* ↑ «sikhism.about.com». Arxivat de l'original el 2015-04-05. [Consulta: 21 abril 2015].

## Enllaços externs

* Comunitat Sikh de Barcelona
# Kirmen Uribe

Kirmen Uribe Urbieta (Ondarroa, Biscaia, 5 d'octubre de 1970) és un escriptor basc. Premi Nacional de Literatura, les seves obres estan traduïdes a catorze idiomes, inclosos l'anglès, francès, rus o el japonès.

## Biografia

Va néixer en una família vinculada a la pesca. Uribe es va llicenciar en Filologia Basca a la Universitat del País Basc (Vitòria) i va cursar estudis de postgrau de Literatura Comparada a Trento (Itàlia). El seu primer premi literari important el va recollir a 1995 quan estava complint condemna per ser insubmís per negar-se a anar al servei militar obligatori. El 14 d'octubre de 2009 se li va concedir el Premio Nacional de Narrativa 2009 per la seva obra Bilbao-New York-Bilbao.

## Obra

* Lizardi eta erotismoa, Alberdania, 1996, (Assaig).
* Bitartean heldu eskutik, Susa, 2001 (Poesía). Edició bilingüe euskera-castellà Mientras tanto dame la mano publicada per Visor el 2003.
* Bar Puerto. Bazterreko ahotsak, Gaztelupeko hotsak, 2001, (CD-llibre).
* Zaharregia, txikiegia agian, Gaztelupeko hotsak, 2003, (CD-llibre).
* Ez naiz ilehoria, eta zer?, Elkar, 2003, (Literatura infantil).
* Garmendia eta zaldun beltza, Elkar, 2003, (Literatura juvenil).
* Garmendia errege, Elkar, 2004, (Literatura juvenil). Premi Liburu Gaztea 2006.
* Guti, elkar, 2005, (Literatura infantil).
* Garmendia eta Fannyren sekretua, Elkar, 2006, (Literatura juvenil).
* Portukoplak, Elkar, 2007, (Miscelánea).
* Bilbao-New York-Bilbao, Elkar, 2008, (Novel·la).
* El que mou el món, Susa, 2012, (traducció catalana de Pau Joan Hernàndez per a Edicions 62).
* Elkarrekin esnatzeko ordua, Susa, 2016, (Novel·la).

## Referències

* ↑ «Kirmen Uribe, Premio Nacional de Narrativa 2009». EiTB, 14-10-2009. Arxivat de l'original el 2010-11-19. [Consulta: 22 abril 2014].
# Kevin Nichols

Kevin John Nichols OAM (Grafton, Nova Gal·les del Sud, 4 de juliol de 1955) va ser un ciclista australià que es va especialitzar en la pista. Del seu palmarès destaca la medalla d'or als Jocs Olímpics de 1984.
Ha estat guardonat amb l'Orde d'Austràlia.

## Palmarès

* 1978
** Medalla d'or als Jocs de la Commonwealth en Persecució per equips (amb Colin Fitzgerald, Gary Sutton i Shane Sutton)
* 1982
** Medalla d'or als Jocs de la Commonwealth en Scratch
** Medalla d'or als Jocs de la Commonwealth en Persecució per equips (amb Gary West, Michael Grenda i Michael Turtur)
* 1984
** Medalla d'or als Jocs Olímpics de Los Angeles en Persecució per equips (amb Dean Woods, Michael Grenda i Michael Turtur)

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
# L'ombra de la sospita

L'ombra de la sospita (títol original: Under Suspicion) és una pel·lícula estatunidenca de l'any 1991, escrita i dirigida per Simon Moore i protagonitzada per Liam Neeson i Laura San Giacomo. Ha estat doblada al català.

## Argument

L'any 1959 a la ciutat de Brighton, un policia convertit en detectiu privat anomenat Tony Aaron es dedica majorment a falsificar adulteris per utilitzar-los: a evidència en casos de divorci. Involucra la seva pròpia esposa en un cas, fingint que ella és l'amant del pintor Carlo Stasio, però a tots dos els assassinen en una cambra d'hotel. A càrrec de la investigació del cas està Frank, ex-company de Tony que encara treballa a la policia. Els principals sospitosos són Angeline, l'amant de Stasio que heretaria la seva fortuna, i el mateix Tony, la història del qual no encaixa.

## Repartiment

* Liam Neeson: Tony Aaron.
* Kenneth Cranham: Frank.
* Maggie O'Neill: Hazel Aaron.
* Alan Talbot: Powers.
* Malcolm Storry: Waterston.
* Martin Grace: Colin.
* Kevin Moore: Barrister.
* Richard Graham: Denny.
* Michael Almaz: Stasio.
* Alphonsia Emmanuel: Selina.
* Laura San Giacomo: Angeline.
* Stephen Moore: Roscoe.
* Alan Estocs: Paul.
* Nicolette McKenzie: Mrs. Roscoe
* Lee Whitlock: Ben
* Noel Coleman: Judge.

## Premis i crítica

* 1992: Premi al Millor Actor per Liam Neeson atorgat pel Festival de Cinema Policial de Cognac.
* "Inexplicablement no va tenir èxit en el seu moment. Intriga sostinguda amb pols i final rodó i sorprenent"

## Referències

* ↑ «L'ombra de la sospita». esadir.cat.
* ↑ «Under Suspicion». The New York Times.
* ↑ Khan, Omar «Under Suspicion». El País.