OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Qin Gang

Qin Gang (xinès simplificat: 秦刚) (Tianjin, 1966) és un polític i diplomàtic xinès. Ministre d'Afers Exteriors de la República Popular de la Xina durant uns mesos de 2023. És la persona més jove que ha ocupat aquest càrrec a la història de la Xina. El 25 de juliol de 2023 la premsa internacional va anunciar l'estranya destitució de Qin, després d'una perllongada absència de l'escena pública. El govern el va substituir per Wan Yi.

## Biografia

Qin Gang va néixer el 19 de març de 1966 a la municipalitat de Tianjin (Xina). És llicenciat en Política Internacional a la Universitat de Relacions Internacionals.

#### Carrera diplomàtica

Va començar la seva carrera diplomàtica el 1988 treballant a l'Oficina de Serveis de Pequín per a Missions Diplomàtiques. El 1992, va passar al Ministeri d'Afers Exteriors de la República Popular de la Xina, primer com agregat i després com tercer secretari del Departament d'Afers d'Europa Occidental. Del 1995 a 1999 va ser segon i tercer secretari de l'ambaixada al Regne Unit de la Gran Bretanya i Irlanda del Nord i més tard, després d'ocupar càrrecs diversos al Ministeri, va ser nomenat ambaixador al Regne Unit (2010-2011). Després, Qin va exercir com a director general del departament d'informació del Ministeri fins al 2014, quan es va convertir en director general del departament de protocol. El 2017, el seu últim any en aquest càrrec, va exercir simultàniament com a viceministre d'Afers Exteriors.
El 2021 va ser nomenat Ambaixador Extraordinari i Plenipotenciari de la República Popular de la Xina als Estats Units d'Amèrica. El 30 de desembre, el president Xi Jinping va signar l'ordre presidencial d'acord amb la decisió presa a la 38a reunió del Comitè Permanent de la Tretzena Congrés Popular Nacional de la República Popular de la Xina, amb la destitució de Wang Yi com a Ministre d'Afers Exteriors, i el nomenament de Qin Gang. El 25 de juliol de 2023 el govern el va tornar a nomenar Ministre d'Afers Exteriors després de l'estranya destitució de Qin Gang.
Va ser elegit membre del Comitè Central del Partit Comunista de la Xina l'octubre de 2022.

## Referències

* ↑ Team, FAIR. «Who is Qin Gang?» (en anglès britànic), 04-01-2023. [Consulta: 25 gener 2023].
* ↑ Sevastopulo, Demetri; White, Edward; Leahy, Joe «China replaces missing foreign minister Qin Gang». Financial Times, 25-07-2023.
* 1 2 Tobin, Meaghan; Shepherd, Christian «Chinese Foreign Minister Qin Gang removed from post after only 7 months» (en anglès). Washington Post, 25-07-2023. ISSN: 0190-8286.
* 1 2 «China replaces Qin Gang with Wang Yi but big questions linger» (en anglès), 25-07-2023. [Consulta: 25 juliol 2023].
* ↑ «Ambassador Qin Gang» (en anglès), 02-11-2021. [Consulta: 25 gener 2023].
* ↑ «Qin Gang». [Consulta: 25 gener 2023].
* 1 2 «Biography of Ambassador Qin Gang_Embassy of the People's Republic of China in the United States of America». [Consulta: 25 gener 2023].
* ↑ 吕佳珊. «秦刚任外交部部长». [Consulta: 25 gener 2023].
* ↑ «秦刚：出掌中国外交部的“习近平亲密助手”» (en xinès simplificat). BBC News 中文.
# Razdor

Razdor (en rus: Раздор) és un poble de l'óblast d'Astracan, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 1.208 habitants.

## Referències

* ↑ Карта села Бирючек в Астраханской области
* ↑ «Всероссийская перепись населения 2010 года. 1. Численность и размещение населения Астраханской области». Arxivat de l'original el 2018-08-27. [Consulta: 18 març 2019].
* ↑ Расстояние от Бирючека до Камызяка
# Razdorski

Razdorski (en rus: Раздорский) és un poble (un khútor) de l'óblast de Rostov, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 449 habitants, pertany al municipi de Krasnoarmeiski.

## Referències

* ↑ Указ президиума ВС РСФСР от 22.12.1987 г. "О наименовании некоторых населенных пунктов в Ростовской области", 1987.
* ↑ «Карты Генштаба L-38 (А) 1:100000. Республика Калмыкия и Ростовская область.». Arxivat de l'original el 2015-09-24.
# Razdólie (Tiumén)

* Per a altres significats, vegeu «Razdólie».
Razdólie (en rus: Раздолье) és un poble de l'óblast de Tiumén, a Rússia, que en el cens del 2010 tenia 208 habitants.
# Razdólie (Vladímir)

* Per a altres significats, vegeu «Razdólie».
Razdólie (en rus: Раздолье) és un poble (un possiólok) de l'óblast de Vladímir, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 836 habitants. Pertany al districte municipal de Koltxúguino.

## Referències

* ↑ «Владимирская губерния. Список населенных мест по сведениям 1859 года.». Arxivat de l'original el 2019-01-14.
* ↑ «Историко-статистическое описание церквей и приходов Владимирской епархии : Вып. 2-4 / сост. В. Добронравов. Вып. 4: Меленковский, Муромский, Покровский и Судогодский уезды. - 1897.». Arxivat de l'original el 2018-05-09.
# Realisme perifèric

El realisme perifèric és una teoria de política exterior derivada de la particular perspectiva (llatinoamericana) dels estats perifèrics. Aquest punt de vista de les relacions internacionals entén al sistema internacional com una incipient estructura jeràrquica basada en les diferències percebudes entre els estats: els que donen les ordres, els que les obeeixen, i aquells que es rebel·len. L'enfocament perifèric introdueix una forma diferent d'entendre el sistema internacional, és a dir, des del punt de vista únic dels estats que no imposen les «regles del joc» i que pateixen costos alts quan confronten amb els que sí que ho fan. Per tant, la política exterior dels estats perifèrics sol ser emmarcada i executada de manera que l'interès nacional es defineix en termes de desenvolupament, on la confrontació amb les grans potències s'evita. L'autonomia no s'entén com a llibertat d'acció, sinó més aviat en els termes dels costos d'utilització d'aquesta llibertat.
Les següents línies resumeixen els postulats del realisme perifèric:
| « | Les polítiques que generen costos per a la població són immorals. Per a un país perifèric, vulnerable, empobrit i poc estratègic per als interessos vitals de les potències centrals, l'única política exterior moral és aquella que redueix els costos i riscos de costos eventuals, maximitza beneficis i, per sobretot, atreu inversions i baixa les taxes de risc-país. | » |

## Referències

* ↑ Escudé, Carlos. Realismo periférico: Bases teóricas para una nueva política exterior argentina (en castellà). Buenos Aires: Planeta, 1992, p. 281-282.

## Vegeu també

* Fal·làcia patètica
* Relacions internacionals
* Tercer Món

## Enllaços externs

* «Peripheral Realism», International Relations (IR) Theory Web Arxivat 2011-02-23 a Wayback Machine. (anglès)
* Una investigación en el mercado de las ideas: la penetración global del concepto de «realismo periférico» en la bibliografía especializada en relaciones internacionales (Universitat del CEMA, novembre 2008) PDF (castellà)
# Red cunt, repensant la regla

Red cunt, repensant la regla (títol original, Red Cunt, Reconsidering Periods) és una pel·lícula documental de 2022 dirigida per Toti Baches, que aborda el tabú de la menstruació mitjançant debats i diàlegs.
La pel·lícula es va estrenar el 27 de maig de 2022, un dia abans del Dia Mundial de la Higiene Menstrual. Aquesta pel·lícula forma part de la primera d'una sèrie de tres obres, titulada Trilogia de les emes, que pretén exposar la menstruació, la masturbació i la menopausa. L'obra està narrada en català (un 23%), en alemany i en anglès; i compta amb l'opció de doblatge i subtitulació en català.

## Argument

La pel·lícula se centra en la concepció social de la menstruació, amb la intenció de trencar els prejudicis, les pors i els tabús que l'envolten. En aquest sentit, articula diferents diàlegs, debats i entrevistes, majoritàriament a dones, per tal de treure de la marginació social tot allò que envolta la regla. Així mateix, també es plantegen interrogants per tal de convidar el públic a la reflexió social amb preguntes com: per què està tan discriminada la regla? Qui treu profit d'aquesta discriminació? De quin estatus gaudiria si la tinguessin els homes? Aquests actes de reflexió es fan a través de la Mensi, un ésser animat de sang que, durant anys, acompanya la Isabel un parell de dies al mes.

## Repartiment

El repartiment principal està format per:
* Ian Bermúdez com a ell mateix
* Alisa Eresina com a ella mateixa
* Laida Memba com a ella mateixa
* Clara Moraleda com a ella mateixa
* Laura Méritt com a ella mateixa
* Charlotte Pfeifer com a ella mateixa
* Stepha Zanella com a ella mateixa

## Referències

* ↑ «La regla, un "superpoder" encara menystingut i ocultat». TV3, 14-02-2023. [Consulta: 17 març 2023].
* ↑ Méndez Chico-Álvarez, Lucas. «'Red Cunt', tenemos que hablar de la menstruación» (en castellà). ElIndependiente.com, 28-05-2022. [Consulta: 30 maig 2022].
* ↑ «Cartellera de cinema - Red Cunt». Barcelona.cat. Arxivat de l'original el 2022-05-31. [Consulta: 25 maig 2022].
* ↑ «‘Red Cunt’: trencant els tabús de la regla». ElCinèfil.cat, 26-05-2022. [Consulta: 30 maig 2022].
* ↑ «Red Cunt, Reconsidering Periods». Base de Dades Cinema en català. [Consulta: 30 maig 2022].
* ↑ «Sense ficció - Red cunt, repensant la regla». TV3. [Consulta: 22 març 2023].
* ↑ Malvesí, Lara. «Toti Baches, directora de "Red Cunt": "tener la regla es un superpoder"» (en castellà). LaVanguardia.com, 27-05-2022. Arxivat de l'original el 28 de maig 2022. [Consulta: 30 maig 2022].
* ↑ Armengol, Abigail. «‘Red Cunt’ (cony vermell): Un documental que desmunta els tabús sobre la regla». Betevé.cat, 28-05-2022. [Consulta: 30 maig 2022].
* ↑ «'Red Cunt', el documental d'una cineasta lleidatana que trenca els tabús sobre la regla». Segre.com, 29-05-2022. [Consulta: 30 maig 2022].
* ↑ «Red Cunt». CinemesGirona.cat. Arxivat de l'original el 2022-04-17. [Consulta: 30 maig 2022].

## Enllaços externs

* CCMA.cat - Entrevista a la directora Baches i l'actriu Moraleda (2022)
# Redbergslids IK

El Redbergslids IK és una entitat esportiva de la ciutat de Göteborg, a Suècia, dedicada a la pràctica de diferents esports com atletisme, bandy, futbol o patinatge, si bé la secció que ha esdevingut més important ha estat la d'handbol.
L'equip d'handbol disputa la Primera Divisió nacional, la qual ha guanyat en 20 ocasions. No obstant això, el títol més important del seu palmarès és la Copa d'Europa d'handbol de 1959 que guanyaren enfront del Frisch Auf Göppingen alemany. També fou finalista de la Recopa d'Europa d'handbol de 2003, però en aquesta ocasió caigué derrotat enfront del BM Ciudad Real.

## Palmarès

* 1 Copa d'Europa: 1959
* 20 Lligues sueques: 1933, 1934, 1947, 1954, 1958, 1963, 1964, 1965, 1985, 1986, 1987, 1989, 1993, 1995, 1996, 1997, 1998, 2000, 2001, 2003

## Enllaços externs

* Web oficial
# Reialme dels Jardins de Dessau-Wörlitz

El Reialme dels Jardins de Dessau-Wörlitz (en alemany: Dessau-Wörlitzer Gartenreich), també coneguts com les terres angleses de Wörlitz, són el major jardí anglès d'Alemanya i de l'Europa continental. Situats a la vora del riu Elba, a la ciutat de Dessau, als districtes d'Anhalt-Zerbst i Bitterfeld, en l'estat federat de Saxònia-Anhalt, Alemanya. Està inscrit a la llista del Patrimoni de la Humanitat de la UNESCO des del 2000.

## Referències

* ↑ Centre, UNESCO World Heritage. «Garden Kingdom of Dessau-Wörlitz» (en anglès). [Consulta: 28 gener 2021].
# Raymond L. Acosta

Raymond L. Acosta (31 de maig de 1925, Nova York, estat de Nova York - 24 de desembre de 2014) va ser un Jutge Sènior de Districte dels Estats Units, però ja no s'encarrega de casos. Acosta rebé un Doctorat en Jurisprudència de la Rutgers University School of Law-Newark el 1951 i va ser en la pràctica privada de dret a Hackensack, Nova Jersey, de 1953 a 1954, i que llavors va estar un agent especial a l'oficina de camp de l'FBI a San Diego, Califòrnia, Washington DC, i Miami, Florida, de 1954 a 1958.

## Fonts

* Cementeri Polític (anglès)
# Resolució 565 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 565 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, aprovada per unanimitat el 14 de juny de 1985, va assenyalar un informe del Secretari General de les Nacions Unides que, a causa de les circumstàncies actuals, la presència de la Força de les Nacions Unides pel Manteniment de la Pau a Xipre (UNFICYP) continuaria sent essencial per a un acord pacífic. El Consell va expressar el desig de totes les parts de donar suport a l'acord de deu punts per a la represa de les converses intercomunitàries i va demanar al Secretari General que tornés a informar abans del 30 de novembre de 1985 per seguir l'aplicació de la resolució.
El Consell va reafirmar les seves resolucions anteriors, inclosa la Resolució 365 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides (1974), va expressar la seva preocupació per la situació, va instar les parts implicades a treballar junts per la pau i una vegada més va estendre l'estacionament de la Força a Xipre, establert a la Resolució 186 (1964), fins al 15 de desembre de 1985.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 501 a la 600 (1982 - 1987)
* Línia Verda (Xipre)

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Resolució 567 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 567 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, aprovada per unanimitat el 20 de juny de 1985 després d'escoltar la representació de la República Popular d'Angola, el Consell va recordar les resolucions 387 (1976), 428 (1978), 447 (1979), 454 (1979), 475 (1980), 545 (1983) i 546 (1984) i condemnà Sud-àfrica per les seves incursions contínues a través de l'ocupada Àfrica del Sud-Oest en violació directa de les resolucions anteriors.
El Consell va exigir Sud-àfrica respectar la integritat territorial d'Angola, prenent nota que Angola té dret a la legítima defensa i a la compensació dels atacs. També fa una crida a Sud-àfrica perquè cessi l'ocupació del sud d'Angola i retiri les seves tropes. La resolució també condemna Sud-àfrica per usar el territori de Namíbia com a base dels atacs i demana al secretari general que faci un seguiment de la situació i n'informi al Consell si ho considera oportú.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 501 a la 600 (1985 - 1987)

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Resolució 563 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 563 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, aprovada per unanimitat el 21 de maig de 1985 va considerar un informe del Secretari General de les Nacions Unides sobre la Força de les Nacions Unides d'Observació de la Separació. El Consell va observar els seus esforços per establir una pau duradora i justa a l'Orient Mitjà però també va expressar la seva preocupació per l'estat de tensió vigent a la zona.
La resolució va demanar a les parts implicades que implementessin immediatament Resolució 338 (1973), va renovar el mandat de la Força d'Observadors durant uns altres sis mesos fins al 30 de novembre de 1985 i va demanar que el Secretari General enviés un informe sobre la situació al final d'aquest període.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 501 a la 600 (1982 - 1987)
* Conflicte araboisraelià
* Alts del Golan

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Resolució 569 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 569 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, aprovada el 26 de juliol de 1985 després d'expressar el seu indignació i preocupació pel patiment causat pel sistema d'apartheid a Sud-àfrica, el Consell va condemnar encara més les polítiques repressives del sistema d'apartheid, inclosos assassinats i trasllats forçosos, així com l'estat d'emergència imposat a 36 districtes del país, exigint que s'aixequi immediatament.
El Consell va demanar l'alliberament de tots els presos polítics del país, inclòs Nelson Mandela, i que l'establiment d'una societat lliure i democràtica pugui donar lloc a una solució. També va instar els Estats membres a que, a més de l'embargament d'armes obligatori, participés en restriccions a les inversions, relacions marítimes i aèries, esport i relacions culturals, i la prohibició de la venda de krugerrands, encomiant als Estats membres que ja havien adoptat aquests procediments.
Finalment, la resolució 569 va demanar al secretari general de les Nacions Unides que emeti un informe sobre l'aplicació de la resolució actual.
La resolució va ser aprovada per 13 vots contra cap, amb abstencions del Regne Unit i dels Estats Units.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 501 a la 600 (1982 - 1987)

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Renaldo & Clara

Renaldo & Clara són un grup de música indie pop català de Lleida liderat per la compositora i cantant Clara Viñals.

## Trajectòria

El nom del grup fa referència a Renaldo and Clara, una pel·lícula documental de 1978 dirigida i protagonitzada per Bob Dylan. Iniciaren la seva trajectòria publicant un EP homònim l'any 2009, amb referències al pop més minimalista, al folk britànic de la dècada del 1970 i al Donosti sound, i sorprenen amb unes cançons subtils però carregades de detalls. L'any 2012 publiquen un altre EP titulat Lilà amb la discogràfica madrilenya Elefant Records.
L'any 2014 publicaren el seu primer LP, titulat Fruits del teu bosc, i l'any 2017 el seu segon LP titulat Els afores, finalista als premis MIN de la Música Independent en la categoria de Millor disc de l'any.
L'Amor fa calor, publicat al setembre del 2020, suposà l'ascens definitiu de la seva trajectòria: confiança, atreviment i evolució en un treball que conté noves cançons plenes d'originals lletres que oscil·len entre una honestedat desarmant i la ironia més punxant.
Fins a l'actualitat, han col·laborat amb artistes com Juli Bustamante, Xavier Baró, Scott Mannion i Jonathan Bree.

## Components

* Clara Viñals (veu i guitarra)
* Hugo Alarcón (teclats, guitarra i veu)
* Oscar Huerta (baix)
* Rodrigo Hernández (bateria)

## Discografia

* Renaldo & Clara (EP, Quadrant Records, 2009)
* Lilà (EP, Elefant Records, 2012)
* Fruits del teu bosc (LP, Bankrobber, 2014)
* Xavier Baró i Renaldo & Clara (EP, Bankrobber, 2016)
* Els afores (LP, Bankrobber, 2017)
* L'amor fa calor (LP, Primavera Labels, 2020)
* La boca aigua (LP, Primavera Labels, 2023)

## Referències

* 1 2 «Elefant Records». [Consulta: 22 setembre 2020].
* ↑ «Renaldo & Clara». [Consulta: 22 setembre 2020].
* ↑ «M’encantaria ser capaç de fer cançons sobre qualsevol tema»». Enderrock, 18-09-2020. [Consulta: 12 desembre 2020].
* ↑ «Clara Viñals». CCCB. [Consulta: 12 juny 2024].
* ↑ «Renaldo & Clara: no els diguis lànguids». [Consulta: 5 gener 2018].

## Enllaços externs

* Renaldo & Clara a l'Efecte Collins (RTVE, 2021)
# Rhacophorus annamensis

Rhacophorus annamensis és una espècie de granota que es troba a Cambodja i el Vietnam.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* van Dijk, P.P., Stuart, B. & Bain. R. 2004. Rhacophorus annamensis. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 9 de gener de 2008.
# Rhacophorus arvalis

Rhacophorus arvalis és una espècie de granota que es troba a l'illa de Taiwan.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Kuangyang, L. & Wenhao, C. 2004. Rhacophorus arvalis. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 9 de gener de 2008.
# Retenció d'ordre zero

La retenció d'ordre zero (ZOH) és un model matemàtic de la reconstrucció pràctica del senyal feta per un convertidor digital a analògic (DAC) convencional. És a dir, descriu l'efecte de convertir un senyal de temps discret en un senyal de temps continu mantenint cada valor de mostra durant un interval de mostra. Té diverses aplicacions en la comunicació elèctrica.

## Model de domini temporal

Una retenció d'ordre zero reconstrueix la següent forma d'ona en temps continu a partir d'una seqüència de mostra x[n], suposant una mostra per interval de temps T:$x_{\mathrm {ZOH} }(t)\,=\sum _{n=-\infty }^{\infty }x[n]\cdot \mathrm {rect} \left({\frac {t-T/2-nT}{T}}\right)$on $\mathrm {rect} (\cdot )$ és la funció rectangular.
La funció $\mathrm {rect} \left({\frac {t-T/2}{T}}\right)$ es mostra a la figura 1, i $x_{\mathrm {ZOH} }(t)$ és el senyal constant a trossos que es mostra a la figura 2.

## Model de domini de freqüència

L'equació anterior per a la sortida del ZOH també es pot modelar com la sortida d'un filtre lineal invariant en el temps amb una resposta d'impuls igual a una funció rect, i amb l'entrada una seqüència d'impulsos de dirac escalats als valors de la mostra. Aleshores, el filtre es pot analitzar en el domini de la freqüència, per comparar-lo amb altres mètodes de reconstrucció com la fórmula d'interpolació Whittaker-Shannon suggerida pel teorema de mostreig de Nyquist-Shannon, o com la retenció de primer ordre o la interpolació lineal entre els valors de la mostra.
En aquest mètode, una seqüència d'impulsos de Dirac, x$_s$(t), que representen les mostres discretes, x[n], es filtra de pas baix per recuperar un senyal de temps continu, x(t).
El fet que els pràctics convertidors digital-analògic (DAC) no emetin una seqüència d'impulsos dirac, x $_s$ (t) (que, si es filtren idealment passa-baix, donarien com a resultat l'únic senyal limitat de banda subjacent abans del mostreig), però en lloc d'emetre una seqüència de polsos rectangulars, x$_{ZOH}$(t) (una funció constant a trossos), significa que hi ha un efecte inherent de la ZOH en la resposta de freqüència efectiva del DAC, donant lloc a una lleugera baixada del guany al freqüències més altes (a 3,9224 Pèrdua dB a la freqüència de Nyquist, corresponent a un guany de sinc(1/2) = 2/π). Aquesta caiguda és conseqüència de la propietat de retenció d'un DAC convencional, i no es deu a la mostra i la retenció que poden precedir un convertidor analògic a digital (ADC) convencional.

## Referències

* ↑ «4.5 Zero-order hold» (en anglès). http://lcs-vc-marcy.syr.edu,+26-05-2023. Arxivat de l'original el 26 de maig 2023. [Consulta: 26 maig 2023].
* ↑ «[https://ethz.ch/content/dam/ethz/special-interest/mavt/dynamic-systems-n-control/idsc-dam/Lectures/Signals-and-Systems/2019/notes/lecture1.pdf Lecture 1 From Continuous-Time to Discrete-Time]» (en anglès). https://ethz.ch,+26-05-2023.+[Consulta: 26 maig 2023].
* ↑ «Mathematical Introduction To Control Theory» (en anglès). https://www.globalspec.com,+26-05-2023.+[Consulta: 26 maig 2023].
* ↑ «Zero, First, Second ... nth-order Hold» (en anglès). https://dsp.stackexchange.com,+26-05-2023.+[Consulta: 26 maig 2023].
# Reconciliació (Inquisició)

La reconciliació era una de les penes majors imposades per la Inquisició.
Consistia en el penediment públic en un acte de fe del delicte d'heretgia comés pel penitenciat. Anava associada a la confiscació dels béns i, eventualment, a altres penes i restriccions de la llibertat (assots, presó, confinament, exili...).
Generalment s'aplicava als que no havien reincidit, encara que es documenten casos de doble reconciliació.