OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Llibertat individual

La llibertat individual o autonomia individual és aquella situació d'autonomia o llibertat de l'individu respecte a tota força coercitiva de part d'altres individus o d'alguna institució. En filosofia política, la llibertat individual és equiparable a la llibertat negativa. En dret polític, la seva màxima expressió en l'edat moderna han estat els drets individuals o drets de primera generació en el marc del principi de legalitat, plantejats originalment pel liberalisme clàssic. Per a algunes ideologies i filosofies, especialment llibertaristes, la llibertat individual tindria el seu origen natural i el seu fonament ètic en la sobirania individual o propietat d'un individu sobre si mateix.

## Referències

* ↑ Carlos B. González. La libertad individual Arxivat 2009-11-05 a Wayback Machine. (castellà)
* ↑ Diana Duque. El Estado destruye la libertad individual Arxivat 2010-10-10 a Wayback Machine. i continuació Arxivat 2022-10-03 a Wayback Machine. (castellà)
* ↑ Nicolás Espejo. Libertad individual, integridad personal y debido proceso en el Derecho internacional de los derechos humanos (castellà)
* ↑ Ramon Alcoberro. «El liberalisme individualista nord-americà». [Consulta: 7 juny 2010].

## Enllaços externs

* Ramon Alcoberro. Els dos "principis de llibertat" segons John Stuart Mill.
# Lluís de Borbó (Lieja)

Lluís de Borbó (1438-1482) va ser príncep-bisbe de Lieja del 1456 fins a la mort.
Lluís era el sisè fill de Carles I de Borbó (1401-1456) i d'Agnès de Borgonya (1407-1476), i nebot de Felip III de Borgonya, dit el Bo, i va passar la seva joventut a la cort de Borgonya. El papa Calixte II va ignorar les prerrogatives del capítol de Sant Lambert de Lieja i va conferir-li el principat quan només tenia divuit anys junts amb una dispensa per obtenir els ordes menors i majors fins al 1463.
El 1465, els liegesos, aliats de Lluís XI de França, van deposar-lo. Felip el Bo va atacar i vèncer les milícies liegeses conduïdes per Raes d'Heers al 20 d'octubre de 1465 durant la batalla de Montenaken. Els liegeses van haver de signar la Pau de Sint-Truiden que estipulava que Felip el Bo tenia la sobirania del principat, i van reposar Lluís de Borbó com príncep-bisbe al 19 de setembre de 1466.
Després de la mort de Felip el Bo, els liegesos van continuar la resistència contra els borgonyons, van sofrir una segona desfeta, el 28 d'octubre de 1467 a la batalla de Brustem contra Carles el Temerari. El 20 d'agost de 1468, després d'una trobada a Brussel·les amb un legat del papa Pau II i Carles de Borgonya, Lluís de Borbó va ser definitivament instal·lat. Després d'una enèsima revolta liegesa dels 600 Franchimontesos, el 1468 les tropes de Carles, ajudades per Lluís XI que s'havia reconciliat amb Carles, van destruir i incendiar tota la ciutat de Lieja, respectant-ne tan sols les esglésies.
Això no va pacificar la regió. El 1482, Guillem de la Mark va atacar les tropes del príncep-bisbe a Hollogne-sur-Geer. Lluís va morir al combat i Guillem va entrar en triomf a la ciutat. Intentà de fer elegir el seu fill Joan de la Mark com príncep-bisbe, però el papa Sixt IV no el reconegué mai i designà Joan d'Horne com successor.

## Descendència

Lluís de Borbó tenia un fill il·legítim, Pere de Borbó, baró de Busset (1464-1530), dit «el bord de Lieja» que va iniciar la branca il·legítima dels Borbó-Busset.

## Vegeu també

* Llista dels bisbes de Tongeren, Maastricht i Lieja

## Referències

* ↑ Claude Mélard, Louis de Bourbon Arxivat 2011-08-23 a Wayback Machine., Chronologie de la principauté de Liége, consulta el 24 d'octubre de 2008
* ↑ Jean Janssen, Sous la crosse, évolution socio-politique, économique et culturelle du Pays de Liège, Bruxelles, Jean Janssen, 2000, p.86-90
# Can Massana (Fonollosa)

Can Massana és una masia de Fals, al municipi de Fonollosa (Bages), inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta del conjunt de la Masia de can Massana formada per dos construccions: la masoveria que és la primera masia, la construcció més antiga formada per un cos rectangular, cobert a dues aigües amb el carener paral·lel a la façana principal amb la façana orientada a migdia i un cos annex a manera de torre quadrada.
La nova construcció és un gran edifici que recorda més a la casa senyorial que a la masia, formada per dos pisos i la planta baixa. La façana principal és ordenada a partir d'un cos central de tribunes poligonals mentre que les façanes de migdia i tramuntana es repeteixen simètricament, fileres de finestres i balcons. Tot el conjunt és tancat per un mur.

## Història

Està situada dins el terme del Castell de Fals, La Massana és una masia existent ja al segle xvi. Es construí la gran i nova casa al segle xix.

## Referències

* 1 2 3 «La Maçana». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 1r desembre 2015].
# Efecte

Un efecte és una conseqüència causal d'una acció o un agent, que és causa de l'efecte. L'efecte pot ser alhora causa d'altres efectes, un cas particular n'és l'efecte en cadena. És a dir, que una acció o fenomen és efecte si es mira des del punt de vista de la causalitat respecte a un altre que l'ha produït o ha contribuït a fer que es produeixi. Les relacions entre causes i efectes han estat estudiats a la filosofia (Aristòtil, Hume i molts altres) i també a la ciència i l'enginyeria, des del control estadístic de processos a modelitzacions de tota mena, estudis AMFE, causa-efecte i altres eines d'Ishikawa, cerques de correlacions entre variables o situacions, demostracions o no de causalitats i casualitats, aleatorietats, etc.
Una mateixa causa pot tenir diversos efectes, tots alhora o respectius, segons circumstàncies o altres factors. Un mateix efecte pot ser conseqüència de més d'una causa o conjunt de causes. Les relacions entre causa i efecte són la base de les demostracions matemàtiques. A la física és fonamental la distinció entre efectes reversibles i irreversibles. A la filosofia són importants especialment a corrents com el determinisme, el mecanicisme i l'empirisme, i també a la filosofia clàssica del mètode científic newtonià.
En medicina i psicologia, un medicament o tractament és efectiu, o sigui, "té efecte", quan produeix un canvi en l'individu que el segueix. De vegades, a les proves cal que algunes persones o animals no segueixin el tractament per a comparar-les amb les que sí ho fan. Pot ser que prenguin un fals medicament, o substància neutra, que per exemple contingui només expedient. En aquest cas, de vegades ha passat que el medicament neutre tingui un efecte mesurable, que podria ser d'origen psicològic, i que és conegut amb el nom d'efecte placebo.

## Referències

* ↑ Émile Bréhier, Lluís Font, Història de la filosofia, Universitat Autònoma de Barcelona, 1998. ISBN 9788449011764 (català)
* ↑ Alfred Ayer, Llenguatge, veritat i lògica, Universitat de València, 1992. ISBN 9788437008295 (català)
Viccionari
# Acció Republicana de Catalunya

Acció Republicana de Catalunya (ARC) fou un partit polític català de vida molt curta.
Va néixer l'any 1928 a l'escindir-se un grup de militants del partit Acció Catalana liderat per Antoni Rovira i Virgili. En consonància amb l'ambient social generalitzat, creien que ja era el moment de fer-se conèixer com a republicans i liberals així com d'assumir el rol de partit polític preponderant de l'esquerra catalana, que en aquell moment no ocupava ningú. Pretenia ser un partit catalanista d'ideologia esquerrana i republicana. Presidit pel mateix Rovira i Virgili, també n'eren fundadors Macià Mallol i Bosch i Leandre Cervera i Astor així com Josep Tomàs i Piera. El seu periòdic era La Nau, el qual l'havia fundat Rovira i Virgili el 1927.
El 1930 va participar del pacte de Sant Sebastià, enviant-hi com a representant Macià Mallol, juntament amb els altres partits catalans Estat Català i Acció Catalana (el qual hi envià el seu antic company de files Carrasco i Formiguera).
Vist el compromís republicà que havia adquirit Acció Catalana els dos partits van aproximar-se de nou per acabar fusionant-se el març de 1931 en el nou Partit Catalanista Republicà, que el març de 1933 es rebatejaria com a Acció Catalana Republicana.

## Referències

* ↑ Història Política, Societat i Cultura dels Països Catalans. Vol. VIII L'època dels nous moviments socials 1900 - 1930; Enciclopèdia Catalana; Barcelona; 1995; ISBN 84-7739-986-7; p. 246 - 247 nota al peu de pàgina
* ↑ Hi ha qui afirma, segurament erròniament, que es va fundar a Barcelona el 1930. Vegeu: Diccionari d'Història de Catalunya; ed. 62; Barcelona; 1998; ISBN 84-297-3521-6; p. 8
* 1 2 3 4 Diccionari d'Història de Catalunya; ed. 62; Barcelona; 1998; ISBN 84-297-3521-6; p. 8
# Dozorne

«Dozorne» té aquests significats:
* Dozórne (Txornomórske), localitat de la República Autònoma de Crimea
* Dozórne (Bilohirsk), localitat de la República Autònoma de Crimea
# Dozorne (Txornomórske)

* Per a altres significats, vegeu «Dozorne».
Dozorne (en ucraïnès: Дозорне, rus: Дозорное, Dozórnoie) és un poble de la República Autònoma de Crimea, a Ucraïna, que el 2014 tenia 189 habitants. Pertany al districte de Txornomórske.

## Referències

* ↑ «Приказ Минкомсвязи России «О внесении изменений в Российскую систему и план нумерации, утвержденные приказом Министерства информационных технологий и связи Российской Федерации от 17.11.2006 № 142»». Минкомсвязь России. Arxivat de l'original el 2017-07-05. [Consulta: 24 juliol 2016].
* ↑ «Новые телефонные коды городов Крыма». Крымтелеком. Arxivat de l'original el 2016-05-06. [Consulta: 24 juliol 2016].
# Dubach

Dubach és una població dels Estats Units a l'estat de Louisiana. Segons el cens del 2000 tenia 800 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Dubach tenia 800 habitants, 341 habitatges, i 240 famílies. La densitat de població era de 217,5 habitants/km².
Dels 341 habitatges en un 29,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 45,7% hi vivien parelles casades, en un 22,3% dones solteres, i en un 29,6% no eren unitats familiars. En el 27,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 16,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,35 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,83.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,9% tenia menys de 18 anys, un 10,1% entre 18 i 24, un 25,5% entre 25 i 44, un 20,4% de 45 a 60 i un 19,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 72,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 24.531 $ i la renda mediana per família de 30.000 $. Els homes tenien una renda mediana de 32.353 $ mentre que les dones 16.538 $. La renda per capita de la població era de 15.306 $. Entorn del 17,3% de les famílies i el 20,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Dubach». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Dubach». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Ducat de Montmorency

El ducat de Montmorency fou el nom de dues jurisdiccions feudals de França diferenciades:
* Vegeu ducat d'Enghien
* Vegeu ducat de Beaufort
# Samuel Sánchez (escultura)

L'escultura urbana coneguda pel nom Samuel Sánchez, ubicada al carrer Samuel Sánchez (antic carrer Teniente Coronel Teijeiro), en la seua confluència amb La Losa, a la ciutat d'Oviedo, Principat d'Astúries, Espanya, és una de les més d'un centenar que adornen els carrers de l'esmentada ciutat espanyola.
El paisatge urbà d'aquesta ciutat, es veu adornat per obres escultòriques, generalment monuments commemoratius dedicats a personatges d'especial rellevància en un primer moment, i més purament artístiques des de finals del segle xx.
L'escultura, feta de bronze, és obra d'Antonio Diego Granado, i està datada 2010.
El disseny de l'obra és del mateix autor, realitzat per la constructora Sacyr, que la va donar a l'Ajuntament d'Oviedo, que va decidir, l'1 de juliol de 2010, en Junta de Govern, fer-se càrrec de les despeses de la reproducció de l'obra.
L'escultura, de mida natural representa el gran ciclista local Samuel Sánchez, en el moment de rebre la medalla d'or en els Jocs Olímpics de Pequín. L'estàtua de bronze se situa sobre un baix i circular pedestal. Després de l'estàtua, a la vora d'un espai verd hi ha una placa amb la següent inscripció: SAMUEL SÁNCHEZ (CICLISTA) MEDALLA DE ORO OLIMPÍADA PEQUÍN-2008.

## Referències

* 1 2 3 4 «Escultura «Samuel Sánchez» en Oviedo» (en espanyol europeu), 05-07-2018. [Consulta: 7 febrer 2019].
* 1 2 «Escultura pública en Oviedo». Arxivat de l'original el 2014-07-17. [Consulta: 7 febrer 2019].
* ↑ http://www.turismoviedo.es/
# Can Massot (Sant Climent Sescebes)

Can Massot és un edifici situat al carrer Major, número 2, del municipi de Sant Climent Sescebes, a la comarca de l'Alt Empordà, Catalunya. Es tracta d'una obra inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Situada dins del nucli urbà de la població de Sant Climent, a l'extrem de tramuntana del nucli antic del municipi, amb la façana principal orientada al carrer Major.
Edifici entre mitgeres de planta rectangular, amb pati a la part posterior. Presenta la coberta de teula de dues vessants i distribuït en planta baixa i dos pisos. La façana principal presenta, a la planta baixa, un gran portal d'arc rebaixat bastit amb dovelles de mida mitjana i els brancals fets de carreus, tot i que un d'ells ha estat reformat. A la dovella clau hi ha gravada la data 1849. La resta d'obertures són rectangulars, les de la primera planta emmarcades en pedra, mentre que les del pis superior estan construïdes en maons. El balcó exempt del primer nivell presenta la barana de ferro i la llosana motllurada i, al seu costat, una senzilla finestra. La segona planta presenta dos balcons exempts, més moderns que el balcó inferior.
La construcció, restaurada, està bastida amb còdols i pedra de diverses mides lligat amb abundant morter de calç. Al costat del portal, una placa de rajola vidrada recorda el llinatge dels actuals propietaris.

## Història

Segons els arxius del COAC aquest casal va ser bastit en el segle xviii encara que presenta reformes posteriors. En una de les obertures reformades es pot apreciar la data 1849, possiblement any d'una de les reformes.

## Referències

* 1 2 3 4 «Can Massot». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 26 agost 2014].
# Acció Republicana de Mallorca

Acció Republicana de Mallorca (ARM) va ser un partit polític republicà i mallorquinista creat el 1932 a Mallorca com a escissió del Partit Republicà Federal de Mallorca. Es trobava vinculat a l'Acció Republicana i el 1934 es fusionà amb el Partit Republicà Radical Socialista i altres grups.
La seva aparició respon al trencament entre Manuel Azaña i Alejandro Lerroux donant lloc a diverses formacions, tant per l'esquerra o per la dreta de l'espectre polític. Entre els seus fundadors es trobaven Emili Darder, Pere Oliver i Domenge, i Bernat Jofre entre d'altre.
Els seus membres havien participat en la redacció de l'Avantprojecte d'Estatut d'Autonomia i el 1933 tenien el control de 43 ajuntaments. Va controlar l'ajuntament de Palma amb altres formacions d'esquerra i exercí la batlia en la persona de Jofre (1932-1933) i Darder (1933-1934).
A les eleccions a Corts de 1933 es presentaren en una candidatura republicano-socialista amb el PSOE i el Partit Radical Socialista Independent. Els candidats d'ARM eren Francesc Carreras Reura i Maria Mayol Colom només essent elegit Carreras.
El gener del 1934 aparegué el seu òrgan República.
El 1934 va desaparèixer en ser cofundadora d'Esquerra Republicana Balear.

## Referències

* Gran Enciclopedia de Mallorca
* BELENGUER, E. Història de les Illes Balears. (Volum III) Del segle xviii borbònic a la complexa contemporeneïtat. Barcelona: Edicions 62, 2004. 266 i 272 p.
# Acroneuria lycorias

Acroneuria lycorias és una espècie d'insecte plecòpter pertanyent a la família dels pèrlids.

## Descripció

* Els mascles fan 18 mm de llargària i les femelles 35.
* Les femelles tenen la placa subgenital aplanada o emarginada apicalment.

## Reproducció

Té una longevitat de 3 anys a Saskatchewan. Les larves viuen a sota de les pedres en els trams dels rius on el corrent és més ràpid i els adults emergeixen a principis o mitjans de juliol segons la temperatura de l'aigua.

## Alimentació

Les nimfes més petites mengen fulles i matèria vegetal, tot i que les més grosses adopten una dieta carnívora i es nodreixen de larves i nimfes petites d'altres insectes aquàtics.

## Distribució geogràfica

Es troba a Nord-amèrica: el Canadà (Manitoba, Nova Brunswick, Nova Escòcia, Ontario, el Quebec i Saskatchewan) i els Estats Units (Connecticut, Massachusetts, Kentucky, Iowa, Maine, Michigan, Minnesota, Carolina del Nord, Dakota del Nord, Florida, Nova Jersey, Nova York, Ohio, Pennsilvània, Tennessee, Virgínia, Wisconsin i Virgínia Occidental).

## Estat de conservació

No es troba en perill d'extinció, però és sensible a la contaminació.

## Referències

* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 3 4 University of Alberta E.H. Strickland Entomological Museum Arxivat 2012-08-24 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ Upper Delaware River Insects (anglès)
* ↑ Saskatchewan Conservation Data Centre (anglès)
* ↑ Stoneflies of Ipswich River and Massachusetts (anglès)
* ↑ The University of Iowa (anglès)
* ↑ The University of Maine Arxivat 2010-06-13 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ Stoneflies of the United States - Stoneflies of Michigan (anglès)
* ↑ Stoneflies of the United States - Stoneflies of North Dakota (anglès)
* ↑ A Guide to the Stoneflies (Plecoptera) of Florida (anglès)
* ↑ An Annotated List of the Stoneflies of Ohio (Plecoptera) (anglès)
* ↑ Pennsylvania Aquatic Insects Arxivat 2016-03-05 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ Stoneflies of the United States - Stoneflies of Virginia (anglès)
* ↑ GBIF (anglès)
* ↑ Perlidae Species Listing (anglès)
* ↑ Flyfishing Entomology - North American Stoneflies (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ NatureServe (anglès)
* ↑ Plecoptera Species File (Version 1.1/4.0) (anglès)

## Enllaços externs

* PBase (anglès)
* BugGuide (anglès)
# Ahmed Ghanem

Ahmed Ghanem és un escriptor i advocat nascut a Egipte. Escriu principalment sobre assumptes d'Egipte i l'Orient Mitjà.
Té estudis de dret, llengües comparades i egiptologia. És el fundador del programa cultural Egipte als ulls del món, que és considerat un dels projectes sense ànim de lucre més importants en el camp de la cultura a Egipte.

## Llibres

* Revolució egípcia (visió política i econòmica)
* La dona d'Egipte.
* La plaça Tahrir.
* Quart vell
* La revolució egípcia
* Per què molts egipcis van votar pel candidat de l'antic règim?
* Els estats totalitaris.

## Bibliografia

* Interview amb el fundador del programa cultural (en francès)
* Entrevista
* Lloc sobre l'autor Arxivat 2018-09-10 a Wayback Machine.
# Ahmed Bahja

Ahmed Bahja (àrab: أحمد بهجا) (Marràqueix, 21 de desembre de 1970) és un exfutbolista marroquí de la dècada de 1990.
Fou internacional amb la selecció del Marroc amb la qual participà en la Copa del Món de futbol de 1994.
Pel que fa a clubs, destacà a KAC Marrakech i Raja Casablanca.

## Referències

* ↑ «Ahmed Bahja Biography and Statistics». Sports Reference. Arxivat de l'original el 2020-04-18. [Consulta: 23 abril 2009].
* ↑ Ahmed Bahja Fitxa i estadístiques a la FIFA
* ↑ Ahmed Bahja a National-Football-Teams.com (anglès)
# Agenda 2000

El projecte d'Agenda 2000, presentada l'any 1997 per la Comissió Europea, sota el lema: «Agenda 2000: Per una Unió més forta i més àmplia». El mencionat projecte va partir de la sol·licitud dels estats membres per a la creació de dictàmens sobre les noves candidatures de països per a la seva adhesió a la Unió Europea, i la seva repercussió financera. A l'informe es confirmava la necessitat de mantenir la política econòmica i social, fomentar l'ocupació i mantenir el rigor financer i pressupostari.
Es va posar un gran èmfasi en el desenvolupament rural, i s'ha convertit en el «segon pilar» de la Política Agrícola Comuna (PAC), amb la principal responsabilitat de respectar el medi ambient.
* Preus més baixos.
* Prima única per hectàrea.
* Redistribució de l'ajut al desenvolupament rural.

## Referències

* ↑ «Agenda 2000: Por una Unión más fuerte y más amplia» (en castellà). [Consulta: 22 octubre 2014].
* ↑ «Reforma de la política agrícola común (PAC)» (en castellà). Europa Síntesis de la legislación de la UE. [Consulta: 22 octubre 2014].
# A Teixeira

A Teixeira és un municipi de la província d'Ourense a Galícia. Pertany a la comarca d'A Terra de Caldelas.
Evolució demogràfica :
| 1900 | 1930 | 1950 | 1981 | 2004 |
| 2.271 | 2.110 | 2.104 | 2.030 | 547 |
| Fonts: INE i IGE (Els criteris de registre censal variaren i les dades de l'INE i de l'IGE poden no coincidir.) |||||

## Parròquies

* Abeleda (Santa María)
* Boazo (Santa María)
* Cristosende (Santa María)
* Fontao (San Bartolomeu)
* Lumeares (San Salvador)
* Montoedo (Santa Mariña)
* Pedrafita (San Martiño)
* Sistín (Santa María)
# Akkens (motocicleta)

Akkens fou una marca de motocicletes fabricades a Anglaterra entre 1919 i 1922. Les Akkens duien motors de dos temps Union de 292 cc amb pistons deflectors.

## Referències

* ↑ Tragatsch, Erwin; Ash, Kevin. The New Illustrated Encyclopedia of Motorcycles (en anglès). Londres: Quantum Publishing, 2000, p. 119. ISBN 1-86160-342-8.
# Acroneuria personata

Acroneuria personata és una espècie d'insecte plecòpter pertanyent a la família dels pèrlids que es troba a Àsia: el subcontinent indi.

## Referències

* ↑ Pictet, F.J., 1841. Histoire naturelle générale et particulière des insectes névroptères 1:144.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Harper, P.P., 1976. Mushi 49(3):25.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ Plecoptera Species File (Version 1.1/4.0) (anglès)
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)

## Bibliografia

* Baumann, R.W., 1982. Plecoptera. A: Parker, S.P., Synopsis and Classification of Living Organisms, vol. 2. McGraw-Hill. Nova York: 389-393.
* Grimaldi, D.; Engel, M. S. Evolution of the Insects (en anglès). Cambridge University Press, 2005. ISBN 9780521821490.
* Zwick, P. Insecta: Plecoptera: phylogenetisches System und Katalog (en alemany). Walter de Gruyter, 1973. ISBN 9783110045512.
* Zwick, P., 2000: Phylogenetic System and Zoogeography of the Plecoptera. Annual Review of Entomology. Vol. 45: 709-746. «Enllaç». Arxivat de l'original el 2022-10-17. [Consulta: 15 juliol 2012].

## Enllaços externs

* Encyclopedia of Life (anglès)
# Alcubilla

«Alcubilla» té aquests significats:
* Alcubilla de Avellaneda, municipi espanyol a la província de Sòria, dins la comunitat autònoma de Castella i Lleó
* Alcubilla de Nogales, municipi a la província de Zamora a la comunitat autònoma de Castella i Lleó
* Alcubilla de las Peñas, municipi espanyol a la província de Sòria, dins la comunitat autònoma de Castella i Lleó
* Antonio Alcubilla Pérez (Toledo, 1896 - ?), militar espanyol, Capità general de les Illes Balears i director general de la Guàrdia Civil durant el franquisme