OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Çò des de Paula

Çò des de Paula és una casa de Vilac al municipi de Vielha e Mijaran (Vall d'Aran) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Çò des de Paula presenta la façana principal paral·lela a la capièra, orientada a ponent. Les obertures resoltes amb fusta defineixen una estructura de tres plante i "humarau", aixolugada per una coberta d'encavallades de fusta i teulada de pissarra, a dos vessants i "tresaigües" còncaus en el "pènalèrs" especialment per la banda nord a fi d'encabir la "humanèja". L'estructura simètrica de la façana, amb les obertures disposades de tres en tres, queda enfaititzada per una faixa longitudinal a mitja alçada que a més a més emmarca una finestra apaïsada, en posició central. La porta d'entrada, situada a sota, resta presidida per una làpida que duu la següent inscripció gravada: FRANCESC CAU Y de Miquel AÑO 1835.Aquesta porta conserva un notable marc de fusta motllurat, protegit de la humitat per la posició elevada i per sengles daus de pedra ("solibèus"). i també dues fulles ornades amb plafons i els muntants de tancar treballats.

## Història

En el llibre de Vilac trobem esment de Francesc Cao Paula (1730). S Temprado relaciona la casa amb els Deó de Lacau de Vilac, per tal com hi visqué Francesc Carità.

## Referències

* 1 2 «Çò des de Paula». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 11 desembre 2016].
# Yurtsa

Yurtsa va ser una ciutat-estat cananea situada probablement al sud de Canaan, a Gaza, entre Gezer i Muhatzu.
Es menciona a les Cartes d'Amarna i alguns autors la identifiquen amb Tell Jemmeh. Se'n coneix un rei o governant, de nom Pu-Ba'lu, que va escriure tres cartes al faraó, conegudes pels estudiosos com EA 314-316.
Les cartes conegudes de Pu-Ba'lu al faraó són:
* EA 314—Títol: "Un enviament de vidre"
* EA 315—Títol: "Com un comandament del Sol"
* EA 316—Títol: "Postdata a l'escriba reial"

## Notes

* ↑ EA vol dir el-Amarna

## Referències

* ↑ Moran, William L. (ed.). The Amarna letters. Baltimore: John Hopkins University Press, 1992, p. 189. ISBN 9780801842511.
# Zernove

«Zernove» té aquests significats:
* Zernove (Djankoi), localitat de la República Autònoma de Crimea a Ucraïna
* Zernove (Saki), localitat de la República Autònoma de Crimea a Ucraïna
# Zulema Bagur

Zulema Bagur (Maó, 1963) és una artista visual menorquina dedicada a la il·lustració i la pintura principalment.
Bagur estudià Arts Plàstiques i Disseny a l'Escola d'Arts i Oficis de Maó, i s'especialitzà en disseny de joieria. També ha treballat en fotografia. Dedicada professionalment a l'art des del 1996, Bagur ha participat en exposicions col·lectives, així com individuals a Menorca, Eivissa, Barcelona, Mataró, així com també a l'estranger, Bèlgica, Alemanya, entre d'altres. Ha estat guardonada en nombroses ocasions amb premis que avalen la seva dilatada trajectòria. Actualment viu a Menorca i té el seu estudi a Binissafúller, a Sant Lluís.
Les seves obres beuen del seu entorn, inspirant-se sovint en el paisatge natural menorquí. A mig camí entre la figuració i l'abstracció, les obres de Bagur capten el mar que s'uneix amb la terra, les roques tan característiques de la geografia menorquina; de tons blavosos i verds, les seves obres es caracteritzen per una pinzellada àgil i amb molt de moviment. En paraules de la mateixa artista «La meva obra parteix d'una emoció que trob a la natura, el paisatge, i els éssers vius... La meva idea és descompondre el que m'atreu del que veig i em fa viure». Amb el mar com a element vertebrador en les seves obres, Bagur ens parla de bellesa, però també de denúncia i emergència climàtica.

## Referències

* 1 2 3 «Zulema Bagur». Artistes de Menorca. [Consulta: 5 març 2022].
* ↑ «Zulema Bagur en Maó» (en castellà). Menorca, 2015. [Consulta: 5 març 2022].
* 1 2 3 «La pintora menorquina Zulema Bagur expone en Ibiza» (en castellà). Menorca al Día, 05-02-2022. [Consulta: 5 març 2022].
* ↑ «Zulema Bagur. Artista» (en castellà). ArteInformado, 20140603. [Consulta: 5 març 2022].
* ↑ «“Nature in nature”, las sensaciones del arte de Zulema Bagur en primera persona» (en castellà). Menorca al día, 02-06-2018. [Consulta: 5 març 2022].

## Enllaços externs

* Pàgina web de l'artista Arxivat 2022-03-05 a Wayback Machine.
# Xosé María García Rodríguez

Xosé María García Rodríguez (Muros, 6 de febrer de 1912 - San Juan, 2006) fou un escriptor, periodista, diplomàtic i jutge gallec.

## Obres

* Guerra de la Independencia. Ensayo histórico político de una epopeya española, 1945.
* Tambre, 1970 (poema en gallec).
* Río Tambre, 1970 (poema en gallec i espanyol).
* Cativo da mña tristura, 1971.
* Poema da morte do guerrilleiro e do vello das grandes guedellas, 1976 (poema narratiu).
* Brasil. Historia, xente e samba-canción, 1977.
* Unha monxa portuguesa. Sonetos do seu amor, 1979.
* Os mártires de Carral. Poema maior dos Mártires Galegos ou da redenzón, 1981.
* A vila nos anos vinte, (prosa i vers).
* Poema de la solidaridad castellana, 1985 (poema èpic)
* Canto a Galicia, 1987 (poema èpic)
* Libro de guía dos conselleiros que desnortea aos casados e descamiña aos solteiros, 1987 (Novel·la).
* Memorial de saudades, 1996.

## Referències

* ↑ García-Rodríguez, Xosé María. Cativo da miña tristura (en castellà), 1971.
# Zaoziorka

Zaoziorka (en rus: Заозёрка) és un poble del krai de Krasnoiarsk, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 157 habitants. Pertany al districte municipal d'Àban.

## Referències

* ↑ «Историческая справка | Официальный сайт муниципальное образование Абанский район». Arxivat de l'original el 2021-01-18. [Consulta: 29 gener 2021].
* ↑ Большая Советская Энциклопедия. Гл. ред. А. М. Прохоров, 3-е изд. Т. 1. А — Ангоб. 1969. 608 стр., илл.; 47 л. илл. и карт, 1 отд. л. табл.
* ↑ «История основания Абанского района Красноярского края. Архитектура Красноярского края. Памятники Архитектуры». Arxivat de l'[www.naov.ru/?abanskii_raion original] el 2013-04-17.
# Ștefan Barbu

Ştefan Barbu (Arad, 2 de març, 1908 - Arad, 30 de juny 1970) fou un futbolista romanès dels anys 1930.
Ştefan Barbu debutà al club Olimpia Arad. El 1921 fitxà pel Gloria Arad, on debutà al primer equip als 17 anys. El 1927 feu el seu debut amb la selecció de Romania, en un partit que finalitzà amb empat a 3 davant Polònia. Tres anys més tard formà part de la selecció romanesa que participà en la primera Copa del Món a l'Uruguai. El seu darrer partit com a internacional fou aquest mateix any davant Bulgària. L'any 1933 ingressà al Rapid Bucureşti on guanyà tres cops la copa romanesa (1934-1935, 1935-1936, 1937-1938) i fou màxim golejador de la primera divisió el 1935-36 amb 23 gols. El 1938 Barbu retornà a Arad, on es retirà el 1942.
Un cop es retirà, Ştefan Barbu fou àrbitre durant 15 anys. El 1957 fou elegit president del club CFR, a la ciutat d'Arad.

## Palmarès

* Copa romanesa de futbol (1934-1935, 1935-1936, 1937-1938)
* Màxim golejador de la lliga romanesa de futbol (1935-36)

## Referències

* ↑ Evidence of Ştefan Barbu's appearances for Romania national football team
* ↑ Evidence of Ştefan Barbu's performance at rsssf.com

## Enllaços externs

* Perfil a romaniansoccer.ro
# Ǝ

La E invertida (Ǝ ǝ) és una lletra addicional de l'alfabet llatí usada en els idiomes africans l'escriptura dels quals està basada en l'alfabet pan-nigerià o l'alfabet africà de referència. La minúscula es basa en una e girada i la forma majúscula majúscula Ǝ està basada en una E majúscula reflectida.
En la seva forma majúscula no s'ha de confondre amb el signe del quantificador existencial utilitzat en lògica, el codi d'Unicode de la qual és U+2203 ∃ there exists. D'altra banda, la seva forma minúscula tampoc no s'ha de confondre amb una vocal usada en la llengua àzeri i altres idiomes caucàsics, codi U+0259 ə latin small letter schwa.
A Unicode, l'E invertida majúscula Ǝ està codificada a U+018E i la minúscula ǝ està codificada a U+01DD.

## Referències

* ↑ «Ǝ | latin capital letter reversed e (U+018E) @ Graphemica». [Consulta: 16 desembre 2021].
* ↑ ǝ - Graphemica
# ¿Encontró lo que buscaba?

¿Encontró lo que buscaba? és una pel·lícula de comèdia dramàtica mexicana de 2023 dirigida per Yibrán Asuad i escrita per Javier Peñalosa. Protagonitzada per Álvaro Guerrero, Andrea Chaparro i Eduardo Minett. Es va estrenar el 10 de març de 2023 en Netflix.

## Argument

Enrique, un ex locutor de rock and roll que, per guanyar diners, es converteix en embolsador de supermercat. Enrique té un objectiu: anar a l'aniversari de l'emissora on treballava i poder retrobar-se amb l'amor de la seva vida, anomenada Irma Pimentel.

## Repartiment

Els actors que participen en aquesta pel·lícula són:
* Álvaro Guerrero com a Enrique
* Andrea Chaparro com a Amanda
* Eduardo Minett com a Picho
* Sidney Robote com a Ramón Ramírez
* Fernando Larragaña com a Güero Jiménez
* Alejandro Suárez com a Marito
* Lalo El Mimo com a Chiquilingas
* Ma Eugenia Guzmán com a Conseluito
* Juan Alberto Villareal com a Cipriano
* Perfecto González com a Manuel
* Andrés C Mayer com a Willy
* Ana Sofía Gatica com a "La Bomba"
* Saak com a Filete Miñon
* Juca Viapri com a presentador
* Fer Manzano com a Policía
* María Tlapanco com a Teresa

## Reconeixements

| Any | Premi | Categoria | Destinatari | Resultat | Ref. |
| 2024 | 66è LXVI edició dels Premis Ariel | Millor banda sonoraoriginal | Zulu González & Estéban Aldrete | Nominat | |

## Referències

* ↑ MAG. «Encontró lo que buscaba: de qué trata y cómo ver la película mexicana de Netflix | FAMA» (en castellà), 10-03-2023. [Consulta: 3 juny 2023].
* ↑ «"¿Encontró lo que buscaba?" es la nueva película mexicana que está entre los favoritos de Netflix» (en espanyol europeu). [Consulta: 3 juny 2023].
* ↑ «Alvaro Guerrero, Andrea Chaparro y Eduardo Minett, en estreno mexicano de Netflix». [Consulta: 3 juny 2023].
* ↑ «Netflix suma esta película de cine mexicano a su catálogo» (en castellà). [Consulta: 3 juny 2023].
* ↑ March. «La comedia dramática mexicana que acaba de llegar a Netflix y te va a emocionar» (en castellà), 14-03-2023. [Consulta: 3 juny 2023].
* ↑ Spoilers. «Quiénes son los actores en ¿Encontró lo que Buscaba?» (en castellà), 11-03-2023. [Consulta: 3 juny 2023].
* ↑ «Reparto Completo de ¿Encontró lo que buscaba? (Cine.com)» (en castellà). [Consulta: 3 juny 2023].
* ↑ «Nominaciones al Ariel 2024» (en anglès). IMCINE. Arxivat de l'original el 2024-06-22. [Consulta: 29 agost 2024].
* ↑ Pérez, Fernanda. «Todos los ganadores de los Premios Ariel 2024» (en espanyol de Mèxic). Vogue, 08-09-2024. [Consulta: 8 setembre 2024].

## Enllaços externs

* Tràiler de la pel·lícula a YouTube
# ¿Por Qué?

¿Por Qué? va ser un setmanari de successos que s'editava a Barcelona durant la dècada dels seixanta i la primera meitat dels setanta.
Tingué una forta competència amb El Caso, una publicació de les mateixes característiques editada a Madrid durant aquella època. El ¿Por Qué? s'encarregava de presentar als seus lectors reportatges sobre crims, aparicions de la verge, atracaments, estafes i tot el ventall delictiu de l'Espanya de l'època franquista. Durant un parell d'anys, Santiago Alsina col·laborà amb el setmanari fent reportatges internacionals referits a altres temes, tals com el Museu de cera de Londres o el Mur de Berlín. El seu fundador i director en 1960 fou el periodista castellanomanxec instal·lat a Catalunya Enrique Rubio, que va dirigir la revista durant pràcticament tota la seva existència. Un altre col·laborador destacat fou el periodista Joan Poch i Soler, que destacà també posteriorment en articles periodístics sobre actualitat de la societat barcelonina.

## Referències

* 1 2 POR QUÉ. Setmanari de successos. (1959 - 1970's) a Barcelonafília
* ↑ Enrique Rubio a La Timoteca Nacional
# Òscar Aparicio

«Òscar Aparicio» té aquests significats:
* Óscar Aparicio Peláez, futbolista madrileny
* Oscar Aparicio i Pedrosa, polític català
# Óscar Espinosa Chepe

Óscar Manuel Espinosa Chepe (Cienfuegos, 29 de novembre del 1940 - Cercedilla, 23 de setembre del 2013) va ser un economista cubà.
L'any 1959 s'uní a la Revolució Cubana i, després de graduar-se en economia per la Universitat de l'Havana (1961), ocupà alts càrrecs en el govern, entre els quals el de conseller de l'aleshores primer ministre Fidel Castro, cap de l'institut per a la reforma agrària, membre del comitè d'estat per a la col·laboració econòmica amb els països del bloc soviètic i, durant els anys vuitanta, director del Banc Nacional de Cuba.
Progressivament en desacord amb el règim polític, el 1990 fou denunciat, sancionat i destituït dels càrrecs. Des d'aleshores es dedicà a escriure articles crítics que foren publicats a l'estranger i col·laborà amb l'emissora dissident Radio Martí. L'any 2003, en l'operació «Primavera Negra» fou arrestat i condemnat per «Actes contra la protecció de la independència nacional i l'economia de Cuba», i alliberat després d'un any i cinc mesos per motius de salut.
Posteriorment, continuà la seva crítica i feu costat al moviment de les Damas de Blanco. Al contrari de molts altres dissidents, rebutjà l'embargament nord-americà i fou partidari d'una reforma pactada. El 2013 viatjà a l'Estat espanyol per a tractar-se d'una malaltia. Publicà, entre d'altres, els llibres Crónica de un desastre (2004) Cuba, revolución o involución (2007) i Cambios en Cuba: pocos, limitados y tardíos (2011).

## Referències

* ↑ «SENTENCIA NUMERO: SEIS DEL DOS MIL TRES (6 DEL 2003)». Rule of Law and Cuba, 06-07-2010. Arxivat de l'original el 2010-07-06. [Consulta: 5 juliol 2019].
* ↑ «Óscar Espinosa Chepe | enciclopèdia.cat». [Consulta: 5 juliol 2019].
* ↑ https://www.washingtonpost.com/world/the_americas/oscar-espinosa-chepe-cuban-economist-imprisoned-during-the-black-spring-dies-at-72/2013/09/23/0f5cd8bc-246e-11e3-b75d-5b7f66349852_story.html?noredirect=on&utm_term=.db59f6664a22
# Éva Risztov

Éva Risztov (30 d'agost de 1985 a Hódmezővásárhely, Hongria) és una nedadora hongaresa.
Va guanyar quatre medalles de plata al Campionat Europeu de Natació de 2002 i tres medalles de plata al Campionat Mundial de Natació 2003. Va guanyar una medalla de plata més al Campionat Europeu de Natació de 2004 i va competir als Jocs Olímpics de 2004, on va arribar quarta en els 400 m combinat individual. Al Campionat Europeu de Natació en Piscina Curta va guanyar sis medalles d'or, una medalla de plata i una de bronze entre 2002 i 2004.
Es va retirar el 2005, però va anunciar el seu retorn en 2009, com una nedadora d'aigües obertes i ella va competir als Campionats Europeus de Natació 2010 en els 10 quilòmetres femení d'on va arribar a setena.
Als Jocs Olímpics de Londres 2012 va competir en els 400 metres estilo lliure (16a), 800 metres lliures (13 º), 4 × 100 metres estilo lliure de relleu (15 º) i la marató de 10 quilòmetres, en la qual va guanyar la medalla d'or, després d'haver dominat la carrera des del principi.

## Altres interessos

S'interessa en els diferents esports i activitats físiques. Ella va tractar motocròs, esquí, ioga i jetski.
És amant dels gossos abandonats i els recolza recollint-los i s'encarrega de la seva cura regularment.

## Referències

* ↑ «Hungary's Risztov holds off Anderson in open water». Arxivat de l'original el 2012-08-15. [Consulta: 9 agost 2012].
* ↑ «Legfontosabb motoros védőfelszerelések - ezek nélkül hiba lenne motorozni» (en hongarès). [Consulta: 25 setembre 2023].
* ↑ Sport, DIGI «DIGI Sport HD». DIGI Sport HD. Arxivat de l'original el 2021-04-30 [Consulta: 19 març 2017].
* ↑ «Risztov Éva: nyesegetem le magamról a celebséget» (en hongarès). dehir.hu.

## Enllaços externs

* Hungarian Olympic Association on support of yoga
* Éva Risztov's coach Tibor Kökény Arxivat 2014-01-04 a Wayback Machine.
# Òpiter Virgini Tricost Esquilí

Òpiter Virgini Tricost Esquilí (llatí: Opiter Verginius Tricostus Esquilinus) va ser un magistrat romà. Formava part de la família dels Tricost, una branca de l'antiga gens Virgínia.
Va ser cònsol l'any 478 aC en el lloc de Gai Servili Estructe Ahala que havia mort durant el seu mandat. Va tornar a ser cònsol l'any 473 aC junt amb Luci Emili Mamerc, segons Titus Livi, però altres fonts fan cònsol aquest any a Vopisc Juli Jul en lloc de Virgini Tricost.
Els seus consolats es troben als Fasti.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Volum III. Londres: John Murray, 1876, p. 1174.
# Òpiter Virgini Tricost

Òpiter Virgini Tricost és el nom dels següents personatges:
* Òpiter Virgini Tricost, cònsol el 502 aC
* Òpiter Virgini Tricost, cònsol el 473 aC
# 1566
## Esdeveniments
### Resta del món

* 7 de gener, Roma: el Pius V és escollit papa.
* 10 d'agost - (Comtat de Flandes) - Steenvoorde: inici del moviment iconoclasta als Països Baixos.
* Es fundà a Roma l'Acadèmia de Santa Cecília, fou la primera Acadèmia dedicada a la música d'Europa.
* 2 de desembre reforma per Felip II dels ordes religiosos existents a Espanya segons la norma premonstratenca.

## Naixements

* 2 d'abril, Florència, Ducat de Toscana: Maria Maddalena de' Pazzi, noble toscana, religiosa carmelita i santa (m. 1607).
* 26 de maig, Bozgadh, Imperi Otomà: Mehmet III, soldà otomà des de 1595 fins a la seva mort (m. 1603).
* 19 de juny, Jaume VI d'Escòcia.
* Johannes Stollius, compositor barroc.

## Necrològiques
### Resta del món

* 4 d'abril - Roma (Estats Pontificis): Daniele da Volterra, pintor i escultor manierista italià (n. c. 1509).
* 25 d'abril -
** Anet (França): Diana de Poitiers, dama de la noblesa francesa, amant d'Enric II de França (n. 1499).
** Parcieux-en-Dombes: Louise Labé, poeta francesa (n. 1524).
* 10 de maig - Tubinga (Sacre Imperi): Leonhart Fuchs, metge i botànic alemany i dels fundadors de la moderna botànica (n. 1501).
* 2 de juliol - (França): Nostradamus, astròleg i matemàtic (n. 1503).

## Referències

* ↑ «Maria Maddalena de' Pazzi, santa» (en italià). Dizionario Biografico degli Italiani, 2008. [Consulta: abril 2020].
* ↑ «Mehmed III | Ottoman sultan» (en anglès). [Consulta: 7 maig 2020].
* ↑ «Danièle da Volterra» (en italià). Treccani. [Consulta: abril 2020].
* ↑ Queralt, María Pilar. Reinas en la sombra : amantes y cortesanas que cambiaron la historia (en castellà). 1a. edición. Madrid: EDAF, 2014, p. 62. ISBN 978-84-414-3440-0.
* ↑ «Louise Labé | enciclopèdia.cat». [Consulta: 10 abril 2020].
* ↑ «Leonhard Fuchs | enciclopèdia.cat». [Consulta: 20 maig 2020].
# AD Renting

L'equip AD Renting va ser un equip ciclista belga, de ciclisme en ruta que va competir entre 1987 i 1989. Va néixer com a successor de l'antic equip Fangio. Al desaparèixer, tres anys després, va esdevenir el futur Tulip Computers.
El seu principal èxit va ser el Tour de França de 1989 gràcies a Greg LeMond.

## Principals resultats

* París-Roubaix: Dirk Demol (1988)
* Tour de Flandes: Eddy Planckaert (1988)
* Campionat de Flandes: Marnix Lameire (1988)
* E3 Harelbeke: Eddy Planckaert (1989)

### A les grans voltes

* Giro d'Itàlia
** 1 participacions (1989)
** 0 victòries d'etapa:
** 0 classificació finals:
** 0 classificacions secundàries:
* Tour de França
** 2 participacions (1988, 1989)
** 4 victòries d'etapa:
*** 1 el 1988: Eddy Planckaert
*** 3 el 1989: Greg LeMond (3)
** 1 classificació finals:
*** Greg LeMond (1989)
** 1 classificacions secundàries:
*** Classificació de la Regularitat: Eddy Planckaert (1988)
* Volta a Espanya
** 2 participacions (1987, 1989)
** 2 victòries d'etapa:
*** 2 el 1989: Eddy Planckaert, Marnix Lameire
** 0 classificació finals:
** 0 classificacions secundàries:

## Enllaços externs

* Plantilles i resultats a firstcycling.com
* Plantilles a memoire-du-cyclisme.eu
* Plantilles i resultats a cyclebase.nl
# 1022

El 1022 (MXXII) fou un any comú iniciat en dilluns pertanyent a l'edat mitjana.

## Esdeveniments

* Pau entre Corea i la Xina
* Primers seguidors del catarisme cremats per heretgia
* Consagració del Monestir de Sant Pere de Rodes
* Anund Jacob comença el seu regnat a Suècia
* Creació de la Taifa de Lisboa

## Naixements

* Harold II d'Anglaterra (data aproximada)

## Necrològiques

* Simeó Mamantis, religiós romà d'Orient

## Referències

* ↑ Denis Twitchett, Herbert Franke The Cambridge history of China: Alien regimes and border states, 907-1368, Cambridge University Press, 1994
# ASN

Asn o ASN té els següents significats:
* Asparagina, un dels 20 aminoàcids transcripcionals que formen les proteïnes
* Advanced Shipping Notice, notificació de mercaderies pendents d'entrega.
# Abraham Zapruder

Abraham Zapruder (Kòvel, 15 de maig de 1905 - Dallas, 30 d'agost de 1970) era un sastre de senyores de Dallas a Texas que es va fer famós per haver enregistrat l'assassinat de Kennedy, en el moment que filmava la caravana presidencial el 22 de novembre de 1963.
Zapruder filmà l'assassinat amb una càmera Bell & Howell, model 414 PD 8 mm sèrie Zoomatic «Director» de doble bobina, que havia comprat el 1962. El seu film, probablement la pel·lícula amateur més coneguda de tots els temps, és coneguda amb el nom de film Zapruder.
Després de l'assassinat, Zapruder retornà a la seva oficina, on un periodista i un agent del Servei Secret, Forest Sorrels, s'hi atansaren al cap d'una hora. Zapruder acceptà de confiar el seu film a Sorrels amb la condició que aquest fos exclusivament utilitzat en el marc de la investigació, perquè desitjava igualment vendre la pel·lícula. Els homes s'adreçaren aleshores a la cadena de televisió WFAA on Zapruder aparegué menys de dues hores després de l'assassinat. La WFAA no tenia, tanmateix, la possibilitat de revelar la pel·lícula, per la qual cosa fou enviada a l'Eastman Kodak, que acceptà revelar-la immediatament.
Tres còpies « de primera generació » foren fetes, dues foren donades al Servei Secret, i la tercera se la quedà Zapruder. El 25 de novembre, Zapruder vengué el film a Life Magazine per 150.000 dòlars dividits en sis pagaments anuals de 25.000 dòlars, tot prohibint, en l'acord, que la imatge número 313 (z313), aquella que mostra l'explosió del cap del president, fos publicada. El primer pagament, de 25.000 dòlars, fou donat per Zapruder a la vídua de J.D. Tippit, el policia de Dallas presumptament abatut per Oswald.
Zapruder ha estat de vegades presentat com el primer (o l'avant-passat) dels «periodistes ciutadans» que l'evolució de les tecnologies ha fet aparèixer en gran nombre durant els anys 2000.

## Vegeu també

* Film domèstic
* Film Zapruder
* Vivian Maier
* Olivia Bee
* Periodisme ciutadà
* Orville Nix

## Referències

* 1 2 Monge, Yolanda «Abraham Zapruder, piedra fundacional del periodismo ciudadano». El País, 21-11-2013 [Consulta: 28 desembre 2016].
* 1 2 Ruane, Michael E. «As he filmed, Abraham Zapruder knew instantly that President Kennedy was dead». The Washington Post, 21-11-2013 [Consulta: 28 desembre 2016].
* ↑ Granberry, Michael «Zapruder granddaughter reveals how 26 seconds of film changed a family's history after JFK assassination». The Dallas Morning News, 17-11-2016 [Consulta: 28 desembre 2016].
* ↑ Rose, Steve «Abraham Zapruder: the man behind history's most infamous home movie». The Guardian, 14-11-2013 [Consulta: 28 desembre 2016].

## Enllaços externs

* Un article d'Ecrans.fr sobre el film Zapruder
* Una versió estable del film sobre l'assassinat
* Fulletó i manual de l'usuari de la càmera d'Abraham Zapruder B&H 414PD Arxivat 2007-05-03 a Wayback Machine.
* Introducció didàctica al procés d'enregistrament d'imatges fantasmes (B&H 414PD) Arxivat 2007-02-09 a Wayback Machine.