OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Bonaventura Bassegoda i Musté

Bonaventura Bassegoda i Musté (Barcelona, 3 de juny de 1896 — Barcelona, 29 de març de 1987) fou un arquitecte català, fill de l'arquitecte i escriptor Bonaventura Bassegoda i Amigó. Se l'ha considerat un dels grans especialistes a Espanya de l'ús de formigó armat.

## Biografia

Va néixer al carrer Aragó de Barcelona, fill de Bonaventura Bassegoda i Amigó i d'Elvira Musté i Puig, ambdós barcelonins. El seu avi patern també es deia Bonaventura. Els Bassegoda provenien del poble de Bassegoda (municipi d'Albanyà, Alt Empordà).
Va ser catedràtic i secretari perpetu de l'Escola d'Arquitectura de Barcelona. Durant la guerra civil espanyola va construir refugis, fet que li va portar problemes l'any 1939. Projectà l'Escola Garcia Fossas, a Igualada, promoguda pels germans Garcia Fossas. L'any 1943 fou autor del baldaquí de l'altar major de l'església de Santa Maria d'Igualada i dissenyà la capella dedicada al Sagrat Cor de Jesús, inaugurada el 1946 en aquest temple. En aquesta ciutat projectà el 1946 la Farinera Grifé, així com la Font de la plaça de la Creu construïda el 1954.
Fou autor del Mercat del Guinardó, inaugurat l'any 1954, edifici que l'any 2009 l'Ajuntament de Barcelona pretenia enderrocar, conservant només la torre d'entrada, i enderrocant la immensa nau diàfana suportada per cinc grans arcs de formigó de 30 metres de llum.
Publicà diverses monografies i fou membre de l'Acadèmia de Ciències i Arts de Barcelona i comanador de l'orde d'Alfons X el Savi. Es va casar amb Clotilde Nonell i Tamburini i foren pares del també arquitecte Joan Bassegoda i Nonell.

## Llibres publicats

* Voltes primes de formigó armat (1936)
* La bóveda catalana (1947)
* Tratamiento eléctrico de los terrenos (1950)
* Equivalencias catalanas en el léxico de la construcción (1966)
* Nuevo glosario (1976)
* Farinera Grifé (Igualada, 1946)
* Font de la plaça de la Creu (Igualada, 1954)
* Mercat del Guinardó (1954)

## Referències

* ↑ Registre de Naixements de l'Ajuntament de Barcelona, any 1896, número de registre 3174.
* 1 2 «Necrològicas». La Vanguardia, 30-03-1987, pàg. 16.
* 1 2 3 4 «Bonaventura Bassegoda i Musté». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* 1 2 3 4 5 Diari ABC, 23-02-2009, Últimos días para el viejo mercado del Guinardó
* ↑ «Bonaventura Bassegoda i Musté». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Inventari del Patrimoni Històric, Arquitectònic i Ambiental del barri del Rec d'Igualada - Volum 2/2». Arxivat de l'original el 2017-10-15. [Consulta: 3 setembre 2016].
* ↑ Font de la plaça de la Creu (Igualada - Nucli antic - Anoia)
# Buenaventura Fernández de Córdoba y Spínola

Buenaventura Fernández de Córdoba-Figueroa y Spínola de la Cerda, anomenat també Ventura i a voltes el cognom Spínola com Espinosa, (Madrid, 23 de febrer de 1724-6 de gener de 1777) va ser un religiós i noble castellà, va ser cardenal de l'Església Catòlica i Patriarca de les Índies Occidentals. Va tenir l'estimació del rei Carles III i la seva cort, a la qual va viure gran part de la seva vida, i on va desenvolupar les seves activitats al voltant de la capella reial i altres càrrecs annexos a l'exercici d'aquesta dignitat al palau reial.

## Biografia

Fill del duc de Medinaceli Nicolás Fernández de Córdoba y de la Cerda i de la seva esposa Jerónima Spínola y de la Cerda. Va realitzar la carrera de Lletres. Inicialment va ostentar les dignitat d'ardiaca de Talavera i abat de Rute i Oñate, a més d'esdevenir sumiller de cortina del rei Carles III, el qual el 1761, a la mort del cardenal Mendoza, li va atorgar la dignitat de Patriarca de les Índies Occidentals i Vicari General de l'exèrcit i de l'armada, a més dels càrrecs de capellà i almoiner major, així com el de jutge de la capella reial i abat d'Alcalá la Real.
El 28 de juny d'aquell any també va ser consagrat arquebisbe de Neocesàrea al monestir de San Jerónimo el Real de la mà de l'inquisidor general Manuel Quintano Bonifaz;va ser el seu padrí de cerimonia el marquès de Montealegre en nom del monarca. Poc després, el 23 de novembre, el papa Climent XIII el va crear cardenal de l'església del títol de San Lorenzo in Panisperna. El rei va rebre la birreta cardenalícia, imposada a Fernández de Córdoba a l'Oratori Reial del Palau d'El Pardo el 14 de febrer de 1762. Més tard, el 1769 va anar a Roma per assistir a l'elecció del nou pontífex, on va sortir electe Climent XIV el 19 de maig de 1769. El papa va acomiadar-se del cardenal amb grans honors i senyals d'estimació i li va regalar un Agnus Dei i un reliquiari d'argent de gran qualitat que contenia relíquies dels sants dels ordes menors, i a més li va donar l'encàrrec de lliurar a Carles III una relíquia de sant Antoni de Pàdua. Quan el 1771, Carles III va instituir l'Orde de Carles III, el va nomenar gran canceller i ministre principal d'aquesta. Per l'estimació que tenia del monarca i la resta de cortesans, va romandre a la cort.
Va continuar vivint a la cort de Madrid fins al 6 de maig de 1777, quan va morir al carrer d'Alcalá, on residia. El dia 8 va ser conduït amb honors militars a l'Església del Col·legi de Santo Tomás, on amb l'assistència de la capella reial, se'l va enterrar al centre de l'església. En el seu testament va deixar la seva hisenda per fundar una casa per a l'ensenyament de nens i nenes pobres i òrfens.

## Referències

* ↑ «Fitxa de Buenaventura Fernández de Córdoba» (en anglès). Catholic Hierarchy.
* 1 2 «Fitxa de Buenaventura Fernández de Córdoba» (en castellà). Fundació Casa Ducal de Medinaceli. [Consulta: 19 octubre 2015].
* 1 2 3 4 Ballesteros, 1912, p. 204.

## Bibliografia

* Ballesteros Robles, Luis. Diccionario biográfico matritense (en castellà). Madrid: Ajuntament de Madrid, 1912.
# Bout de Zan aime l'Italie

Bout de Zan aime l'Italie és una pel·lícula muda francesa escrita i dirigida per Louis Feuillade i estrenada el 22 de maig de 1915.
Aquesta pel·lícula forma part de la sèrie Bout de Zan.

## Repartiment

* René Poyen : Bout de Zan

## Notes

* ↑ Bout de Zan aime l'Italie, bifi.fr
# Brad Bird

Branden Bird (24 de setembre de 1957 Kalispell, Montana) és un director d'animació, guionista i director de cinema estatunidenc, conegut sobretot per les pel·lícules Ratatouille, Els increïbles i The Iron Giant.
Bird va aprendre el seu ofici treballant en els millors estudis de dibuixos animats. Després d'allò, va treballar per Disney i més tard va col·laborar en sèries de televisió, com ara, Els Simpson. El 1989 va dirigir tres episodis d'aquesta sèrie. Amb Steven Spielberg va coproduir i codirigir Family Dog i alguns episodis d'Amazing Stories (1985-1992), a més de Batteries Not Included (1987). El seu nom es consolidà el 1999 amb el llargmetratge The Iron Giant, una adaptació del llibre homònim per a joves de Ted Hughes.
En Els increïbles (2004), pel·lícula que ha estat considerada de refinat gust gràfic, mostrava un original retrat del món dels superherois. El 2004, Bird va guanyar per aquesta pel·lícula l'Oscar a la millor pel·lícula d'animació.

## Referències

* ↑ «Brad Bird». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* 1 2 Lucci, Gabriele. Animación. Madrid: Electa, 2005. ISBN 84-8156-393-5.
# Bulgarovka

Bulgarovka (en rus: Булгаровка) és un poble (un possiólok) de l'óblast d'Oriol, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 41 habitants. Pertany al districte municipal de Verkhóvie.

## Referències

* ↑ «Орловская область. Общая площадь земель муниципального образования. ФСГС». Arxivat de l'original el 2016-03-06. [Consulta: 3 desembre 2018].
* ↑ «Закон Орловской области от 19 ноября 2004 года № 446-ОЗ «О статусе, границах и административных центрах муниципальных образований на территории Верховского района Орловской области»». Arxivat de l'original el 2018-09-12. [Consulta: 12 setembre 2018].
* ↑ «История Верховского района на сайте областной администрации». Arxivat de l'original el 2018-04-01. [Consulta: 22 maig 2011].
# Brutalisme

«Brutalisme» té aquests significats:
* Sexualitat: El brutalisme és la pràctica sexual entre humans i altres animals.
* Arquitectura: Brutalisme (arquitectura) és estil arquitectonic típic de les dècades del 50 al 70.
# Bupleurum

Bupleurum és un gènere de plantes amb flor de la família de les apiàcies (Apiaceae). És un gènere gran, amb més de 200 espècies acceptades, entre elles:
* Bupleurum affine Sadler
* Bupleurum alpigenum Jord. & Fourr.
* Bupleurum americanum Coult. & Rose
* Bupleurum angulosum L.
* Bupleurum benoistii
* Bupleurum chinense
* Bupleurum croceum Fenzl
* Bupleurum dianthifolium
* Bupleurum elatum
* Bupleurum falcatum L.
* Bupleurum fruticescens L. - fenoll de llop
* Bupleurum fruticosum L.
* Bupleurum gerardi All.
* Bupleurum gibraltarium Lam.
* Bupleurum kakiskalae
* Bupleurum lancifolium Hornem.
* Bupleurum longifolium L.
* Bupleurum montanum L.
* Bupleurum petraeum L.
* Bupleurum praealtum L.
* Bupleurum ranunculoides L.
* Bupleurum rigidum L.
* Bupleurum rotundifolium L.
* Bupleurum semicompositum L.
* Bupleurum spinosum Gouan
* Bupleurum stellatum L.
* Bupleurum subovatum Link ex Spreng.
* Bupleurum tenuissimum L.
* Bupleurum virgatum Cav.

## Referències

* ↑ «Bupleurum L.» (en anglès). GBIF | Global Biodiversity Information Facility. [Consulta: 11 octubre 2024].
* ↑ «WFO Plant List | World Flora Online - genus Bupleurum L.». [Consulta: 11 octubre 2024].
* ↑ «Bupleurum L. | Plants of the World Online | Kew Science» (en anglès). [Consulta: 11 octubre 2024].
# Buprestoïdeus

Els buprestoïdeus (Buprestoidea) són una superfamília de coleòpters elateriformes.

## Taxonomia

La superfamília Buprestoidea conté dues famílies:
* Família Schizopodidae LeConte, 1859
** Subfamília Schizopodinae LeConte, 1859
* Família Buprestidae Leach, 1815
** Subfamília Julodinae Lacordaire, 1857
** Subfamília Polycestinae Lacordaire, 1857
** Subfamília Galbellinae Reitter, 1911
** Subfamília Chrysochroinae Laporte, 1835
** Subfamília Buprestinae Leach, 1815
** Subfamília Agrilinae Laporte, 1835
** Subfamília Parathyreinae † Alexeev, 1994

## Referències

* ↑ «Superfamily Buprestoidea». bugguide.net. [Consulta: 8 novembre 2013].
* ↑ «[https://web.archive.org/web/20190426014116/http://tolweb.org/Buprestoidea Buprestoidea Charles L. Bellamy]». tolweb.org. Arxivat de l'original el 26 d’abril 2019. [Consulta: 8 novembre 2013].
* ↑ Bouchard, P. et al.2011. Family-group names in Coleoptera (Insecta). ZooKeys 88: 1.
# Parròquia de Cameron (Louisiana)

La Parròquia de Cameron (francès: Paroisse de Cameron) és la parròquia amb l'àrea amb més percentatge de terra en l'estat nord-americà de Louisiana. La seu de la parròquia és a Cameron, i a partir del 2010 la població estimada era de 6.839 habitants. És part de l'Àrea Estadística Metropolitana del Llac Charles.
# Tula

* Per a altres significats, vegeu «Tula (desambiguació)».
Tula (del nàhuatl «Tōllan», 'lloc de tules'), també coneguda com a Tollan-Xicocotitlan (del nàhuatl Tōllan-Xīcocotitlan); (Tula és la forma castellanitzada de Tōllan) és una ciutat arqueològica precolombina situada al municipi de Tula de Allende, al sud de l'estat d'Hidalgo, Mèxic, a 70 km. de la capital, i forma part del Parc Nacional Tula.
Fou la capital de l'estat tolteca, que es va desenvolupar al centre de Mèxic durant el període postclàssic primerenc de Mesoamèrica. En aquesta ciutat s'hi assentava el principal poder polític de les valls de Mèxic i Puebla-Tlaxcala entre los segles x i xii. La seva influència abastava llocs tan distants com la península de Yucatán, El Salvador i Nicaragua. Cal no confondre-la amb el lloc mitològic denominat Tōllan, la identificació del qual amb Tollan-Xicocotitlan ha estat posada en dubte en textos recents.
Els primers habitants (probablement, un grup de txitximeques) arribaren a Tula al segle viii. Després va ocórrer l'arribada dels nonalques, un poble de llengua nàhuatl que adorava el déu Quetzalcoatl.
La ciutat va ser fundada per Ce Ácatl Topiltzin Quetzalcoatl, sobirà que va donar gran prosperitat a la regió, la mateixa que es va veure truncada per l'enfrontament entre seguidors del déu Quetzalcoatl i Tezcatlipoca, déus tremendament enfrontats en la mitologia asteca. Al cap i a la fi, els seguidors del "déu nocturn" expulsaren els tolteques que professaven la creença cap a la serp emplomada, i van haver d'emigrar cap al sud, cap al golf, fins a arribar a la península de Yucatán. Allà van fundar ciutats com Chichén Itzá, nom que al·ludeix a la fusió dels itzaes i els txitximeques, origen aquest darrer del poble tolteca.
S'ha de considerar que Tollan va ser edificada d'una manera diferent que Teotihuacan, ja no era una gran ciutat sobre una extensa planícia sense cap defensa; la ciutat s'aixecava sobre un puig, i era molt més fàcil de defensar. Sabent que es trobava a la frontera amb les tribus txitximeques, se suposa un constant atac d'aquests contra la capital tolteca; és per això que, a Tollan, va terminar imperant un estat militar que controlà els pobles limítrofs i, d'aquesta manera, els cobraven tribut, impost inventat pels tolteques.

## Notes i referències

* ↑ El nom de Tollan literalment significa contrada de tules, que són una mena de joncs emprats per confeccionar estores. Segons Alma Gudalupe Mastache i d'alters autors, el seu sentit pot ser interpretat metafòricament com a Ciutat on hi ha tanta gent com tules. Enrique Florescano i Miguel León-Portilla indiquen que aquest nom era emprat per designar diverses grans ciutats del món mesoamericà. Xicocotitlan d'altra banda, es pot traduir com a Prop del lloc dels jicotes (jicote és una mena de coleòpter), o Prop de Xicoco, que és el nom d'un pujol que hi ha prop de l'emplaçament de la capital tolteca. Segons la mitologia nahua, el Xicoco era el pit de la Mare Terra del qual els déus es varen alimentar.
* ↑ Florescano, 2004; López Austin i López Luján, 1999.
# Llei de les noces de Maria Tudor

La "Llei de matrimoni de la reina Maria amb Felip d'Espanya" o la "Acta de matrimoni de la reina Maria" (1 Sessió 3 de c. 2) va ser aprovada pel Parlament d'Anglaterra l'abril de 1554 per regular el futur matrimoni i el regnat conjunt de la reina Maria I i Felip d'Espanya, fill i hereu de l'emperador romà Carles V.
En realitat, la Llei sembla que va servir de contracte comercial entre Anglaterra i Espanya; especifica què podia esperar Espanya de la unió, alhora que assegura als anglesos que Anglaterra no es convertiria en un satèl·lit d'Espanya.
Sota els termes del tractat matrimonial, Felip havia de gaudir dels títols i honors de la seva esposa com a rei d'Anglaterra i Irlanda mentre durés el seu matrimoni. Tots els documents oficials, incloses les Actes del Parlament, havien de ser datades amb els dos noms (amb Maria davant de Felip, que es considerava adequat per al marit i la dona), i el Parlament havia de ser anomenat sota l'autoritat conjunta de la parella. La Llei afirmava que el rei Felip prendria part en el regne de Maria, tot reservant la major autoritat per a ella mateixa. Formalment, el rei Felip havia de regnar amb la seva dona segons aquesta Llei, que tanmateix assegurava que el nou rei no es convertiria en massa poderós prohibint-li nomenar estrangers per a cap càrrec, emportar-se fora del regne la seva dona o qualsevol fill que pogués néixer o reclamar la corona per si mateix en cas de sobreviure a la seva dona. (Montrose 2006)
La Llei presumia que la reina tindria fills amb el príncep i permetia una plena unió personal entre Anglaterra i Irlanda i tots els regnes que Felip havia d'heretar del seu pare o de la seva àvia, la reina Joana, si el fill de Felip Carles moria sense fills.
L'acta no va ser derogada fins a la Llei de revisió de 1863.

## Referències

* Kelsey, Harry. «The Marriage of England and Spain». A: Philip of Spain, King of England: The Forgotten Sovereign. I.B.Tauris, 2012. ISBN 978-1-84885-716-2.
* Montrose, Louis. The Subject of Elizabeth: Authority, Gender, and Representation. University of Chicago Press, 15 juny 2006. ISBN 978-0-226-53475-6.
* Porter, Linda. «The Neglected Wife». A: Mary Tudor: The First Queen. Little, Brown Book Group, 2 setembre 2010. ISBN 978-0-7481-2232-5.

## Vegeu també

* Iure uxoris

## Enllaços externs

* Philip II of Spain
# Divisió de Munger

La divisió de Munger o Monghyr (Mungir) és una entitat administrativa de Bihar, Índia, amb capital a Munger, integrada el 2008 per sis districtes:
* Districte de Jamui
* Districte de Lakhisarai
* Districte de Munger
* Districte de Shekhpura o Sheikhpura
* Districte de Khagaria
* Districte de Begusarai
El nom de Munger fou adoptat com oficial el 1971 quedant el de Monghyr, el més utilitzat anteriorment, com a variant. La divisió es va crear el 22 d'abril de 1992 segregada de la divisió de Bhagalpur.

## Referències

* Lloc oficial de la divisió
* Divisions Arxivat 2009-10-05 a Wayback Machine.
# Dió (física)

En física teòrica, un dió és una partícula hipotètica amb càrregues elèctrica i magnètica predita per teories amb 4-dimensions. Un dió amb càrrega elèctrica nul·la normalment s'anomena un monopol magnètic. Moltes teories de gran unificació prediuen l'existència de monopols magnètics i de dions.
Els dions foren proposats per primer cop per Julian Schwinger el 1969 com a alternativa fenomenològica als quarks. Schwinger va estendre la condició de quantització de Dirac al dió i va utilitzar el model per a predir l'existència d'una partícula amb les propietats del mesó J/ψ, prèviament a la seva descoberta el 1974.
Les càrregues dels dions són restringides per la condició de quantització de Dirac a tenir càrrega magnètica integral i càrregues elèctriques iguals mòdul 1. L'Efecte Witten, demostrat per Edward Witten el 1979, demostra que les càrregues elèctriques dels dions han de ser totes iguals, mòdul 1, al producte de la seva càrrega magnètica i de l'angle theta de la teoria. En particular, si una teoria conserva la simetria CP aleshores les càrregues elèctriques de tot dió són nombres enters.

## Referències

* ↑ Schwinger, J. Science, 165, 3895, 1969, pàg. 757–761. Bibcode: 1969Sci...165..757S. DOI: 10.1126/science.165.3895.757. PMID: 17742261.
* ↑ Witten, E. Physics Letters B, 86, 3–4, 1979, pàg. 283–287. Bibcode: 1979PhLB...86..283W. DOI: 10.1016/0370-2693(79)90838-4.

## Enllaços externs

* Chanyal, B. C.; Bisht, P. S.; Negi, O. P. S. International Journal of Theoretical Physics, 49, 6, 01-03-2010, pàg. 1333–1343. arXiv: 0910.1451. DOI: 10.1007/s10773-010-0314-5. ISSN: 0020-7748.
* Dualitat electromagnètica per nens, notes de conferència per José Figueroa-O'Farrill
# Diapterus

Diapterus és un gènere de peixos pertanyent a la família dels gerrèids.

## Descripció

* Cos comprimit i sense franges negres longitudinals.
* Dents punxegudes.
* La segona espina de l'aleta dorsal és més llarga que la distància entre la punta del musell i la part posterior de l'ull.
* Preopercle finament serrat.

## Distribució geogràfica

Es troba al Nou Món (tant a l'Atlàntic com al Pacífic).

## Taxonomia

* Diapterus auratus (Ranzani, 1842)
* Diapterus aureolus (Jordan & Gilbert, 1882)
* Diapterus brevirostris (Sauvage, 1879)
* Diapterus peruvianus (Cuvier, 1830)
* Diapterus rhombeus (Cuvier, 1829)

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* ↑ GBIF (anglès)
* ↑ Deckert, G. D. i Greenfield, D. W., 1987. A review of the Western Atlantic species of the genera Diapterus and Eugerres (Pisces: Gerreidae)., Copeia, 1987:182-194.
* ↑ Walker, B. W. i Baldwin, W. J., 1964. Provisional check list of fishes of the Revillagigedo islands. 18 pp.
* ↑ Ranzani, C., 1842. De novis speciebus piscium. Dissertatio IV. Novi Commentarii Academiae Scientiarum Instituti Bononiensis v. 5: 340-365, Pls. 29-38.
* ↑ Jordan, D. S. & Gilbert, C. H., 1882. Descriptions of nineteen new species of fishes from the Bay of Panama. Bulletin of the U. S. Fish Commission v. 1 (1881): 306-335.
* ↑ Cuvier, G. & Valenciennes, A., 1830. Historie naturelle des poissons. Tome Sixième. Livre sixième. Partie I. Des Sparoïdes; Partie II. Des Ménides. Histoire naturelle des poissons. v. 6: i-xxiv + 6 pp. + 1-559, Pls. 141-169.
* ↑ Cuvier, G., 1829. Le Règne Animal, distribué d'après son organisation, pour servir de base à l'histoire naturelle des animaux et d'introduction à l'anatomie comparée. Edition 2. Le Règne Animal, distribué d'après son organisation, pour servir de base à l'histoire naturelle des animaux et d'introduction à l'anatomie comparée. Edition 2. v. 2: i-xv + 1-406.
* ↑ Austin, H.M., 1971. Some aspects of the biology of the rhomboid mojarra Diapterus rhombeus in Puerto Rico. Bull. Mar. Sci. 21(4):886-903.
* ↑ Etchevers, S.L., 1978. Conribution to the biology of Diapterus rhombeus (Cuvier) (Pisces: Gerridae), south of Margarita Island, Venezuela. Bull. Mar. Sci. 28(2):385-389.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ AQUATAB
* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* ↑ World Register of Marine Species (anglès)
* ↑ FishBase (anglès)
* ↑ UNEP-WCMC Species Database (anglès)

## Bibliografia

* Tapia-García, M. i Ayala-Perez, G., 1997. Clave para la determinación de las especies de mojarras de México (Pisces: Gerreidae). Revista de Biología Tropical, 44/45:519-526.
# Djaaliyyun

«Djaaliyyun» té aquests significats:
* Djaaliyyun són un grup de tribus del Sudan que viuen al sud de la cinquena cascada del Nil i a Kordofan. El seu xeic diu ser d'una branca del sobirans de Takali.
* Regne dels Djaaliyyun, antic regne entre l'Atbara i el Nil, amb centre a Shandi.
# Draft de l'NBA del 1960

El Draft de l'NBA de 1960 va constar de 21 rondes i es van seleccionar 100 jugadors. 3 futurs membres del Basketball Hall of Fame van ser escollits en primera ronda: Oscar Robertson, Jerry West, i Lenny Wilkens

## Primera ronda

* = All-Star
* = Hall of Fame
| Posició | Jugador | Nacionalitat | Equip de l'NBA | Origen (Universitat/club) |
| 1 | Oscar Robertson | Estats Units | Cincinnati Royals | Cincinnati |
| 2 | Jerry West | Estats Units | Minneapolis Lakers | West Virginia |
| 3 | Darrall Imhoff | Estats Units | New York Knicks | California |
| 4 | Jack Moreland | Estats Units | Detroit Pistons | Louisiana Tech |
| 5 | Lee Shaffer | Estats Units | Syracuse Nationals | North Carolina |
| 6 | Lenny Wilkens | Estats Units | St. Louis Hawks | Providence |
| 7 | Al Bunge | Estats Units | Philadelphia Warriors | Maryland |
| 8 | Tom Sanders | Estats Units | Boston Celtics | NYU |

## Segona ronda

| Posició | Jugador | Nacionalitat | Equip de l'NBA | Origen (Universitat/club) |
| 9 | Jay Arnette | Estats Units | Cincinnati Royals | Texas |
| 10 | Dave Budd | Estats Units | New York Knicks | Wake Forest |
| 11 | Kelly Coleman | Estats Units | New York Knicks | Kentucky Wesleyan |
| 12 | Ron Johnson | Estats Units | Detroit Pistons | Minnesota |
| 13 | Wilbur Trosch | Estats Units | Syracuse Nationals | St. Francis (PA) |
| 14 | Frank Radovich | Estats Units | St. Louis Hawks | Indiana |
| 15 | Bill Kennedy | Estats Units | Philadelphia Warriors | Temple |
| 16 | Leroy Wright | Estats Units | Boston Celtics | Pacific |

## Tercera ronda

| Posició | Jugador | Nacionalitat | Equip de l'NBA | Origen (Universitat/club) |
| 17 | Ralph Davis | Estats Units | Cincinnati Royals | Cincinnati |
| 18 | Jim Hagan | Estats Units | Minneapolis Lakers | Tennessee Tech |
| 19 | Bob McNeill | Estats Units | New York Knicks | St. Joseph's |
| 20 | Frank Case | Estats Units | Detroit Pistons | Dayton |
| 21 | Joe Roberts | Estats Units | Syracuse Nationals | Ohio State |
| 22 | Fred LaCour | Estats Units | St. Louis Hawks | San Francisco |
| 23 | Bob Mealy | Estats Units | Philadelphia Warriors | Manhattan |
| 24 | Mike Graney | Estats Units | Boston Celtics | Notre Dame |
# Družstevná pri Hornáde

Družstevná pri Hornáde és un poble i municipi d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Košice, a l'est del país.

## Història

La primera referència escrita de la vila data del 1423.