OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Prova de diagnòstic ràpid

Una prova de diagnòstic ràpid (RDT) és una prova de diagnòstic mèdic fàcil i ràpida de realitzar. Els RDT són adequats per al control mèdic preliminar o d’emergència i per al seu ús en instal·lacions mèdiques amb pocs recursos. També permeten fer proves de punt d’atenció a l’atenció primària per trobar coses que abans només es podien mesurar amb una prova de laboratori. Proporcionen resultats el mateix dia en dues hores, normalment en aproximadament 20 minuts.
La Unió Europea defineix que una prova ràpida significa dispositius mèdics de diagnòstic in vitro qualitatius o semi-quantitatius, utilitzats individualment o en sèries petites, que impliquen procediments no automatitzats i que han estat dissenyats per donar un resultat ràpid.
Les proves de flux lateral són probablement el tipus més conegut de proves de diagnòstic ràpid, similars a les proves d’embaràs, però existeixen altres sistemes com ara dipsticks, flux vertical, etc. Qualsevol cosa que es pugui utilitzar a la capçalera (punt de cura) del pacient.

## Exemples

A continuació s’enumeren alguns exemples de RDT:
* Proves ràpides d'anticossos
** Prova ràpida del VIH
** Reagina ràpida de plasma
* Proves ràpides d'antígens
** Prova ràpida de la COVID-19
** Prova ràpida de diagnòstic de la grip
** Proves de detecció d’antígens de la malària
** Prova ràpida d’estreptococ
** Prova ràpida de la ureasa

## Vegeu també

* Immunohematologia
* Prova de malalties víriques
* Western blot
* Proves serològiques
* Immunoassaig
* Títol d’anticossos

## Referències

* ↑ «Simple / Rapid tests». WHO. [Consulta: 19 juliol 2014].
* ↑ «Rapid Diagnostic Tests: How They Work». CDC. [Consulta: 19 juliol 2014].
* ↑ Quesada-González, Daniel; Merkoçi, Arben Biosensors & Bioelectronics, 15, special, 2015, pàg. 47–63. DOI: 10.1016/j.bios.2015.05.050. PMID: 26043315.
# Parròquia de Laža

La Parròquia de Laža (en letó: Lažas pagasts) és una unitat administrativa del municipi d'Aizpute, Letònia. Abans de la reforma territorial administrativa de l'any 2009 pertanyia al raion de Liepaja.

## Pobles, viles i assentaments

* Apriķi
* Lanksēži
* Mežgaļi
* Padure
* Štakeldanga
* Tebras

## Rius

* Tebra

## Vegeu també

* Organització territorial de Letònia
* Localitats de Letònia
* Casa Senyorial d'Apriķi
# Agència de Qualitat i Avaluació Sanitàries de Catalunya

L'Agència de Qualitat i Avaluació Sanitàries de Catalunya (AQuAS) és una entitat de dret públic adscrita al Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya que actua al servei de les polítiques públiques i està sotmesa a l'ordenament jurídic privat.
Fou creada a partir de la fusió de l'Institut d'Estudis de la Salut i l'Agència d'Informació, Avaluació i Qualitat en Salut, mitjançant el Decret llei 4/2010, de 3 d'agost, de mesures de racionalització i simplificació de l'estructura del sector públic de la Generalitat de Catalunya. L'òrgan que sorgí d'aquesta fusió fou l'Agència de Qualitat i Desenvolupament Professional en Salut que, posteriorment, passà a anomenar-se Agència de Qualitat i Avaluació Sanitàries de Catalunya, d'acord amb la nova denominació donada per la Llei 11/2011, del 29 de desembre, configurant-se com a entitat de dret públic de la Generalitat, adscrita al Departament de Salut, amb personalitat jurídica pròpia i autonomia administrativa.
L'Agència té la missió de generar coneixement rellevant mitjançant l'avaluació i l'anàlisi de dades per a la presa de decisions amb la finalitat de contribuir a la millora de la salut de la ciutadania i la sostenibilitat del sistema de salut de Catalunya.
Des de l'octubre del 2021 el director és el metge especialista en medicina familiar i comunitària i expert en gestió sanitària Xavier Bayona Huguet.

## Referències

* ↑ «Decret 97/2013, de 5 de febrer, pel qual s'aproven els Estatuts de l'Agència de Qualitat i Avaluació Sanitàries de Catalunya». Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya (DOGC), Núm. 6310, 07-02-2013, pàg. 6675-6691. ISSN: 1988-298X [Consulta: 15 març 2020].
* ↑ «Agència de Qualitat i Avaluació Sanitàries de Catalunya». Gencat. Generalitat de Catalunya. Arxivat de l'original el 28 de març 2020. [Consulta: 15 març 2020].

## Enllaços externs

* Agència de Qualitat i Avaluació Sanitàries de Catalunya
# Toro (pel·lícula)

Toro és una pel·lícula espanyola de 2016. Es tracta d'un thriller d'acció que és el segon llargmetratge del director Kike Maíllo. Els seus protagonistes són Mario Casas, Luis Tosar i José Sacristan. La pel·lícula es va estrenar el 22 d'abril de 2016, en el 19è Festival de Màlaga.
La producció ha estat a càrrec d'Apaches Entertainment, Atresmedia Cinema, Zircozine, Escandalo Films, Maestranza Films, Telefónica Studios i Ran Entertainment, en associació amb BMedia 2013-Back up Media.
Segons els seus productors, el guió barreja temes com el cinema negre, una història de flamenc, família, gánsters i traïció. El rodatge es va dur a terme durant 2015 a les províncies de Màlaga, Almeria i Pontevedra.

## Argument

La pel·lícula té lloc en 48 hores, a continuació de la sortida de Toro de la presó després d'haver complert una condemna de cinc anys. El exreclús tracta de refer la seva vida però no li resultarà fàcil.

## Repartiment

* Mario Casas: Toro
* Luis Tosar: López
* José Sacristan: Romano
* Claudia Canal: Diana
* Ingrid García Jonsson: Estel
* Nya de la Rossa: Isabelita

## Crítica

* "Calia esperar més d'aquest segon llargmetratge de Kike Maíllo, encara que és una pel·lícula que torna a deixar les portes obertes a un cineasta molt prometedor. (...) Puntuació: ★★ (sobre 5)"
* "Un bon intent d'aproximació al cinema que aquells moters tranquils i toros salvatges feien en la dècada dels 70 (...) Puntuació: ★★★½ (sobre 5)"
* "El film absorbeix les seves influències per retornar-nos una història de germans entranyable i naíf, rodada i muntada amb passió (...) Puntuació: ★★★★ (sobre 5)"

## Referències

* ↑ Belinchón, Gregorio «Así se construye un mito griego en la Andalucía del siglo XXI» (en castellà). El País [Madrid], 21-04-2016. ISSN: 1134-6582.
* ↑ «"Toro", película protagonizada por Tosar y Mario Casas, tiene tráiler». Faro de Vigo.
* ↑ «Mario Casas y Luis Tosar rodarán en Málaga» (en castellà). Diario Sur, 05-09-2014.
* ↑ Bonet Mojica, Lluís Bonet Mojica «‘Toro’: El pasado nunca se deja atrás». La Vanguardia.
* ↑ Bermejo, Andrea G. «Toro - CINEMANÍA» (en castellà). CINEMANÍA, 11-04-2016.
* ↑ Vall, Pere «Toro» (en castellà). Fotogramas, 20-01-2016.
# Teatre de Ciutadella

El Teatre de Ciutadella, comunament conegut també com Teatre de Calós, és un edifici teatral propietat de la Comunitat Salesiana, construït a Ciutadella (Menorca) el 1889, quan va ser beneïda la primera pedra de l'Oratòri de San Francesc de Sales, una construcció formada per una sala amb planta baixa, que ja tenia la funció de "teatret"; i un altar al primer pis dedicat a capella.
El 15 d'agost del mateix any va tenir lloc la primera vetllada recreativa, presidida per les autoritats.
Va tenir nombroses ampliacions que varen començar el desembre de l'any 1900, seguit d'una altre el març del 1904.
L'abril de 1934 es va estrenar la sarsuela "Rutes de Sant", escrita expressament per a la celebració de la Canonització de Don Bosco.
El 24 de juliol de 1936, a les 16:30h va ser clausurat a causa del cop d'estat.
El 17 d'agost de 1947 va tenir lloc la Festa del Futbolista amb la participació de tots els clubs de l'illa.
La taquilla dels partits disputats va ser destinada íntegrament per a les obres del nou teatre.
El 13 d'octubre de 1949 es va posar la primera pedra del “Nou Teatre”.
El 8 de desembre de 1952 es va inaugurar el “Nou Teatre”, comptant amb la sala de major capacitat a l'illa de Menorca.
L'amfiteatre podia acomodar fins a 500 espectadors; i la zona antiga del teatre va ser destinada a escola de calçat i mecànica.
Des del 1984 d'ara endavant es van realitzar diferents funcions d'opera, la participació d'un cor de seixanta veus, i una orquestra de trenta professors.
Finalment va tenir una nova obra de millora finalitzada el 2016.
L'1 de Març del 2024 la empresa Ukalari Menorca Events signa amb els propietaris, la comunitat de Salesians, un acord de gestió del Teatre.
Aquesta empresa s'ha encarregat de renovar l'inventàri de so i també il·luminació, que s'havia quedat obsolet per a fer possible realitzar algunes obres de major nivell a l'illa. També s'està renovant actualment la zona del "hall" de la entrada i els camerins.
Actualment la cartelera del Teatre de Ciutadella està oferint a l'illa obres de primer nivell i arribades directament de Madrid i Barcelona.

## Referències

* ↑ «UKALARI MENORCA EVENTS | produccion de eventos» (en castellà). [Consulta: 9 març 2024].

## Enllaços externs

* Notícia sobre la reapertura del Teatre de Ciutadella Arxivat 2015-10-28 a Diari Menorca Info
* Notícia sobre la companyia D9 Don Bosco al Teatre de Ciutadella Arxivat 2019-12-04 a Diari Menorca Info
* Notícia sobre la nova gestió del Teatre de Ciutadella Arxivat 2024-02-10 a Diari Menorca Info.
* Web del Teatre: https://www.teatredeciutadella.com
# Tillabéri

Tillabéri és un municipi al nord-oest del Níger. Està situat a 120 km del nord-oest de la capital Niamey en el Riu Níger. És una important ciutat mercat i capital del departament de Tillabéri i regió de Tillabéri. L'àrea era llar de ramats de girafes fins als anys 80.

## Vegeu també

* Téra
# Florinda coccinea

Florinda coccinea és una espècie d'aranya araneomorfa de la subfamilia Erigoninae, dins de la família Linyphiidae.
Fou descrit per primera vegada per Octavius Pickard-Cambridge l'any 1896,
És l'únic membre del gènere monotípic Florinda.

## Distribució

Es troba als Estats Units, Mèxic i les Antilles.

## Descripció

Els exemplars de F. coccinea són de color vermell brillant, amb un tubercle caudal negre. Els adults solen créixer fins a 3 a 4 mil·limetres (0.12 a 0.16 in) de llarg, amb les femelles una mica més grans que els mascles. Tenen dues files d'ulls; dos a la fila superior i sis a la part inferior.
Les teranyines fetes per F. coccinea consisteix en una làmina horitzontal de seda no enganxosa i un embolic de fils de parada a sobre. Els fils intercepten les preses voladores i fan que caiguin al llençol de sota, on són atacades per l'aranya.

## Referències

* ↑ Pickard-Cambridge, O. (1896), "Arachnida. Araneida", Biologia Centrali-Americana, Zoology
* ↑ Platnick, 2011: The world spider catalog 12.0 (American Museum of Natural History).
* ↑ «Gen. Florinda O. Pickard-Cambridge, 1896». . Natural History Museum Bern, 2019. DOI: 10.24436/2 [Consulta: 14 juny 2019].
* ↑ Draney & Sivella, American Arachnological Society, ed., Spiders of North America: An Identification Manual, pàg. 1–377

## Enllaços externs

* coccinea&searchType=simple&so=a0ION En ION
* coccinea&selectall=Check+All&colname=on&colcategory=on&colauthority=on&colcomments=on&page=&vol= Nomenclator Zoologicus
# Parveena Ahanger

Parveena Ahangar (Srinagar) és una defensora de drets humans índia, fundadora i presidenta de l'Associació de Pares de Persones Desaparegudes (APDP) a l'estat de Jammu i Caixmir, coneguda com la "Dama de Ferro de Caixmir".
El seu fill Javed, de setze anys, va ser segrestat de casa per la NSG (Guàrdies de Seguretat Nacional) el 18 d'agost de 1990, durant una incursió a la zona de Srinagar. Aquest fet la va portar a fundar l'Associació de Pares de Persones Desaparegudes (APDP) el 1994, per donar suport i ajuda a les famílies afins i exigir al govern de l'Índia la ratificació del Conveni internacional per a la protecció de totes les persones contra les desaparicions forçades, que compta amb el suport de la xarxa Cultures of Resistance. És cofundadora i presidenta de la APDP i ha representat la seva causa a les Filipines (2000), Tailàndia (2003), Indonèsia (2005), Chiang Mai (2006), Ginebra (2008), Cambodja (2009) i Londres (2014). En el discurs que el 2014 va fer a la Universitat de Westminster va dir:
| « | Ningú entén el dolor d'una mare. Sóc una víctima, hi ha molts com nosaltres. L'APDP es va originar a partir del meu dolor i del dolor de centenars de mares com jo. | » |
L'any 2005 va ser nominada per al Premi Nobel de la Pau i el 2017 va guanyar el Premi Rafto de drets humans per les seves protestes contra les desaparicions forçades i per exigir justícia per a les víctimes de la violència al Jammu i Caixmir. Anteriorment havia estat nominada pel canal de mitjans indis CNN IBN, premi que va rebutjar a causa de l'enfocament enganyós d'aquests mitjans sobre el dolor i les tragèdies del Caixmir. El 2019 va ser inclosa dins del grup de les 100 dones de la BBC, una llista de 100 dones inspiradores i influents de tot el món que anualment elabora la televisió britànica.
El seu treball també va inspirar al conegut raper Roushan Ilahi, conegut amb el nom de MC Kash, per fer una cançó sobre la causa. El vídeo, titulat Take It In Blood, tracta sobre la primera trobada del raper amb l’activista.

## Referències

* 1 2 3 «Mother’s Day Special: Parveena Ahengar, Mouj of Kasheer» (en anglès americà). Oracle Opinions, 12-05-2018. Arxivat de l'original el 2021-03-03. [Consulta: 28 novembre 2020].
* ↑ «Association of Parents of Disappeared Persons – Cultures of Resistance» (en anglès americà). Cultures of Resistance Network. Arxivat de l'original el 2020-12-09. [Consulta: 28 novembre 2020].
* ↑ «Remembering those in Kashmir who exist but are missing» (en anglès). The Express Tribune, 06-09-2014. [Consulta: 28 novembre 2020].
* ↑ «Three Kashmiri women nominated for Nobel Prize» (en anglès). Hindustan Times, 04-10-2005. Arxivat de l'original el 2018-06-15. [Consulta: 28 novembre 2020].
* 1 2 «Parveena Ahangar, Parvez Imroz Awarded Norway's Rafto Prize for Human Rights» (en anglès). The Wire, 28-09-2017. [Consulta: 28 novembre 2020].
* ↑ «Parveena Ahangar & Parvez Imroz» (en anglès). The Rafto Foundation. Arxivat de l'original el 2018-06-15. [Consulta: 28 novembre 2020].
* ↑ «BBC 100 Women 2019: Who is on the list this year?» (en anglès). BBC News, 16-10-2019.

## Enllaços externs

* Web de l'Associació de Pares de Persones Desaparegudes
# Alborea

* Per a altres significats, vegeu «Francesco Alborea».
Alborea és un poble de la província d'Albacete a 58 km de la capital de la província. El 2005 tenia 827 habitants, segons dades de l'INE: 402 dones i 425 homes. Limita amb els municipis de Requena, Casas de Ves, Casas-Ibáñez i Alcalá del Júcar.

## Administració

Llista d'alcaldes des de les eleccions democràtiques de 1979 :
| Període | Nom de l'alcalde/-essa | Partit polític | Data de possessió |
| 1979 - 1983 | | | 19/04/1979 |
| 1983 - 1987 | | | 28/05/1983 |
| 1987 - 1991 | Sergio Carrión Gómez - Mario Núñez Cuesta | PSOE | 30/06/1987 |
| 1991 - 1995 | | | 15/06/1991 |
| 1995 - 1999 | | | 17/06/1995 |
| 1999 - 2003 | José Rafael Navarro González | PSOE | 03/07/1999 |
| 2003 - 2007 | José Rafael Navarro González | PSOE | 14/06/2003 |
| 2007 - 2011 | n/d | n/d | 16/06/2007 |
| 2011 - 2015 | n/d | n/d | 11/06/2011 |
| 2015 - 2019 | n/d | n/d | 13/06/2015 |
| 2019 - 2023 | n/d | n/d | 15/06/2019 |
| Des del 2023 | n/d | n/d | 17/06/2023 |

## Vegeu també

* Església de Nuestra Señora de la Natividad (Alborea)

## Enllaços externs

* Alborea al web de la Diputació
* Web oficial Arxivat 2021-03-04 a Wayback Machine.
* Web no oficial de Alborea
# Torrelló de Boverot

El Torrelló del Boverot és un assentament, que es troba en la part oest del terme municipal d'Almassora, a la Plana Alta, al costat del riu Millars limítrof amb el terme municipal d'Onda.
Està catalogat com a Bé d'Interés Cultural, segons consta a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Generalitat Valenciana, amb nombre d'anotació: R-I-55-0000552 i data 2 de desembre de 1997.
Les excavacions arqueològiques que s'han dut a terme han permés la documentació d'unes restes del poblat de l'època del Bronze, que podrien datar-se cap a l'any 1000 aC. Es poden veure diverses estructures urbanes superposades, amb diversos moments de l'ocupació. Destaca el carrer iber (en part empedrat), amb els seus habitatges adossats (un d'ells amb un enterrament infantil al paviment), datat al voltant del 160-140 aC. També es poden veure diverses muralles, amb més de 70 metres longitudinals, per protegir l'assentament de les possibles invasions.

## Referències

* 1 2 URL de la referència: https://ceice.gva.es/va/web/patrimonio-cultural-y-museos/inventario-general. Data de consulta: 31 març 2023.
* 1 2 «Almassora» (en espanyol europeu). [Consulta: 21 agost 2018].
* ↑ «Secció 1a. Béns d'interés cultural - Generalitat Valenciana». [Consulta: 21 agost 2018].
* ↑ «TORRELLÓ DEL BOVEROT» (en castellà). [Consulta: 21 agost 2018].
# Husseren-les-Châteaux

Husseren-les-Châteaux (en alsacià Hìsre) és un municipi francès, situat a la regió del Gran Est, al departament de l'Alt Rin. L'any 2006 tenia 488 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 309 | 333 | 367 | 362 | 377 | 397 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Édouard Leiber | |
# Synaptura nigra

Synaptura nigra és un peix teleosti de la família dels soleids i de l'ordre dels pleuronectiformes.

## Hàbitat

Viu als fons fangosos dels rius costaners i estuaris.

## Distribució geogràfica

Es troba a les costes de l'est d'Austràlia.

## Ús gastronòmic

La carn és d'excel·lent qualitat.

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ FishBase
# The First Hundred Years

The First Hundred Years és una pel·lícula de comèdia estatunidenca de 1938 dirigida per Richard Thorpe. És protagonitzada per Robert Montgomery, Virginia Bruce i Warren William i fou produïda per la Metro-Goldwyn-Mayer.

## Repartiment

* Robert Montgomery com David Conway
* Virginia Bruce com Lynn Conway
* Warren William com Harry Borden
* Binnie Barnes com Claudia Weston
* Alan Dinehart com Samuel Z. Walker
* Harry Davenport com oncle Dawson
* Nydia Westman com Midge
* Donald Briggs com William Regan
* Jonathan Hale com Jutge Parker
* E. E. Clive com Chester Blascomb
* Lee Bowmancom George Wallace
* Torben Meyer com Karl
* Bodil Rosing com Martha
* Irving Bacon com Wilkins
* Barbara Bedford com Sadie (sense acreditar)

## Referències

* ↑ Scott, Eyman. Five American Cinematographers: Interviews With Karl Struss, Joseph Rutteneberg, James Wong Howe, Linwood Dunn, and William H. Clothier. 17. Scarecrow Press, 1987, p. 50. ISBN 0810819740.
# Floris Gerts

Floris Gerts (Maastricht, Holanda Meridional, 3 de maig de 1992) és un ciclista neerlandès, professional des del 2016. Actualment corre al BMC Racing Team. En el seu palmarès destaca la Dorpenomloop Rucphen i la Volta Limburg Classic.

## Palmarès en ruta

* 2013
** Vencedor d'una etapa al Tour del Franc Comtat
* 2015
** 1r a la Dorpenomloop Rucphen
** 1r a l'Omloop Het Nieuwsblad sub-23
** Vencedor d'una etapa al Tour de Normandia
** Vencedor d'una etapa al Triptyque ardennais
* 2016
** 1r a la Volta Limburg Classic

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
# Quarta Guerra Macedònica

La Quarta Guerra Macedònica (150 aC - 148 aC) va ser l'última guerra entre Roma i Macedònia. Va tenir lloc a causa de la usurpació del pretendent Andriscos al tron de Macedònia, fingint ser el fill de Perseu, l'últim rei de macedònia, deposat pels romans després de la Tercera Guerra Macedònica al 168 aC Andriscos, després d'algunes victòries primerenques, va ser finalment derrotat pel general romà Cecili Metel a la batalla de Pidna el 148 aC. Dos anys després, Macedònia es va convertir en una província romana.
# Pastisser i xef

Pastisser i xef (títol original en francès, À la belle étoile) és una pel·lícula de comèdia biogràfica francesa dirigida per Sébastien Tulard i estrenada el 2023. S'ha doblat i subtitulat al català.

## Repartiment

* Just Riadh: Yazid Ichemrahen
* Loubna Abidar: Samia
* Christine Citti: Simone
* Patrick d'Assumçao: Pascal
* Jean-Yves Berteloot: Massena
* Pascal Légitimus: Bouchard
* Estéban: Julien
* Lika Minamoto: Satomi
* Georges Corraface: Charles Bauchon

## Referències

* ↑ «Pastisser i xef». FilminCAT. [Consulta: 15 març 2024].
* ↑ «A la bonne étoile - critique presse». [Consulta: 14 març 2023].
* ↑ «À la belle étoile». Goita què fan, ara!. [Consulta: 16 febrer 2024].
# Allenwiller

Allenwiller (en alsacià Àllewiller) és un antic municipi i actual municipi delegat francès, situat a la regió del Gran Est, al departament del Baix Rin. L'any 1999 tenia 453 habitants. Limita al nord amb Salenthal i Singrist, al sud-est amb Romanswiller i a l'oest amb Birkenwald.
A finals del 2015 es va unir als municipis de Birkenwald, Salenthal i Singrist i crear Sommerau.

## Demografia

evolució demogràfica :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 | 1856 | 1861 | 1866 |
| 632 | 458 | 445 | 458 | 487 | 496 | 507 | 483 | 467 | 433 | 424 | 465 |
| 1871 | 1875 | 1880 | 1885 | 1890 | 1895 | 1900 | 1905 | 1910 | 1921 | 1926 | 1931 |
| 445 | 406 | 460 | 430 | 406 | 393 | 393 | 415 | 405 | 400 | 402 | 401 |
| 1936 | 1946 | 1954 | 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2008 | 2012 |
| 365 | 363 | 369 | 358 | 381 | 378 | 393 | 418 | 453 | 495 | 507 | 526 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Roger Muller | |

## Referències

* ↑ Arrêté du 8 décembre 2015 portant création de la commune nouvelle de Sommerau
* ↑ «cassini.ehess.fr». Arxivat de l'original el 2015-04-02. [Consulta: 29 març 2015].
# Tomasa del Real

Tomasa del Real (Iquique, Xile, 1988) és el nom artístic de Valeria Cisternes, una cantant, tatuadora i compositora xilena d'estils hip-hop, reggaeton, trap. Es considera pionera del gènere musical neoperreo. A Buenos Aires, mentre duu a terme els seus estudis en disseny de vestuari, treballa com tatuadora intercanviant tatuatges per temps a estudis de gravació. Així neix el seu primer àlbum Bien y Mal, el 22 de març de 2016, format per nou cançons, entre les quals hi ha «Tu señora», cançó que va a acumular més de 500.000 visionats a YouTube.
El seu salt qualitatiu va arribar de la mà de cançons com «Hangover», produït per Paul Marmota, membre del col·lectiu NAAFI o Sorra Moderníssima produït per Pxxr Gvng, actualment Els Sants.
La música de Tomasa del Real s'engloba en un moviment d'artistes llatines i urbanes contemporànies com Audri Nix, la Goony Chonga o La Favi.

## Cançons individuals (singles)

* «Bonnie n Clyde» – 2015
* «Dientes de oro» – 2015
* «Préndelo» – 2014
* «La vampira» – 2016
* «Tu señora» – 2016
* «Tamos redy» – 2016
* «Arena modernísima» – 2016
* «Hangover» – 2016
* «Channel» – 2015

## Referències

* ↑ «Tomasa del Real: "está mal decir que todas las mujeres somos víctimas por ser mujeres"» (en es-es). , 15-11-2016 [Consulta: 10 març 2018].
* ↑ Miserachi, Raquel. «Nacimos ready para una diosa reggaetonera como Tomasa del Real» (en anglès). [Consulta: 10 març 2018].
* ↑ «5 cosas que tienes que saber sobre Tomasa del Real» (en es). [Consulta: 10 març 2018].