# Llista de personatges històrics medievals a l'òpera

A la llista de personatges històrics medievals a l'òpera consten noms de personalitats històriques d'entre els segles vi cap al segle xvi que apareixen com a personatges en obres escèniques musicals: òperes, operetes, sarsueles i altres obres similars. Habitualment, la veritat històrica s'hi sacrifica per la dramatúrgia, el que provoca que:
* apareguin barrejats personatges històrics i ficticis
* que es barregin fets o personatges històrics que, en realitat, no van poder trobar-se
* alguns fets històrics canvien la cronologia o els llocs on van esdevenir
* els personatges històrics participen en fets ficticis, i personatges ficticis en fets reals
* els actes de personatges reals s'atribueixen a persones diferents
Els personatges d'altres etapes històriques es poden trobar a:
* Llista de personatges històrics de l'Antiguitat a l'òpera
* Llista de personatges històrics de l'Edat Moderna a l'òpera
* Llista de personatges històrics contemporanis a l'òpera
Els títols d'òpera on apareix el nom del personatge citat es mostren en negreta. L'ordenació és cronològica; i ressegueix els principals períodes històrics i, dintre dels quals, per llocs.
La citació pot incloure: Autors de la música. Títol de l'òpera (data d'estrena, lloc d'estrena; autors del llibret).

## Segles vi i vii
### Regnes francs i germànics

Genoveva de París, santa
* Gaston Salvayre: Sainte Geneviève (1919, "fresque musicale")
Gondicari, rei burgundi
* Richard Wagner: Götterdämmerung (1876, 17-8, Festspielhaus, Bayreuth; R. Wagner), com a Gunther
* Ernest Reyer: Sigurd (1884, Camille du Locle i Alfred Blau), com a Gunther
* Oscar Straus: Die lustigen Nibelungen (1904, Fritz Oliven)
Clotari I el Vell, rei merovingi dels francs
* Antonio Draghi: Gundeberga (1672)
Khilperic I, rei de Nèustria Galsuinda, esposa seva
* Francesco Gasparini: La Fredegonda (1704)
* Reinhard Keiser: Fredegunda (1715)
* Hervé: Chilpéric (1869, opéra comique)
* Ernest Guiraud i Camille Saint-Saëns: Frédégonde (1895)
* Franz Schmidt: Fredigundis (1922, Bruno Hardt-Warden i Ignaz Michael Welleminsk)
Fredegunda, reina consort merovíngia
* Francesco Gasparini: La Fredegonda (1704, F. Silvani)
* Reinhard Keiser: Fredegunda (1715)
* César Franck: Ghiselle (1889)
* Ernest Guiraud i Camille Saint-Saëns: Frédégonde (1895, Louis Marie Alexandre Gallet)
* Franz Schmidt: Fredigundis (1922, Bruno Hardt-Warden i Ignaz Michael Welleminsk)
Brunequilda, reina consort d'Austràsia
* Richard Wagner: Die Walküre (1870, 26-6, Hoftheater, Múnic; R. Wagner): la figura de Brunhilde s'hi basa en part
* Richard Wagner: Siegfried (1876, 16-8, Festspielhaus, Bayreuth; R. Wagner), en el personatge de Brunhilde
* Richard Wagner: Götterdämmerung (1876, 17-8, Festspielhaus, Bayreuth; R. Wagner). El personatge històric dona lloc als personatges de Brunhilde i de Gutrune.
* Ernest Reyer: Sigurd (1884, Camille du Locle i Alfred Blau), com a Brunehild i Hilda
* Ernest Guiraud i Camille Saint-Saëns: Frédégonde (1895)
* Oscar Straus: Die lustigen Nibelungen (1904, Fritz Oliven)
Pretextat de Rouen, bisbe i sant Venanci Fortunat, bisbe de Poitiers, escriptor
* Ernest Guiraud i Camille Saint-Saëns: Frédégonde (1895, Louis Marie Alexandre Gallet)
Duc Garibald I de Baviera, fundador de la dinastia agilofinga
* Joseph Hartmann Stuntz: Garibald der Agilolfinger (1824, Cäsar Max Heigel)
Dagobert I, rei dels francs
* Laurent Grillet: Le roi Dagobert (1893, pantomima)
* Marcel Rousseau: Le bon roi Dagobert (1927, André Riviore, comèdia musical)
Sigebert I, rei merovingi d'Austràsia
* Francesco Gasparini: La Fredegonda (1704, F. Silvani)
* Reinhard Keiser: Fredegunda (1715)
Carles Martel, duc i príncep franc
* Jacques Offenbach: Geneviève de Brabant
Abd-ar-Rahman ibn Abd-Al·lah al-Ghafiqí, valí de l'Àndalus, invasor de França
* Franz Schoberlechner: Gli arabi nelle Gallie (1819)
* Giovanni Pacini: Gli arabi nelle Gallie, o sia Il trionfo della fede (1827, 8-3, T. alla Scala, Milà; Luigi Romanelli), com a Agobar
* Stefano Pavesi: Gli arabi nelle Gallie (1827, 4-10, T. San Carlo, Nàpols; Luigi Romanelli)
* Giovanni Pacini: L'ultimo dei Clodovei (1855, 30-1, T. italien, París; Luigi Romanelli), revisió de Gli arabi nelle Gallie amb set nous números.
Sant Guntram, rei de Borgonya
* César Franck: Ghiselle (1889)
Sant Corentí de Quimper, eremita bretó, sant
* Édouard Lalo: Le Roi d'Ys
Sant Hubert de Lieja, bisbe de Maastricht i de Lieja
* René Defossez: La conversion de Saint Hubert (1933, òpera-cantata)
Genoveva de Brabant i Sigfrid de Trèveris, personatges llegendaris, comtes palatins
* Francesco Provenzale?: La Geneviefa (1666)
* Alessandro Scarlatti, Giovanni Lorenzo Lulier i Carlo Francesco Pollarolo: La santa Genuinda. overo L'innocenza difesa dall'inganno (1684, Pietro Ottoboni?), "dramma sacro per musica"
* Giacomo Sellitto: La Gineviefa (1745, Lorenzo Brunassi)
* Matthäus Fischer: Genoveva (1811)
* Robert Schumann: Genoveva (1848)
* Carlo Pedrotti: Genoveffa del Brabante (1854)
* Bernhard Scholz: Golo (1875, B. Scholz)
* Erik Satie: Geneviève de Brabant (1899, José-Patricio Contamine de Latour, òpera per a titelles)
Duc Teodó II de Baviera Sant Rupert de Salzburg, bisbe
* Johann Gregor Schreyer: Orthodoxiae primogenitus in Boiaria, sive Theodo III. Dux Bavariae a Ruperto Episcopo ad Fidem Catholicam conversus (1752)

### Regnes itàlics

Odoacre, primer rei bàrbar d'Itàlia
* Alessandro Scarlatti: Odoacre (1694, Novello Bonis)
* Giovanni Lorenzo Lulier: Fausta restituita al impero (1697)
* Giovanni Porta: Teodorico (1720, D. A. Salvi di Lucignani)
* Giovanni Battista Lampugnani: Antigono (1736)
Teodoric el Gran, rei dels ostrogots
* Carlo Pallavicino: Ricimero re de' Vandali (1684)
* Alessandro Scarlatti: Odoacre (1694, Novello Bonis)
* Giovanni Lorenzo Lulier: Fausta restituita al impero (1697)
* Giovanni Porta: Teodorico (1720, D. A. Salvi di Lucignani)
* Giovanni Battista Lampugnani: Antigono (1736)
* Felix Draeseke: Dietrich von Bern (1877, no estrenada ; F. Draeseke) (com a Dietrich von Bern, personatge llegendari creat a partir de la figura real)
* Felix Draeseke: Herrat (1885, estr. 1892, 10-3, Hofteather, Dresde ; F. Draeseke) ; nova versió de Dietrich von Bern
* Siegfried Wagner: Banadietrich (1909, S. Wagner) (com a Dietrich von Bern)
Amalasunta, reina dels ostrogots
* Johann Hugo von Wilderer: Amalasunta (1713, Stefano Benedetto Pallavicini)
* Fortunato Chelieri: Amalassunta, regina dei goti (1719)
* Antonio Caldara: Amalasunta (1726, tardor, Schloss Questenberg, Jaromerice; Nicodemo Blinoni)
* Stefano Gobatti: I goti (1873, Stefano Interdonato)
* André Messager: Isoline (com a La Reine Amalasonthe)
Tòtila, rei ostrogot
* Giovanni Legrenzi: Totila (1677)
* Francesco Gasparini: Totila in Roma (1696, M. Noris)
* Xaver Scharwenka: Mataswintha (1896, Ernst Koppel)
Alboí, rei dels longobards
* Carlo Francesco Pollarolo: Alboino in Italia (1691, Giulio Cesare Corradi)
* Marc' Antonio Ziani: L'Alboino (1707)
* Johann Friedrich Reichardt: Rosamunda (1801, Filistri da Caramondani)
Rosamunda, reina dels longobards
* Carlo Francesco Pollarolo: Alboino in Italia (1691, Giulio Cesare Corradi)
* Johann Friedrich Reichardt: Rosamunda (1801, Filistri da Caramondani)
* Giuseppe Lillo: Rosmunda in Ravenna (1837)
* Jules Alary: Rosmunda (1840)
* Francesc Porcell i Guàrdia: Rosamunda in Ravenna (1844, La Corunya)
* Joan Carreras i Dagàs: Rosamunda in Ravenna (1848, Girona)
Helmichis, amant de Rosamunda i rei longobard
* Carlo Francesco Pollarolo: Alboino in Italia (1691, Giulio Cesare Corradi)
* Giuseppe Lillo: Rosmunda in Ravenna (1837) (com a Almachilde)
* Jules Alary: Rosmunda (1840) (com a Almachilde)
Flaví Longí, exarca de Ravenna
* Giuseppe Lillo: Rosmunda in Ravenna (1837) (com a Itulbo)
* Jules Alary: Rosmunda (1840) (com a Itulbo)
Agilulf, rei longobard
* Antonio Draghi: Gundeberga (1672)
Teodelinda, reina, esposa d'Agilulf Adaloald, rei longobard, fill d'Agilulf i Teodelinda
* Giacomo Maccari: L'Adaloaldo furioso (1727, carnevale, T. San Mosè, Venècia ; Antonio Maria Lucchini)
Gundeperga, reina dels longobards Arioald, espòs seu
* Antonio Draghi: Gundeberga (1672)
* Giacomo Maccari: L'Adaloaldo furioso (Ariold apareix com a Antario) (1727, carnevale, T. San Mosè, Venècia ; Antonio Maria Lucchini)
Rodoald, rei longobard Aripert I, rei longobard
* Carlo Pallavicino: Il re infante (1683)
* Domenico Gabrielli: Rodoaldo, re d'Italia (1685)
Aripert I, rei longobard
* Carlo Ambrogio Lonati: Ariberto e Flavio, regi de Longobardi (1684)
* Alessandro Scarlatti: Flavio Cuniberto (1693, Matteo Noris)
* Luigi Mancia: Flavio Cuniberto (1695)
* Alessandro Scarlatti: Flavio Cuniberto, segona versió (1702, Matteo Noris)
Pertari, rei dels longobards (s. VII) Rodelinda, reina, esposa seva Duc Grimoald I de Benevent
* Carlo Francesco Pallarolo: Flavio Bertarido re dei Langobardi (1706, Stefano Ghisi)
* Georg Friedrich Haendel: Rodelinda HWV 19 (1725, 13-2, King's Theatre, Londres; Nicola Francesco Haym)
* Giacomo Antonio Perti: Rodelinda (1710, A. Salvi)
* Giovanni Antonio Canuti: Rodelinda (1724)
* Giuseppe Boniventi: Il Bertarido re de' Longobardi (1727)
* Georg Philipp Telemann: Flavius Bertaridus, König der Langobarden (1729, Christoph Gottlieb Wendt i Georg Ph. Telemann)
* Bartolomeo Cordans: Rodelinda (1731)
* Ferdinand Kauer: Die Fürsten der Longobarden (1808)
Flavi Cunipert, rei dels longobards
* Giovanni Domenico Partenio: Flavio Cuniberto (1682)
* Alessandro Scarlatti: Flavio Cuniberto (1693, Matteo Noris)
* Luigi Mancia: Flavio Cuniberto (1695)
* Alessandro Scarlatti: Flavio Cuniberto, segona versió (1702, Matteo Noris)
* Carlo Francesco Pallarolo: Flavio Bertarido, re dei Langobardi (1706, Stefano Ghisi)
* Georg Friedrich Haendel: Flavio, re de' longobardi (1723, 14-5, King's Theatre, Londres; Nicola Francesco Haym)
* Ferdinand Kauer: Die Fürsten der Longobarden (1808)
Liutpert, rei longobard
* Carlo Pallavicino: Il re infante (1683)
Teodat, rei dels ostrogots
* Giovanni Legrenzi: Totila (1677)
Vitigès, rei dels ostrogots
* Giovanni Legrenzi: Totila (1677)
* Giovanni Battista Bassani: Vitige, rè de' Vandali (1686)
* Francesco Antonio Pistocchi: I rivali generosi (1710, A. Zeno)
* Giacomo Facco: I rivali generosi (1712)
* Giuseppe Vignati: I rivali generosi (1726, Apostolo Zeno)
* Xaver Scharwenka: Mataswintha (1896, Ernst Koppel)
Matasunta, noble ostrogoda, esposa de Vitigès
* Xaver Scharwenka: Mataswintha (1896, Ernst Koppel)
Desideri d'Ístria, rei longobard
* Reinhard Keiser: Desiderius, König der Longobarde (1709, 26-7, Schaus Platz, Hamburg; Barthold Feind)
* Antonio Buzzi: Ermengarda (1855)
Ermengarda, la seva filla
* Antonio Sartorio: L'Ermengarda regina de' longobardi (1669, Pietro Dolfin)
* Antonio Buzzi: Ermengarda (1855)
Adalgis o Adelchis, príncep longobard
* Reinhard Keiser: Desiderius, König der Longobarde (1709, 26-7, Schaus Platz, Hamburg; Barthold Feind)
* Giuseppe Apolloni: Adelchi (1852)

### Península Ibèrica

Roderic, rei visigot
* Carlo Francesco Pollarolo: Il Roderico (o L'Anagilde) (1685, G. B. Bottalino)
* Francesco Gasparini: Roderico (1686)
* Reinhard Keiser: La forza della virtú, oder Die Macht der Tugend (1700)
* Georg Friedrich Haendel: Vincer se stesso è la maggior vittoria o Rodrigo HWV 5 (1707, tardor, Teatro Civico Accademico, Florència; Francesco Silvani)
* Antonio Caldara: L'Anagilda (1711, 4-1, Palazzo Ruspoli, Roma; Girolamo Gigli)
* Luca Antonio Predieri: Il duello d'amore e di vendetta (1718, F. Silvani)
* Baldassare Galuppi: L'odio placato (1729, 27-12, T. San Samuele, Venècia; Francesco Silvani)
* Antonio Pampani: L'Anagilda (1735)
* Sigismund Thalberg: Florinda, or, The Moors in Spain (1851, E. Scribe)
* Spiridon Xindas: Il conte Giuliano (1857)
* Henry Charles Litolff: Rodrique de Tolède (1860)
* Amilcare Ponchielli: Roderigo, re dei Goti (1863, 26-12, T. Municipale, Piacenza ; Francesco Guidi)
* Pere Miquel Marquès: Florinda (1880, sarsuela)
* José María Ponce de León: Florinda, o La Eva del imperio godo español (1880, 22-11, T. Coliseo, Bogotà (Colòmbia) ; Rafael Pombo)
* Leandro Ruiz: Florinda, o La cava baja (1887, 1-12, T. Eslava, Madrid ; Salvador María Granés)," ópera española... con gotas"
* Manuel Giró i Ribé: Florinda (1901)
* Alberto Ginastera: Don Rodrigo (1964)
Egilona, esposa seva
* Luca Antonio Predieri: Il duello d'amore e di vendetta (1718, F. Silvani) (com a Esilena)
* Baldassare Galuppi: L'odio placato (1729, 27-12, T. San Samuele, Venècia; Francesco Silvani), com a Esilena
Anagilda i Sanç, cunyada i nebot llegendaris del rei Roderic
* Carlo Francesco Pollarolo: Il Roderico (o L'Anagilde) (1685, G. B. Bottalino)
* Reinhard Keiser: La forza della virtú, oder Die Macht der Tugend (1700)]
* Antonio Caldara: L'Anagilda (1711, 4-1, Palazzo Ruspoli, Roma; Girolamo Gigli)
* Antonio Pampani: L'Anagilda (1735)
Comte Julià de Ceuta, enemic de Roderic
* Carlo Francesco Pollarolo: Il Roderico (o L'Anagilde) (1685, G. B. Bottalino)
* Luca Antonio Predieri: Il duello d'amore e di vendetta (1718, F. Silvani)
* José María Ponce de León: Florinda, o La Eva del imperio godo español (1880, 22-11, T. Coliseo, Bogotà (Colòmbia) ; Rafael Pombo)
Un fill del rei Vítiza
* Luca Antonio Predieri: Il duello d'amore e di vendetta (1718, F. Silvani), com a Luanco
* Baldassare Galuppi: L'odio placato (1729, 27-12, T. San Samuele, Venècia; Francesco Silvani), com a Evanco
Rei Pelai I d'Astúries
* Luca Antonio Predieri: Il duello d'amore e di vendetta (1718, F. Silvani)
* Johann Adolf Hasse: Alfonso (1738, 11-5, Hofoper, Dresden; Stefano Benedetto Pallavicino)
* Gaspare Spontini: Pélage, ou Le roi et la paix (1814, 23-8, Opéra, París; Victor-Joseph Etienne de Jouy)
* Carlo Coccia: La solitaria delle Asturie, ossia La Spagna ricuperata (1838, 6-3, T. alla Scala, Milà; Felice Romani)
* Saverio Mercadante: La solitaria delle Asturie, ossia La Spagna ricuperata (1840, 12-3, T. La Fenice, Venècia ; F. Romani)
* Giuseppe Gerli: Il Pelagio (1842, Sevilla; Giuseppe Antongini)
* Luigi Ricci: La solitaria delle Asturie, ossia La Spagna ricuperata (1845, 20-2, T. Imperial, Odessa, Rússia; F. Romani)
* Temistocle Solera: La hermana de Pelayo (1853)
* Spiridon Xindas: Il conte Giuliano (1857)
* Saverio Mercadante: Pelagio (1857, 12-2, T. San Carlo, Nàpols ; Marco D'Arienzo)
* Amilcare Ponchielli: Roderigo, re dei Goti (1863, 26-12, T. Municipale, Piacenza ; Francesco Guidi)
* Pere Miquel Marquès: Florinda (1880, sarsuela)
* Eduardo Viscasillas Blanque: Página goda (també coneguda com a Pelayo) (1899, 17-1, T. Principal, Saragossa; Luis Ram de Viu)
* Manuel Giró i Ribé: Florinda (1901)
* Tomás Bretón: Covadonga (1901, 22-1, T. Circo Parish, Madrid ; Marcos Zapata, Eusebio Sierra), sarsuela
* Angelo Bignotti: Florinda (1907)
Ermessinda, filla de Pelagi (a les òperes apareix com a germana seva)
* Johann Adolf Hasse: Alfonso (1738, 11-5, Hofoper, Dresden; Stefano Benedetto Pallavicino)
* Gaspare Spontini: Pélage, ou Le roi et la paix (1814, 23-8, Opéra, París; Victor-Joseph Etienne de Jouy)
* Giuseppe Gerli: Don Pelayo (1844, com a Ormesinda)
* Temistocle Solera: La hermana de Pelayo (1853)
* Saverio Mercadante: Pelagio (1857, 12-2, T. San Carlo, Nàpols ; Marco D'Arienzo), com a Bianca
* Tomás Bretón: Covadonga (1901, 22-1, T. Circo Parish, Madrid ; Marcos Zapata, Eusebio Sierra), sarsuela
* Angelo Bignotti: Florinda (1907)
Teodosi de Goñi, cabdill basc
* Jesús Guridi: Amaya (1920, 23-5, Coliseo Alba, Bilbao ; José María Arroita Jáuregui)

#### al-Andalus

Musa ibn Nusair, cabdill musulmà, conqueridor del regne visigot
* Sigismund Thalberg: Florinda, or, The Moors in Spain (1851, com a Munuzza)
* Spiridon Xindas: Il conte Giuliano (1857)
* Tomás Bretón: Covadonga (1901, 22-1, T. Circo Parish, Madrid ; Marcos Zapata, Eusebio Sierra), sarsuela
Abd-ar-Rahman ibn Abd-Al·lah al-Ghafiqí, valí de l'Àndalus, invasor de França
* Franz Schoberlechner: Gli arabi nelle Gallie (1819)
* Giovanni Pacini: Gli arabi nelle Gallie, o sia Il trionfo della fede (1827, 8-3, T. alla Scala, Milà; Luigi Romanelli)
* Stefano Pavesi: Gli arabi nelle Gallie (1827, 4-10, T. San Carlo, Nàpols; Luigi Romanelli)
* Giovanni Pacini: L'ultimo dei Clodovei (1855, 30-1, T. italien, París; Luigi Romanelli), revisió de Gli arabi nelle Gallie amb set nous números.
Hussayn ibn Yahya al-Ansarí, valí de Saragossa
* Auguste Mermet: Roland à Roncesvaux (1864)
Al-Mansur Ibn Abi Aamir, o Almansur, cabdill i militar d'al-Andalus
* Aleksandr Olenin: Al'manzor (1902)
* Fritz Behrend: Almansor (1931)

### Regnes britànics

Rei Artur, llegendari rei de Bretanya
* Henry Purcell: King Arthur (1691, 5, Queen's Theatre, Dorset Garden, Londres; John Dryden)
* Thomas Arne: King Arthur, or The British Worthy (1770)
* Thomas Simpson Cooke: King Arthur and the Knights of the Round Table (1834)
* Federico Ricci: Griselda (1847, F. M. Piave)
* Augusta Holmès: Lancelot du Lac (1875, inacabada)
* Giulio Cottrau: Griselda (1878)
* August Klughardt: Iwein (1878)
* Frederick Corder: La morte d'Arthur (1879)
* Karl Goldmark: Merlin (1886)
* Max Vogrich: King Arthur (1893)
* Ernest Chausson: Le Roi Arthus (1895, estr. 1903, 30-11; T. Monnaie, Brussel·les; E. Chausson)
* Amadeu Vives i Roig: Artús (1897, 19-5, T. Novedades, Barcelona; Sebastià Trullol)
* Wilhelm Kienzl: Don Quixote (1898, paper mut)
* Joseph Parry: King Arthur (1899, inacabada)
* Victorin de Joncières: Lancelot (1900)
* Isaac Albéniz: Merlin (1902, estr. 1950, 18-12, T. Tívoli, Barcelona, versió abreviada; 1998, 20-6, Auditorio Nacional, Madrid, versió concertant; 2003, 28-5, T. Real, Madrid; Francis Burdett Money Coutts)
* Marcel Rousseau: Le roi Arthur (1903, Ferdinand Beissier)
* Felix Draeseke: Merlin (1905, estr. 1913, 18-4, Hofteather, Gotha ; F. Draeseke)
* Paul Ladmirault: Myrdhin (1909-1921, no estrenada)
* Gian Francesco Malipiero: Lancelotto del Lago (1914-1915, sense estrenar; G. F. Malipiero)
* Rutland Boughton: The birth of Arthur (1909), The round table (1916), The lily maid (1934), Galahad (1944), Avalon (1945)
* Willem Pijper: Merlijn (1952, S. Vestdijk)
* Grażyna Bacewicz: Przygoda Króla Artura (L'aventura del rei Artur) (1959, òpera per a ràdio ; Edward Fiszer)
* Frederick Loewe: Camelot (1960, musical)
* Luboš Fišer: Lancelot (1961)
* Richard Blackford: Sir Gawain and the Green Knight (1978)
* Harrison Birtwistle: Gawain (1991)
* Concetta Anastasi: La spada nella roccia (2018, 9-12, T. Regio, Parma ; Ziki Paki)
Ginebra, esposa del rei Artur de Bretanya
* Federico Ricci: Griselda (1847, F. M. Piave)
* Augusta Holmès: Lancelot du Lac (1875, inacabada)
* Giulio Cottrau: Griselda (1878)
* Ernest Chausson: Le Roi Arthus (1895, estr. 1903, 30-11; T. Monnaie, Brussel·les; E. Chausson), com a Guenièvre)
* Victorin de Joncières: Lancelot (1900)
* Marcel Rousseau: Le roi Arthur (1903, Ferdinand Beissier)
* Felix Draeseke: Merlin (1905, estr. 1913, 18-4, Hofteather, Gotha ; F. Draeseke)
* Frederick Loewe: Camelot (1960, musical)
* Harrison Birtwistle: Gawain (1991)
Mordred, personatge llegendari, fill d'Artur
* Karl Goldmark: Merlin (1886)
* Ernest Chausson: Le Roi Arthus (1895, estr. 1903, 30-11; T. Monnaie, Brussel·les; E. Chausson)
* Isaac Albéniz: Merlin (1902, estr. 1950, 18-12, T. Tívoli, Barcelona, versió abreviada; 1998, 20-6, Auditorio Nacional, Madrid, versió concertant; 2003, 28-5, T. Real, Madrid; Francis Burdett Money Coutts)
* Willem Pijper: Merlijn (1952, S. Vestdijk)
Rei Marc de Cornualla (s. VI)
* Richard Wagner: Tristan und Isolde (1865, 10-6, Hoftheater, Múnic; R. Wagner)
* Charles Tournemire: La légende de Tristan (1925-1926; estrena: 2020, 7-5, Theater Ulm, cancel·lada; Albert Pauphilet)
* Frank Martin: Le vin herbé (1940, oratori profà)
* Gillian Karawe Whitehead: Tristan and Iseult (1978, Malcolm Crowthers, Michael Hill)
Tristany, nebot seu, cavaller llegendari
* Federico Ricci: Griselda (1847, F. M. Piave)
* Richard Wagner: Tristan und Isolde (1865, 10-6, Hoftheater, Múnic; R. Wagner)
* Giulio Cottrau: Griselda (1878, com a Tristano il Saggio)
* Conrado del Campo: La tragedia del beso (1915, Carlos Fernández Shaw) (una de les veus interiors)
* Charles Tournemire: La légende de Tristan (1925-1926, Albert Pauphilet)
* Frank Martin: Le vin herbé (1940, oratori profà)
* Gillian Karawe Whitehead: Tristan and Iseult (1978, Malcolm Crowthers, Michael Hill)
* Armin Schibler: La folie de Tristan (1980, Maria de França, Joseph Bédier, A. Schibler), misteri musical
* Claude Vivier: Kopernikus, rituel de mort (1908, 8-5, Monument-national, Montreal, Canadà ; C. Vivier)
* Francesco Pennisi: Tristan (1995), com a Apparizione di Tristano
Dimpna d'Irlanda, princesa màrtir i santa
* Francesco Provenzale: La vittoria fugitiva col trionfo del martirio di S. Timpna (1672, Giuseppe Castaldo)
Suibhne mac Colmáin, rei llegendari del Dál nAraidi Sant Ronan Finn, monjo irlandès
* Noah Mosley: Mad King Suibhne' (2017, 11-3, Bentley, Bentley, Regne Unit; Ivo Mosley)

### Escandinàvia

Alf i Alfhild, llegendaris prínceps dànics
* Carlo Pallavicino: L'amazzona corsara, ovvero L'Alvilda, regina de Goti (1686)
* Antonio Vivaldi: Alvida regina de' Goti RV 696 (1731, primavera, Spork T., Praga; G. C. Corradi), pastitx amb àries de diversos autors; partitura perduda.
Horvendill, llegendari senyor dels juts Gerutha, filla del rei llegendari Hrœrekr Ringslinger de Dinarmarca Amleth, son fill
* Francesco Gasparini: Ambleto (1705, 26-12, T. San Cassiano, Venècia ; A. Zeno, P. Pariati)
* Domenico Scarlatti: Ambleto (1715, A. Zeno, P. Pariati)
* Giuseppe Vignati, Carlo Balliani i G. Cozzi: Ambleto (1719, A. Zeno, P. Pariati)
* Giuseppe Carcani: Ambleto (1742, carnestoltes, T. Sant'Angelo, Venècia ; A. Zeno, P. Pariati)
* Luigi Caruso: Amleto (1790, F. Dorsene Aborigeno da Ducis)
* Gaetano Andreozzi: Amleto (1792, Giuseppe Maria Foppa)
* Ignaz Schuster: Hamlet, Prinz vom Tandelmarkt (1807, paròdia)
* Saverio Mercadante: Amleto (1822, 26-2, T. alla Scala, Milà; F. Romani)
* Antonio Buzzolla: Amleto (1848, Giovanni Peruzzini)
* Alexandre Stadtfeld: Hamlet (1857)
* Luigi Moroni: Amleto (1860)
* Franco Faccio: Amleto (1865, 30-5, T. Carlo Felice, Gènova ; revisió: 1871, 12-2, T. alla Scala, Milà ; Arrigo Boito)
* Ambroise Thomas: Hamlet (1868, Michel Carré i Jules Barbier); respectivament, com a Hamlet, Gertrude i Hamlet.
* Arthur Sullivan: Rosencrantz and Guildenstern (musical, 1874, L. Sullivan)
* Jean-Louis-Aristide Hignard: Hamlet (1888)
* Edward Keurvels: Hamlet (1891)
* Alfredo Grandi: Amleto (comèdia musical, 1898)
* Mario Zafred: Amleto (1961, Lilyan i M. Zafred)
* Alek'si Mačavariani: Hamlet (1967, Guram Meliva)
* Sandor Szokolay: Hamlet (1968)
* Humphrey Searle: Hamlet (1968, H. Searle)
* Pascal Bentoiu: Hamlet (1974, P. Bentoiu)
* Hermann Reutter: Hamlet (1980, H. Reutter)
* Wolfgang Rihm: Die Hamletmaschine (1987, Musiktheater in 5 Teilen, Heiner Müller)
* Sergej Michajlovič Slonimskij: Gamlet (1993, Jakov Gordin)
* Vladimir A. Kobekin: Gamlet Datsij, ili Rosskijskaia komedia (2008, 14-11, Moskovskij muzikalinij teatr imeni K. S. Stanislavskogo i Vl. I. Nemirovitxa-Dantxenko, Moscou (Rússia); V. Kobekin)
* Christian Jost: Hamlet: 12 musikdramatische Tableaux (2009, 21-6, Komische Oper Berlin, Berlín (Alemanya); C. Jost)
* Nancy Van de Vate: Hamlet (2009; estr. 2015, 18-4, Opera Theatre, Oxford (Mississippi, EUA); N. Van de Vate)
* Pierre Thilloy: Le jour des meurtres dans l'histoire d'Hamlet (2011, 23-3, Opéra-théâtre de Metz Métropole, Metz (França); a partir de Bernard-Marie Koltès)
* Anno Schreier: Hamlet (2016, Thomas Jonigk)
Hugi Guðmundsson: Hamlet in absentia (2017, 21-3, Den Fynske opera, Odense; H. Guðmundsson)
* Brett Dean: Hamlet (2017, 11-6, Glyndebourne ; Matthew Jocelyn)

### Imperi Romà d'Orient i regnes orientals

Emperador Lleó I el Traci
* Giovanni Porta: Teodorico (1720, D. A. Salvi di Lucignani)
* Giovanni Battista Lampugnani: Antigono (1736)
Zenó, emperador romà d'Orient
* Bernardo Sabadino: Zenone il tiranno (1687, Lotto Lotti)
* Franz Schnizer: Ambitio infelix, sive Zeno orientis imperator tragoedia (1776)
Simeó Estilita el Vell, eremita i sant
* Gian Carlo Menotti: The egg (1976)
Justí, emperador romà d'Orient Emperador Anastasi I Dicor Ariadna, esposa de l'emperador Zenó Vitalià, militar romà d'Orient
* Giovanni Legrenzi: Giustino (1683, Nicolò Beregan)
* Luigi Mancia: Giustino (1695)
* Johann Christian Schiefferdecker: Justinus (1700)
* Domenico Scarlatti: Il Giustino (1703, Convò)
* Antonio Vivaldi: Il Giustino RV 717 (1724, carnestoltes, T. Capranica, Roma; Nicolò Beregan, Pietro Pariati)
* Georg Friedrich Haendel: Giustino (1737, 16-2, Covent Garden Theatre, Londres; Nicolò Beregan i Pietro Pariati)
Justinià I, emperador romà d'Orient
* Pellegrino Tomeoni: Il Narsete, generale di Giustiniano imperatore (1770, llibretista desconegut)
* François-André Danican Philidor i Henri-Montan Berton: Bélisaire (1796, 3-10, Opéra-comique, Salle Favart, París; Auguste-Louis Bertin d'Antilly, a partir de Jean-François Marmontel)
* Gaetano Donizetti: Belisario (1836, 4-2, T. La Fenice, Venècia; Salvatore Cammarano)
* Xavier Leroux: Théodora (1907)
Emperadriu Teodora, esposa de Justinià
* Xavier Leroux: Théodora (1907)
Belisari, general romà d'Orient Antonina, esposa seva
* Francesco Antonio Pistocchi: I rivali generosi (1710, A. Zeno)
* Giacomo Facco: I rivali generosi (1712)
* Giuseppe Vignati: I rivali generosi (1726, Apostolo Zeno)
* Marianus Königsperger: Bellisarius, die von dem Neyd verfinsterte Welt-Ehr (1736)
* François-André Danican Philidor i Henri-Montan Berton: Bélisaire (1796, 3-10, Opéra-comique, Salle Favart, París; Auguste-Louis Bertin d'Antilly, a partir de Jean-François Marmontel)
* Gaetano Donizetti: Belisario (1836, 4-2, T. La Fenice, Venècia; Salvatore Cammarano)
Belisari, general romà d'Orient
* Giovanni Legrenzi: Totila (1677)
* Xavier Leroux: Théodora (1907)
Narsés, general romà d'Orient
* Pellegrino Tomeoni: Il Narsete, generale di Giustiniano imperatore (1770, llibretista desconegut)
Flavi Longí, prefecte, exarca de Ravenna
* Francesc Porcell i Guàrdia: Rosamunda in Ravenna (1844, La Corunya)
* Joan Carreras i Dagàs: Rosamunda in Ravenna (1848, Girona)
Justí II, emperador romà d'Orient Sofia, emperadriu
* Carlo Francesco Pollarolo: Alboino in Italia (1691, Giulio Cesare Corradi) (Sofia hi apareix com a Sestilia)
Zenó, emperador romà d'Orient
* Tomaso Albinoni: Zenone, imperator d'Oriente
Tiberi II, emperador romà d'Orient
* Domenico Gabrielli: Il Mauritio (1687)
* Francesco Gasparini: Tiberio imperatori di Oriente (1702, G. D. Pallavicini)
* Alessandro Scarlatti: Tiberio imperatori di Oriente (1702, G. D. Pallavicini)
* Antonio Orefice: Il Maurizio (1708)
Flavi Tiberi Maurici, emperador
* Pietro Andrea Ziani: L'Heraclio (1671, N. Beregan)
* Domenico Gabrielli: Il Mauritio (1687)
* Francesco Gasparini: Tiberio imperatori di Oriente (1702, G. D. Pallavicini)
* Alessandro Scarlatti: Tiberio imperatori di Oriente (1702, G. D. Pallavicini)
* Antonio Orefice: Il Maurizio (1708)
* Reinhard Keiser: Die wiederhergestelte Ruh, oder Die gecrönte Tapferkeit des Heraclius (1712)
Flavi Focas, emperador romà d'Orient
* Pietro Andrea Ziani: L'Heraclio (1671, N. Beregan)
* Nicolaus Adam Strungk: Phocas (1696, Christian Ludwig Boxberg)
* Francesco Gasparini i Antonio Pollarolo: L'Eraclio (1712, Bernadoni)
* Reinhard Keiser: Die wiederhergestelte Ruh, oder Die gecrönte Tapferkeit des Heraclius (1712)
* Antonio Maria Bononcini: I veri amici (1715)
Heracli, emperador
* Pietro Andrea Ziani: L'Heraclio (1671, N. Beregan)
* Nicolaus Adam Strungk: Phocas (1696, Christian Ludwig Boxberg)
* Francesco Gasparini i Carlo Francesco Pollarolo: L'Eraclio (1712, P. A. Bernardoni)
* Reinhard Keiser: Die wiederhergestelte Ruh, oder Die gecrönte Tapferkeit des Heraclius (1712)
Irene d'Atenes, emperadriu consort, esposa de Lleó IV el Khàzar
* Antonio Gianettini: Irene e Costantino (1681)
* Antonio Lotti: Irene augusta (1713)
Constantí VI, emperador
* Georg Muffat: Maria Armena (1679)
* Antonio Gianettini: Irene e Costantino (1681)
* Antonio Lotti: Irene augusta (1713)
Maria d'Àmnia, emperadriu consort, esposa de Constantí VI
* Georg Muffat: Maria Armena (1679)

### Pèrsia

Cosroes I, rei de Pèrsia
* Domenico Gabrielli: Il Mauritio (1687, com a Cosdroe)
* Antonio Orefice: Il Maurizio (1708)
Ormazd IV, rei de Pèrsia
* Antonio Caldara: Ormisda re di Persia (1721, 4-11, Hoftheater, Viena; Apostolo Zeno)
* Giuseppe Maria Orlandini: Ormisda (1722)
* Antonio Pollarolo: Cosröe (1723, A. Zeno)
* Bartolomeo Cordans: Ormisda (1728)
Cosroes II, emperador sassànida
* Antonio Caldara: Ormisda, re di Persia (1721, 4-11, Hoftheater, Viena; Apostolo Zeno)
* Giuseppe Maria Orlandini: Ormisda (1722)
* Antonio Pollarolo: Cosröe (1723, A. Zeno)
* Bartolomeo Cordans: Ormisda (1728)
* Friedrich Ernst Fesca: Cantemire (1820, 27-4, Karlsruhe)
* Antonio Bazzini: Turanda (1867, 13-1, T. alla Scala, Milà; Antonio Gazzoletti)
Cosroes II, emperador sassànida Kavadh II emperador, son fill
* Leonardo Vinci: Siroe re di Persia (1726, Carnestoltes, T. Grimani, Venècia ; Pietro Metastasio)
* Nicola Porpora: Siroe, re di Persia (1727, 2, T. delle Dame, Roma; P. Metastasio)
* Giovanni Porta: Siroe, re di Persia (1727, P. Metastasio)
* Domenico Sarro: Siroe, re di Persia (1727, P. Metastasio)
* Antonio Vivaldi: Siroe, re di Persia RV 735 (1727, 4, T. Publico, Reggio Emilia; P. Metastasio), partitura perduda.
* Georg Friedrich Haendel: Siroe, rè di Persia (1728, 17-2, King's Theatre, Londres; Nicola Francesco Haym i Pietro Metastasio)
* Andrea Stefano Fiorè: Siroe (1729)
* Giovanni Battista Pescetti i Baldassare Galuppi: Siroe, rè di Persia (1731; P. Metastasio)
* Antonio Bioni: Siroe, re di Persia (1732)
* Johann Adolf Hasse: Siroe (1733, 2-5, Bolonya; P. Metastasio)
* Gaetano Latilla: Siroe (1733)
* Antonio Pampani: Siroe (1738)
* Antonio Vivaldi: Siroe, re di Persia RV 735, segona versió (1738, T. Bonaccosi, Ferrara; Agostino Mosca), partitura perduda.
* Davide Pérez: Siroe, re di Persia (1740; segona versió: 1752)
* Giuseppe Scarlatti: Siroe (1742, P. Metastasio)
* Gennaro Manna: Siroe, re di Persia (1743)
* Paolo Scalabrini: Siroe, re di Persia (1743, estiu, T. im Ball-Hauss, Linz; P. Metastasio)
* Antonio Maria Mazzoni: Siroe, re di Persia (1746)
* Georg Christoph Wagenseil: Siroe, re di Persia (1748, P. Metastasio)
* Gioacchino Cocchi: Siroe, re di Persia (1750)
* Nicola Conforto: Il Siroe (1752)
* Francesco Antonio Uttini: Siroe (1752, P. Metastasio)
* Baldassare Galuppi: Siroe (1754, 10-2, T. Argentina, Roma; P. Metastasio)
* Giovanni Battista Lampugnani: Siroe, re di Persia (1755)
* Pasquale Errichelli: Siroé, Ré di Persia (1758)
* Niccolò Piccinni: Siroe, re di Persia (1759, P. Metastasio)
* Hermann Friedrich Raupach: Siroė (1760, Pietro Metastasio)
* Johann Adolf Hasse: Siroe (1763, Hofoper, Dresden; P. Metastasio)
* Antonio Boroni: Siroe, re di Persia (1764)
* Pietro Alessandro Guglielmi: Siroe, re di Persia (1764)
* Antonio Tozzi: Siroe (1767, P. Metastasio)
* Tommaso Traetta: Siroe (1767, P. Metastasio)
* Giuseppe Sarti Siroe (1779, 26-12, T. Regio, Torí; P. Metastasio)
Cosroes IV, emperador sassànida
* Antonio Bazzini: Turanda (1867, 13-1, T. alla Scala, Milà; A. Gazzoletti)

### Aràbia

* Peter von Winter: Maometto (1817, 28-1, La Scala, Milà; Felice Romani)

## Alta Edat Mitjana: s. VIII-X
### Imperis carolingi i otònida

Teodoric IV, rei dels francs
* Carlo Francesco Pallarolo: Alfonso primo (1694, M. Noris)
Widukind de Saxònia, cabdill saxó
* Vincenzo Manfredini: Carlo Magno (1763)
* Józef Elsner: Karol Wielki i Witykind (1807, 5-12, Varsòvia; Tekla Teresa Łubieńska)
* Giuseppe Nicolini: Carlo Magno (1813)
* Eugenio Torriani: Carlo Magno (1852, Anibale Cressoni)
* Adolf von Doss: Witikind ou La conversion des Saxons (1880)
Wicbert, fill de Widukind
* Giovanni Pacini: La sacerdotessa d'Irminsul (1820, 11-5, T. Grande, Trieste; Felice Romani), com a "Clodomiro, figlio di Vitikindo"
Duc Gosbert de Francònia Sant Quilià de Würzburg
* Georg Joachim Joseph Hahn: Gosbertus primus christianus Franconiae dux (1757)
Bonifaci de Fulda, bisbe i evangelitzador
* Virgilio Mazzocchi: San Bonifatio (1638)
Pipí I el Breu, rei dels francs Berta de Laon, esposa seva
* François-André Danican Philidor, H. Botson, François-Joseph Gossec i Ignaz Vitzthumb: Berthe (1775, 18-1, T. La Monnaie, Brussel·les; Roger-Timothée Régnard de Pleinchesne), "opéra-comique"
* Prosper Didier Deshayes: Berthe et Pépin (1787, 3-11, Salle Favart, Opéra-comique, París; Roger-Timothée Régnard de Pleinchesne), "drame melé d'ariettes"
* Victorin de Joncières: La reine Berthe (1878)
Berta de Laon, esposa de Pipí el Breu
* Émile Mathieu: L'enfance de Roland (1895)
Carlemany, emperador dels francs
* Carlo Pallavicino: Carlo re d'Italia (1682)
* Domenico Gabrielli: Carlo il Grande (1688)
* Johann Georg Conradi: Der tapffere Kayser Carolus Magnus und dessen Erste Gemahlin Hermingardi (1692)
* Reinhard Keiser: Desiderius, König der Longobarde (1709, 26-7, Schaus Platz, Hamburg; Barthold Feind)
* Agostino Steffani: Tassilone (1709, S. B. Pallavicino)
* Giovanni Battista Costanzi: Carlo Magno (1728)
* Georg Philipp Telemann: Die Last-tragende Liebe, oder Emma und Eginhard (1728, Christoph Gottlieb Wendt)
* Vincenzo Manfredini: Carlo Magno (1763)
* Johann Adolf Hasse: Il Ruggiero, o vero L'eroica gratitudine (1771, 16-10, Milà; Pietro Metastasio)
* Józef Elsner: Karol Wielki i Witykind (1807, 5-12, Varsòvia; Tekla Teresa Łubieńska)
* Franz Schubert: Fierrabras (1823; estrena: 1897, 9-2, Hoftheater, Karlsruhe; Josef Kupelwieser)
* Giuseppe Nicolini: Carlo Magno (1813)
* Alessandro Gandini: Ruggiero, ossia L'eroica gratitudine (1820, 4-11, T. di Corte, Mòdena; Pietro Metastasio)
* Carl Maria von Weber: Oberon (1826, 12-4, Covent Garden T., Londres; James Robinson Planché)
* Eugenio Torriani: Carlo Magno (1852, Anibale Cressoni)
* Antonio Buzzi: Ermengarda (1855)
* Joaquim Casimiro Júnior: A coroa de Carlos Magno(1859)
* Viktor E. Nessler: Irmingard (1876)
* Willem de Haan: Die Kaiserstochter (1885)
* Melesio Morales: Carlo Magno (ca. 1890, no estrenada)
* Émile Mathieu: L'enfance de Roland (1895)
* Henri Rabaud: La fille de Roland (1904, Paul Ferrier)
* Bernard Rogers: The marriage of Aude (1931, Charles Rodda)
* Paul Dessau: Lanzelot (1969)
* François Pantillon: Die Richterin (1991), com a Die Kaiser
Einhard, escriptor de la cort carolíngia
* Georg Philipp Telemann: Die Last-tragende Liebe, oder Emma und Eginhard (1728, Christoph Gottlieb Wendt)
* Franz Schubert: Fierrabras (1823; estrena: 1897, 9-2, Hoftheater, Karlsruhe; Josef Kupelwieser)
* Willem de Haan: Die Kaiserstochter (1885)
Rotllà, comandant i cavaller franc
* Jean-Baptiste Lully: Roland (1685, Philippe Quinault)
* Agostino Steffani: Orlando generoso (1691, Bartolomeo Ortensio Mauro)
* Domenico Scarlatti: L'Orlando, ovvero La gelosa pazzia (1711, Carlo Sigismondo Capece)
* Giovanni Alberto Ristori: Orlando furioso (1713, Grazio Braccioli)
* Antonio Vivaldi: Orlando finto pazzo RV 727 (1714, 11, T. Sant'Angelo, Venècia; Grazio Braccioli)
* Nicola Porpora: L'Angelica (1720, 28-8, Palazzo del Principe di Torella, Nàpols; P. Metastasio), "serenata per musica da cantarsi"
* Antonio Bioni: Orlando furioso (1724, Grazio Braccioli)
* Antonio Vivaldi: Orlando furioso RV 728 (1727, tardor, T. Sant'Angelo, Venècia; Grazio Braccioli)
* Georg Friedrich Haendel: Orlando (1733, 27-1, King's Theatre, Londres; anònim, a partir de Carlo Sigismondo Capeces)
* Gaetano Latilla: Angelica ed Orlando (1735, F. A. Tullio)
* Paolo Scalabrini: Angelica e Medoro (1746, 25-4, Theater am Gänsemarkt, Hamburg; P. Metastasio)
* Niccolò Piccinni: Il nuovo Orlando (1764)
* Pietro Alessandro Guglielmi: Le pazzie di Orlando (1771, C.F. Badini)
* João de Sousa Carvalho: L'Angelica (1778, Palácio de Queluz o de Ajuda, Lisboa ; P. Metastasio), "serenata per musica da cantarsi"
* Pasquale Anfossi: Orlando paladino (1778, llibretista desconegut)
* Niccolò Piccinni: Roland (1778, Jean-François Marmontel)
* António Leal Moreira: Bireno ed Olimpia (1782, 21-8, Palácio de Queluz, Portugal; Gaetano Martinelli), serenata
* Franz Joseph Haydn: Orlando Paladino (1782, 6-12, Eszterháza; Nunziato Porta)
* Giuseppe Niccolini: Angelica e Medoro, ossia L'Orlando (1810, Gaetano Sertor)
* Franz Schubert: Fierrabras (1823; estrena: 1897, 9-2, Hoftheater, Karlsruhe; Josef Kupelwieser)
* Auguste Mermet: Roland à Roncevaux (1864)
* Émile Mathieu: L'enfance de Roland (1895)
* Henri Rabaud: La fille de Roland (1904, Paul Ferrier)
Hug de Bordeus, fill del comte Seguí II, base del llegendari Huon de Bordeus
* Pavel Vranický: Oberon, König der Elfen (1789, 7-11, Theater auf der Wieden, Viena; Friederike S. Seyler, revisat per Karl Ludwig Giesecke), com a Huon
* Carl Maria von Weber: Oberon (1826, 12-4, Covent Garden T., Londres; James Robinson Planché), com a Huon de Bordeaux
Duc Tassiló III dels bavarii
* Agostino Steffani: Tassilone (1709, S. B. Pallavicino)
Lluís I el Pietós, emperador franc
* Giovanni Legrenzi: L'anarchia dell'imperio (1684)
* Giuseppe Fabbrini: Il Lodovico Pio (1687)
* Georg Caspar Schürmann: Ludovicus Pius (1726, Christian Ernst Simonetti)
* Giovanni Battista Costanzi: Carlo Magno (1728)
Emperador Lotari I Rei Pipí I d'Aquitània
* Giovanni Legrenzi: L'anarchia dell'imperio (1684)
* Georg Caspar Schürmann: Ludovicus Pius (1726, Christian Ernst Simonetti)
Judit de Baviera, emperadriu consort de Lluís el Pietós
* Georg Caspar Schürmann: Ludovicus Pius (1726, Christian Ernst Simonetti)
Judit de Baviera, emperadriu consort de Lluís el Pietós Emperador Lotari I Emperador Carles II el Calb Duc Bernat de Septimània
* Giuseppe Fabbrini: Il Lodovico Pio (1687)
* Benedetto Vinaccesi: L'innocenza giustificata (1699, Francesco Silvani)
* Giuseppe Maria Orlandini: L'innocenza difesa (1712), :estrenada com a Carlo re d'Alemagna (1713)
* Giuseppe Maria Orlandini: La Giuditta di Baviera (1713)
* Alessandro Scarlatti: Carlo, re d'Alemagna (1716, Francesco Silvani, Giuseppe Papis)
* Andrea Stefano Fiorè: L'innocenza difesa (1722)
* Giuseppe Maria Orlandini: L'innocenza giustificata (1731)
* Niccolò Porpora: Carlo il Calvo (1738, primavera, T. delle Dame, Roma; anònim, a partir de Carlo, re d'Alemagna de Francesco Silvani)
Emperador Lluís II d'Itàlia Engelberta d'Alsàcia, esposa seva
* Francesco Gasparini, Tommaso Albinoni: Engelberta (1708, A. Zeno, P. Pariati)
* Andrea Stefano Fiorè: Engelberta (1708)
* Francesco Mancini, Antonio Orefice: L'Engelberta, o sia La forza dell'innocenza (1709)
* Carlo Francesco Pallarolo: Engelberta o sia La forza dell'innocenza (1711, A. Zeno, P. Pariati)
* Giuseppe Paganelli: Engelberta (1743)
Rei Bosó de Provença
* Andrea Stefano Fiorè: Engelberta (1708)
* Francesco Gasparini, Tommaso Albinoni: Engelberta (1708, A. Zeno, P. Pariati)
* Francesco Mancini, Antonio Orefice: L'Engelberta o sia La forza dell'innocenza (1709)
* Carlo Francesco Pallarolo: Engelberta o sia La forza dell'innocenza (1711, A. Zeno, P. Pariati)
* Giuseppe Paganelli: Engelberta (1743)
Rei Odó I, rei de la França Occidental
* Saverio Mercadante: I normanni a Parigi (1832, 7-2, T. Regio, Torí; Felice Romani)
Rei Lluís V de França Emma d'Itàlia, sa mare, esposa de Lotari I de França Rei Hug I de França Adelaida d'Anjou o Blanca, esposa de Lluís V Folc II el Bo, comte d'Anjou
* Gaetano Donizetti: Ugo, conte di Parigi (1832, 13-3, T. alla Scala, Milà; Felice Romani)
* Alberto Mazzucato: Luigi V re di Francia (1854)
Raül I de França, rei dels francs occidentals
* Francesco Gasparini, Giovanni Maria Cappelli: L'amore politico e generoso della regina Ermengarda (1713, anònim) (com a Ridolfo)
Enric I d'Alemanya, l'Ocellaire, duc de Saxònia i rei d'Alemanya
* Georg Caspar Schürmann: Heinrich der Vogler (1718, Johann Ulrich König)
* Richard Wagner: Lohengrin (1850, 28-8, Großherzogliches Hoftheater, Weimar ; R. Wagner)
Thankmar, fill i hereu seu
* Franz Volkert: Dankmar von Sachsen (1811, Joachim Perinet)
Emperador Otó I del Sacre Imperi Romano-Germànic
* Antonio Sartorio: Adelaide (1672, Pietro Dolfin)
* Antonio Draghi: Baldracca (1679)
* Marc' Antoni Ziani: La moglie nemica (1694, Francesco Silvani)
* Pietro Torri: Adelaide (1722, 18-10, Hoftheater, Munic ; Antonio Salvi)
* Nicola Porpora: Adelaide (1723, carnestoltes, T. Alibert, Roma; Antonio Salvi)
* Georg Philipp Telemann: Adelheid, oder Die ungezwungene Liebe (1725, Hoftheater, Bayreuth ; Johann Philipp Praetorius?)
* Luigi Tavelli i Francesco Silvani: Amore e sdegno (1726, carnevale, T. San Cassiano, Venècia ; Michelangelo Boccardi)
* Georg Friedrich Haendel: Lotario (1729, 2-12, Haymarket, Londres; Antonio Salvi), com a Lotario
* Giuseppe Maria Orlandini: Adelaide (1729)
* Antonio Vivaldi: L'Adelaide (1735, carnestoltes, T. Filarmonico, Verona; Antonio Salvi), partitura perduda
* Gioacchino Cocchi: Adelaide (1743)
* Paolo Scalabrini i Filippo Finazzi: Adelaide (1744, 23-7, Theater am Gänsemarkt, Hamburg; Antonio Salvi)
* Johann Simon Mayr: Adelasia ed Aleramo (1806, 26-12, T. alla Scala, Milà; Luigi Romanelli)
* Ferdinand Kauer: Adelheid, Königin von Italien (1811)
* Gioacchino Rossini: Adelaide di Borgogna, ossia Ottone, re d'Italia (1817, 27-12, T. Argentina, Roma; G. Schmidt)
* Pietro Generali: Adelaide di Borgogna (1819)
* Ignaz Ritter von Seyfried: Adelheid von Italien (1823, 3-3, Burgtheater, Viena; August von Kotzebue)
* Alessandro Gandini: Adelaide di Borgogna al castello di Canossa (1841, 2-10, T. comunale, Mòdena; Carlo Malmusi)
* Siegfried Wagner: Bruder Lustig (1905, S. Wagner)
Edita de Wessex, primera esposa d'Otó I
* Antonio Draghi: Baldracca (1679)
* Johann Simon Mayr: Adelasia ed Aleramo (1806, 26-12, T. alla Scala, Milà; Luigi Romanelli)
Santa Adelaida de Borgonya, emperadriu, segona esposa d'Otó I
* Antonio Sartorio: L'Adelaide (1672, Pietro Dolfin)
* Pietro Torri: Adelaide (1722, 18-10, Hoftheater, Munic ; Antonio Salvi)
* Nicola Porpora: Adelaide (1723, carnestoltes, T. Alibert, Roma; Antonio Salvi)
* Georg Philipp Telemann: Adelheid, oder Die ungezwungene Liebe (1725, Hoftheater, Bayreuth ; Johann Philipp Praetorius?), singspiel
* Georg Friedrich Haendel: Lotario (1729, 2-12, King's Theatre, Londres; Antonio Salvi)
* Giuseppe Maria Orlandini: Adelaide (1729)
* Antonio Vivaldi: L'Adelaide (1735, carnestoltes, T. Filarmonico, Verona; Antonio Salvi), partitura perduda
* Gioacchino Cocchi: Adelaide (1743)
* Paolo Scalabrini i Filippo Finazzi: Adelaide (1744, 23-7, Theater am Gänsemarkt, Hamburg; Antonio Salvi)
* Ferdinand Kauer: Adelheid, Königin von Italien (1811)
* Gioacchino Rossini: Adelaide di Borgogna, ossia Ottone, re d'Italia (1817, 27-12, T. Argentina, Roma; G. Schmidt)
* Pietro Generali: Adelaide di Borgogna (1819)
* Ignaz Ritter von Seyfried: Adelheide von Italien (1823, 3-3, Burgtheater, Viena; August von Kotzebue)
* Alessandro Gandini: Adelaide di Borgogna al castello di Canossa (1841, 2-10, T. comunale, Mòdena; Carlo Malmusi)
Emperador Otó II del Sacre Imperi Romano-Germànic
* Antonio Lotti: Foca superbo (1716)
* Antonio Lotti: Teofane (1719; Stefano Pallavicini)
* Georg Friedrich Haendel: Ottone, re di Germania (1723, 12-1, King's Theatre, Londres; Nicola Francesco Haym)
Hedwiga de Baviera, esposa del duc Burcard III de Suàbia Ekkehard II de Sankt Gallen, benedictí a Reichenau
* Johann Joseph Abert: Ekkehard (1878, J. V. von Scheffels)
Duc Enric II de Baviera Emperador Otó III del Sacre Imperi Romano-Germànic
* Carlo Francesco Pallarolo: Ottone (1694, G. Frigimelica Roberti)

### Regnes itàlics

Pipí d'Itàlia, rei d'Itàlia
* Thomas Arne: King Pepin's campaign (1745)
Ermengarda de Tuscia, marquesa, esposa d'Adalbert I d'Ivrea Autbert d'Asti, regent
* Francesco Gasparini, Giovanni Maria Cappelli: L'amore politico e generoso della regina Ermengarda (1713, anònim)
Eufemi de Messina, militar sicilià, proclamat emperador
* Michele Carafa: Eufemio di Messina (1822, 26-12, T. Argentina, Roma; Felice Romani)
* Francesco Morlacchi: I saraceni in Sicilia, ovvero Eufemio di Messina (1828, 28-2, T. La Fenice, Venècia; Felice Romani), revisada en 1832 com a Il rinegato
* Giuseppe Persiani: Eufemio di Messina, ovvero La distruzione di Catania (1829, 20-9, T. dal Giglio, Lucca; F. Romani)
* Francesco Morlacchi: Il rinegato (1832, 3, Hoftheater, Dresden; Felice Romani), revisió d'I saraceni in Sicilia (1828)
* Ramon Carnicer i Batlle: Eufemio di Messina, ossia I sarraceni in Sicilia (1832, 14-12, T. del Príncipe, Madrid ; Felice Romani)
* Carolina Uccelli: Eufemio di Messina (1833, Milà)
* Giovanni Pacini: Irene, ossia L'assedio di Messina (1833, 30-11, T. San Carlo, Nàpols; Gaetano Rossi),
Rei Berenguer II d'Itàlia Adalbert II d'Ivrea, rei d'Itàlia
* Antonio Sartorio: Adelaide (1672, Pietro Dolfin)
* Francesco Gasparini, Giovanni Maria Cappelli: L'amore politico e generoso della regina Ermengarda (1713, anònim)
* Pietro Torri: Adelaide (1722, 18-10, Hoftheater, Munic ; Antonio Salvi)
* Nicola Porpora: Adelaide (1723, carnestoltes, T. Alibert, Roma; Antonio Salvi)
* Georg Philipp Telemann: Adelheid, oder Die ungezwungene Liebe (1725, Hoftheater, Bayreuth ; Johann Philipp Praetorius?)
* Georg Friedrich Haendel: Lotario (1729, 2-12, King's Theatre, Londres; Antonio Salvi)
* Giuseppe Maria Orlandini: Adelaide (1729)
* Antonio Vivaldi: L'Adelaide (1735, carnestoltes, T. Filarmonico, Verona; Antonio Salvi), partitura perduda
* Gioacchino Cocchi: Adelaide (1743)
* Paolo Scalabrini i Filippo Finazzi: Adelaide (1744, 23-7, Theater am Gänsemarkt, Hamburg; Antonio Salvi)
* Ferdinand Kauer: Adelheid, Königin von Italien (1811)
* Gioacchino Rossini: Adelaide di Borgogna, ossia Ottone, re d'Italia (1817, 27-12, T. Argentina, Roma; G. Schmidt)
* Pietro Generali: Adelaide di Borgogna (1819)
* Ignaz Ritter von Seyfried: Adelheide von Italien (1823, 3-3, Burgtheater, Viena; August von Kotzebue)
Adalbert II d'Ivrea, rei d'Itàlia
* Georg Friedrich Haendel: Ottone, re di Germania (1723, 12-1, King's Theatre, Londres; Nicola Francesco Haym)
* Alessandro Gandini: Adelaide di Borgogna al castello di Canossa (1841, 2-10, T. comunale, Mòdena; Carlo Malmusi)
Aleram de Montferrat, marquès Adelasia, esposa seva
* Johann Simon Mayr: Adelasia ed Aleramo (1806, 26-12, T. alla Scala, Milà; Luigi Romanelli)
Pere IV Candià, dux de Venècia
* Giovanni Battista Ferrari: Candiano quarto (1842)

### Península Ibèrica

Rei Alfons I d'Astúries
* Carlo Francesco Pallarolo: Alfonso primo (1694, M. Noris)
Rei Alfons II d'Astúries, el Cast
* Angelo Tarchi: Il conte di Saldagna (1787, Ferdinando Moretti)
* Niccolò Antonio Zingarelli: Il conte di Saldagna (1794)
* Charles Gounod: Le tribut de Zamora (1881, 1-4, Opéra Garnier, París; Adolphe d'Ennery): el llibret el presenta com Le roi i l'acció és a Astúries al s. X, però l'últim rei que va pagar el tribut fou Alfons II
Rei Fruela II d'Astúries Rei Alfons IV de Lleó
* Franz Schubert: Alfonso und Estrella (1822, estr. 1854, 25-6, Hoftheater, Weimar ; Franz von Schober)
Rei Garcia I de Lleó
* Albert Lortzing, Georg Meisinger i Carl Haffner: Rolands Knappen, oder Das ersehnte Glück (1849)
Rei Sanç Garcés I de Pamplona
* Francisco Escudero: Zigor! (1967) (com a Urko)
Bernat de Septimània, comte de Barcelona
* Giuseppe Fabbrini: Il Lodovico Pio (1687)
Comte Isern de Ribagorça Balla, esposa seva
* Enric Morera: Bruniselda (1906, 25-8, T. Prado, Sitges; Artur Masriera) (Balla hi apareix com a Bruniselda)
Guifré el Pilós, comte de Barcelona Frodoí, bisbe de Barcelona
* Tomás Bretón: Garín (1892, 14-5, G. T. del Liceu, Barcelona; Cesare Fereal)
Adelaida de Barcelona, abadessa de Sant Joan de les Abadesses, :identificada erròniament com l'Adalaisa del mite del Comte Arnau
* Enric Morera i Viura: El comte Arnau (1905, 12-10, T. Principal, Barcelona; J. Carner), música incidental per a l'obra de Josep Carner i Puig-Oriol
* Felip Pedrell: El comte Arnau (1904, sense estrenar; Joan Maragall), "festival líric popular en dues parts"
* Isidre Corderas. La fi del comte Arnau (1993, òpera sense estrenar)

#### al-Andalus

Califa Abd-ar-Rahman III de Còrdova Pelagi de Còrdova, jove cristià, màrtir
* Johann Caspar Ferdinand Fischer: Die lobsingende Unschuld, oder Der um den christlichen Glauben unter dem König Abdarameo gemarterte Pelagius (1721, drama escolar)
Muhammad al-Idrisi, cartògraf i viatger andalusí
* Karol Szymanowski: Król Roger (com a Edrisi)

### Regnes britànics

Leir de Britànnia, rei llegendari dels britons
* Henri Litolff: Le roi Lear (1891, inacabada, Jules i Eugène Adenis)
* Antonio Cagnoni: Rè Lear (1893, estr. 2009, Antonio Ghislanzoni)
* Alberto Ghislanzoni: Rè Lear (1937)
* Vito Frazzi: Rè Lear (1939, Giovanni Papini)
* Aribert Reimann: Lear (1978, Claus H. Henneberg)
* Darijan Bozic: Kralj Lear (1986, D. Bozic)
* Sulxan Nasije: Mepe Liri (1988, Giorgi Aleksije)
* Aulis Sallinen: Kuningas Lear (2000, A. Sallinen)
Rei Malcolm I d'Escòcia
* Giovanni Pacini: Malvina di Scozia (1851, 27-12, Teatro San Carlo, Nàpols; Salvadore Cammarano)
Rei Duncan I d'Escòcia
* John Eccles: Macbeth (1694, masque)
* Richard Leveridge: Macbeth (1702)
* John Abraham Fischer: Macbeth (1780)
* André Hippolyte Chélard: Macbeth (1827)
* Giuseppe Verdi: Macbeth (1847)
* Wilhelm Taubert: Macbeth (1857, Friedrich Hartwig Eggers)
* Ernest Bloch: Macbeth (1910)
* Vincenzo Ferroni: Macbeth (1922)
* Bruno Maderna: Macbeth (1962, coreodrama)
* Herman Koppel: Macbeth (1970)
* Antonio Bibalo: Macbeth (1990)
* Iain Hamilton: The tragedy of Macbeth (1994)
* Salvatore Sciarrino: Macbeth (2002, 6-6, Festspiele, Schwetzingen; S. Sciarrino)
* Norbert Zehm: Cadence Macbeth: the rise of Prince Lulach (2010, 6-11, Tiroler Landestheater, Innsbruck (Àustria); Peter Wolf)
Rei Macbeth d'Escòcia Gruoch, esposa seva, reina consort
* John Eccles: Macbeth (1694, masque)
* Richard Leveridge: Macbeth (1702)
* John Abraham Fischer: Macbeth (1780)
* André Hippolyte Chélard: Macbeth (1827)
* Giuseppe Verdi: Macbeth (1847)
* Wilhelm Taubert: Macbeth (1857, Friedrich Hartwig Eggers)
* Ernest Bloch: Macbeth (1910)
* Vincenzo Ferroni: Macbeth (1922)
* Bruno Maderna: Macbeth (1962, coreodrama)
* Herman Koppel: Macbeth (1970)
* Josep Soler i Sardà: Macbeth (1989)
* Antonio Bibalo: Macbeth (1990)
* Iain Hamilton: The tragedy of Macbeth (1994)
* Jan Sandström: Macbeth (1996, K. G. Johansson)
* Salvatore Sciarrino: Macbeth (2002, 6-6, Festspiele, Schwetzingen; S. Sciarrino)
* Norbert Zehm: Cadence Macbeth: the rise of Prince Lulach (2010, 6-11, Tiroler Landestheater, Innsbruck (Àustria); Peter Wolf)
Lulach, rei d'Escòcia
* Norbert Zehm: Cadence Macbeth: the rise of Prince Lulach (2010, 6-11, Tiroler Landestheater, Innsbruck (Àustria); Peter Wolf)
Cædmon, monjo poeta
* Peggy Glanville-Hicks: Caedmon (1933)
Teilo de Llandaff, bisbe i sant gal·lès
* William James Mathias: St. Teilo (1963, cantata-masque)
Rei Egbert de Wessex
* Leblanc: Ecbert premier roi d'Angleterre, ou La fin de l'heptarchie (1802, melodrama)
Ecgbert de York, arquebisbe
* Józef Deszczyński: Ekbert, czyli Połączenie się Anglików w jedno królestwo (1810, Ecgbert, o la unió dels anglesos en un poble)
Stigand, arquebisbe de Canterbury
* Frederic Hymen Cowen: Harold or the Norman Conquest
Alfred el Gran, rei anglo-saxó
* Thomas Arne: Alfred (1740 1-8, Drury Lane Theatre, Londres; James Thomson i David Mallett)
* Joseph Kemp: The siege of Isca, or The battles in the West (1810)
* Johann Simon Mayr: Alfredo il Grande, re degli Anglo Sassoni (1819, 26-12, T. della Società, Bèrgam; Bartolomeo Merelli sobre Gaetano Rossi)
* Gaetano Donizetti: Alfredo il grande (1823, 2-7, T. S. Carlo, Nàpols ; Andrea Leone Tottola)
* Johann Philipp Samuel Schmidt: Alfred der Große, König von England (1830, Theodor Körner)
* Friedrich von Flotow: Alfred der Große (1835, T. Körner)
* Joachim Raff: König Alfred (1851, 9-3, Hofteather Weimar; Gotthold Logau)
* Antonín Dvořák: Alfred (1870)
* Nicholas Comyn Gatty: King Alfred and the cakes (1928)
Ealhswith de Mèrcia, esposa d'Alfred el Gran
* Joseph Kemp: The siege of Isca, or The battles in the West (1810)
* Johann Philipp Samuel Schmidt: Alfred der Große, König von England (1830, Theodor Körner)
Guthrum el Vell, rei viking de Danelaw
* Joachim Raff: König Alfred (1851, 9-3, Hofteather Weimar; Gotthold Logau)
Eduard el Vell, rei de Wessex Edgiva de Kent, tercera esposa seva
* Antonio Orefice: La pastorella al soglio (1710)
* Giuseppe Maria Orlandini: La pastorella al soglio (1717)
Eduí el Bell, rei d'Anglaterra
* Marc' Antonio Zaini: Odoardo (1698, Apostolo Zeno)
Edgard el Pacífic, rei d'Anglaterra
* Marc' Antonio Zaini: Odoardo (1698, Apostolo Zeno), com a Odoardo
* Giovanni Paisiello: Elfrida (1792, 4-11, T. San Carlo, Nàpols; Ranieri de' Calzabigi)
* Johann Simon Mayr: Le due duchesse, ossia La caccia dei lupi (1814, 7-11, T. alla Scala, Milà; Felice Romani)
* Deems Taylor: The King's Henchman (1927, Edna St. Vincent Millay)
Elfrida, esposa seva
* Giovanni Paisiello: Elfrida (1792, 4-11, T. San Carlo, Nàpols; Ranieri de' Calzabigi)Etelred l'Indecís', rei d'Anglaterra
* Richard Wilson: Aethelred the Unready (2011, 22-1, Vassar College, Poughkeepsie, NY; R. Wilson)
Harold Godwinson (Harold II), rei anglo-saxó d'Anglaterra
* Estanislao Mejía: Edith (1912, no estrenada)
* Frederic Hymen Cowen: Harold or the Norman conquest
* Judith Weir: King Harald's Saga
Edith la Bella, esposa de Harold II
* Estanislao Mejía: Edith (1912, no estrenada)

### Escandinàvia

Ragnar Lodbrok, rei semillegendari de Dinamarca
* Johann Christian Schiefferdecker: Regnerus und Svanvite (1701)
Bjǫrn Járnsíða, fill seu, rei llegendari de Suècia
* Édouard Dupuy: Björn Jernsida (1818, inacabada; Johan David Valerius)
Guthrum el Vell, rei viking de Danelaw
* Joachim Raff: König Alfred (1851, 9-3, Hofteather Weimar; Gotthold Logau)
Rei Sven Tveskæg de Dinamarca
* Reinhard Keiser: La costanza sforzata (1706)
Rei Olaf I de Noruega
* Reinhard Keiser: La costanza sforzata (1706)
* Ragnar Søderlind: Olav Tryggvason (2000, Bjørnstjerne Bjørnson, Knut Jørgen Moe)
Rei Olaf II de Noruega, sant
* Judith Weir: King Harald's Saga
Sant Magnus Erlendsson, senyor de les Òrcades Rei Eystein I de Noruega
* Peter Maxwell Davies: The martyrdom de St Magnus (1976)
Rei Harald III de Noruega
* Heorhiy Maiboroda: Iaroslav Mudrij
* Judith Weir: King Harald's saga

### Regnes eslaus

Príncep Braslav de la Croàcia de Pannònia
* Eugen Suchoň: Svätopluk
* Alexander Moyzes: Svätopluk (1935, revisat en 1967 com Udatný král' )
Príncep Mislav de Croàcia
* Ivan Zajc: Mislav (1870, 2-10, Hrvatsko Narodno Kazaliste, Zagreb (Croàcia) ; Franjo Marković)
Wanda, reina llegendària de Polònia
* Karol Kurpiński: Zamek na Czorsztynie, czyli Bojomir i Wanda (1819, 5-3, Varsòvia; Józef Wawrzyniec Krasiński)
* Ferenc Doppler: Wanda (1853)
* Kazimierz Hofmann: Wanda, córka Krakusa (1871)
* Max Vogrich: Vanda (1875)
* Antonín Dvořák: Vanda (1876)
* Henryk Jarecki: Wanda (1881)
Popiel I, rei llegendari de Polònia
* Karol Kurpiński: Czaromysł książę słowiański, czyli Nimfy jeziora Gopło (1818, 27-3, Varsòvia; Alojzy Żółkowski)
Rastislav, Svatopluk I, Svatopluk II, Mojmír II, reis de la Gran Moràvia
* Eugen Suchoň: Svätopluk (1960, Ivan Stodola, Eugen Suchoň, Jela Krčméra)
Přemysl, camperol bohemi, fundador de la dinastia regnant Libuše, princesa bohèmia
* Tomaso Albinoni: Primislao, primo re di Boemia
* František Škroup: Libušin sňatek (fragments: 1835, 6-11, Stavovské divadlo, Praga; completa, 1850, 11-4, Stavovské divadlo, Praga; Josef Krasoslav Chmelenský)
* Bedřich Smetana: Libuše (1872, 11-6, Národní divadlo, Praga; Josef Wenzig)
* Leoš Janáček: Šárka (1887, estr. 1925)
* Zdenĕk Fibich: Šárka (1897)
Ludmila de Bohèmia, duquessa consort de Bohèmia Duc Bořivoj I de Bohèmia
* Antonín Dvořák: Svatá Ludmila (1901)
Drahomíra, sobirana, esposa de Vratislav I de Bohèmia Duc Boleslau I de Bohèmia
* Karel Šebor: Drahomíra (1867, Jindřich Böhm)
* Boleslav Vomáčka: Boleslav I (1957, Boleslav Vomáčka)
Rei Esteve I d'Hongria
* Ferenc Erkel: István király
* Rezső Kókai: István király (1942)
Askold i Dir, llegendaris cabdills de Kíev
* Aleksei Verstovski: Громобой (Gromoboi) (1854, estrena: 1857, Moscou ; Dmitri Lenski)
Oleg de Kíev, fundador de la Rus de Kíev
* Carlo Canobbio, Giuseppe Sarti i V. A. Paškevič: НачальноеKókai, управление Олега (Nachalnoie upravlenije Olega, El primer regnat d'Oleg) (1790, 15-10, T. Hermitage, Sant Petersburg; Caterina II de Rússia)
* Aleksei Verstovski: Громобой (Gromoboi) (1854, estrena: 1857, Moscou ; Dmitri Lenski)
Tsar Borís I de Bulgària Tsar Vladímir de Bulgària Tsar Simeó I el Gran de Bulgària
* František Zdeněk Skuherský: Vladimír, bohův zvolenec (1863, Josef Václav Frič)
Iaroslav I de Kíev el Savi, gran príncep de Kíev
* Heorhiy Maiboroda: Iaroslav Mudrij
* Julij Mejtus: Jaroslav Mudrij (1973)
Vladimir I, gran príncep de Kíev, i Rogneda de Polotsk, la seva consort
* Domenico Cimarosa: Volodimiro (1787, carnestoltes, T. Regio, Torí; Giandomenico Boggio)
* Gottlob Bierey: Wladimir, Fürst von Nowgorod (1807)
* Aleksandr Serov: Rogneda (1865, Aleksandr N. Serov, Dmitrij Averkiev)
* Jaroslav Doubrava: Křest svatého Vladimíra (1950, El baptisme de Sant Vladimir)

### Imperi Romà d'Orient i regnes orientals

Lleó IV el Khàzar, emperador romà d'Orient
* Johann Adolf Hasse: Il Ruggiero, o vero L'eroica gratitudine (1771, 16-10, Milà; Pietro Metastasio)
* Alessandro Gandini: Ruggiero, ossia L'eroica gratitudine (1820, 4-11, T. di Corte, Mòdena; Pietro Metastasio)
Lleó V l'Armeni, emperador romà d'Orient
* Giuseppe Paganelli: La caduta di Leone, imperator d'Oriente (1723)
Teodora, emperadriu consort, esposa de Teòfil
* Domenico Gabrielli: Teodora Augusta (1686, Adriano Morselli)
* Alessandro Scarlatti: Teodora Augusta (1692, A. Morselli)
* Giuseppe Vignola: Teodora Augusta (1709, A. Morselli)
Emperadriu Zoe Carbonopsina, vídua de Lleó VI el Filòsof Emperador Constantí VII Porfirogènit
* Antonio Lotti: La forza del sangue (1711) (Constantí com a Eraclio)
* Luca Antonio Predieri: La Zoe (1736, F. Silvani)
Nicèfor II Focas, emperador romà d'Orient
* Marc' Antonio Ziani: La moglie nemica (1694, Francesco Silvani)
* Antonio Lotti: Foca superbo (1716)
* Luigi Tavelli i Francesco Silvani: Amore e sdegno (1726, carnevale, T. San Cassiano, Venècia ; Michelangelo Boccardi)
Teòfano, emperadriu, esposa de Romà II i de Nicèfor II
* Luigi Tavelli i Francesco Silvani: Amore e sdegno (com a Nicea) (1726, carnevale, T. San Cassiano, Venècia ; Michelangelo Boccardi)
Teofania, filla de l'emperador Romà II, esposa d'Otó II del Sacre Imperi
* Marc' Antonio Ziani: La moglie nemica (1694, Francesco Silvani)
* Antonio Lotti: Foca superbo (1716)
* Antonio Lotti: Teofane (1719)
* Georg Friedrich Haendel: Ottone, re di Germania (1723, 12-1, King's Theatre, Londres; Nicola Francesco Haym)
* Luigi Tavelli i Francesco Silvani: Amore e sdegno (com a Teolinda) (1726, carnevale, T. San Cassiano, Venècia ; Michelangelo Boccardi)
Emperador Basili II
* Antonio Lotti: Foca superbo (1716)
* Antonio Lotti: Teofane (1719)
* Georg Friedrich Haendel: Ottone, re di Germania (1723, 12-1, King's Theatre, Londres; Nicola Francesco Haym), Basili hi apareix com a Emireno.
Emperadriu Zoè Porfirogènita i Romà III Emperador Constantí IX Monòmac Teodora. emperadriu
* Antonio Lotti: Il comando non inteso, et ubbidito (1710)
* Domenico Sarro: Il comando non inteso ed obbedito (1713, Nicola Giuvo)

### Àsia

Manas, llegendari heroi kirguís
* Vladimir Aleksandrovič Vlasov: Manas (1946, Kubanyčbek Malikov i Aaly Tokombaev)

#### Califats islàmics

Harun ar-Raixid, califa abàssida de Bagdad
* François-Adrien Boïeldieu: Le calife de Bagdad (1800, 16-9, Opéra-comique Favart, París; Saint-Juste; Claude Godard d’Aucor)
* Thomas Attwood, John Moorehead: Il Bondocani, or The Caliph robber (1800, 15-11, Londres, Covent Garden; Thomas Dibdin)
* Carl Maria von Weber: Abu Hassan (1811, 4-6, Residenztheater, Munic ; Franz Karl Hiemer ; paper parlat)
* Karol Kurpiński: Ruiny Babilonu, czyli Giafar i Zaida (1812, 6-3, Varsòvia; R.-C. Guilbert de Pixérécourt, traduït per . Józef Pawłowski), melodrama
* Henry Rowley Bishop: The Aethiop,or The child of the desert(1812, 6-10, Covent Garden, Londres; William Dimond)
* Giacomo Meyerbeer: Wirt und Gast, oder Aus Scherz Ernst (1813, 6-1, Hofoper, Stuttgart; Johann Gottfried Wollbrück)
* Henry Rowley Bishop: Haroun al-Raschid (1813, Londres; William Dimond), revisió de The Aethiop
* Rayner Taylor, a partir de H. Bishop: The Aethiop, or The child of the desert(1814, 1-1, Chestnut Street T., Filadèlfia, EUA; William Dimond)
* Adalbert Gyrowetz: Aladin, oder Die Wunderlampe (1819, 7-2, Viena ; Ignaz Franz Castelli)
* Saverio Mercadante: Aminta ed Agira (1823, 23-4, T. Comunale, Reggio Emilia; llibretista desconegut), revisió d'Alfonso ed Elissa
* Auguste de Peellaert: Le barmécide, ou Les ruines de Babylone (1825, Brussel·les)
* Thomas S. Cooke: Abou Hassan (1825, 4-4, Drury Lane T., Londres; William Dimond)
* Gioacchino Rossini: Adina, ossia Il califfo di Bagdad (1826, 22-6, Teatro Nacional de São Carlos; Gherardo Bevilacqua-Aldobrandini) com a Il califfo
* Carl Maria von Weber: Oberon (1826, 12-4, Covent Garden T., Londres; James Robinson Planché)
* Karl Guhr: Aladin, oder Die Wunderlampe (1830, Nationaltheater, Frankfurt am Main ; Karl Gollmick)
* Frank Musgrave: The Caliph of Bagdad (1858, 5-4, Londres, Adelphi Theatre; William Brough)
* Rudolf Raimann: Harun al Raschid (1890)
* Felix Draeseke: Fischer und Kalif (1895, estr. 1905, 15-4, Neues Deutsches T., Praga ; F. Draeseke)
Muhammad al-Idrisi, cartògraf i viatger andalusí
* Karol Szymanowski: Król Roger (com a Edrisi)
Rabi'a al-'Adawiyya, mística sufí de Bàssora
* Ludger Vollmer: Crusades (2017, 14-1, Theater Freiburg; Tiina Hartmann)

## Segle XI

Papa Joan XIX
* Vladmir Ivanovič Martijnov: Upražnenija i tancy Gvido (Exercicis i dances de Guido) (1997, 27-6, Loccum, Alemanya; V. Martijnov)
Papa Gregori VII
* Gian Francesco Malipiero: Canossa (1914, 14-1, T. Costanzi, Roma; Silvio Benco), només se'n sent la veu
Papa Urbà II
* Ludger Vollmer: Crusades (2017, 14-1, Theater Freiburg; Tiina Hartmann)
Rei Roger I de Sicília
* Giacomo Meyerbeer: Robert le diable (1831, 21-11, Opéra, Salle La Pelletier, París; Eugène Scribe i Casimir Delavigne), paper mut, Le roi de Sicile
Guido d'Arezzo, monjo i músic italià
* Vladmir Ivanovič Martijnov: Upražnenija i tancy Gvido (1997)

### Península Ibèrica

Comte Guifré II de Cerdanya Bernat Tallaferro, comte de Besalú Abat Oliba, monjo i bisbe de Vic
* Jaume Pahissa i Jo: Canigó (1910, 12-6, Plaça de Braus, Figueres; Josep Carner), escena lírica
* Antoni Massana: Canigó (1934, est. 1936, Casal del Metge, Barcelona (amb piano); 1953, 21-5, Gran Teatre del Liceu, Barcelona; Josep Carner) (Bernat, com a Comte Tallaferro)
Almodis de la Marca comtessa consort de Barcelona Ramon Berenguer I, comte de Barcelona
* Joan Baptista Espadaler i Colomer: Almodis (1916 ca., no estr.)
Rei Sanç I d'Aragó i Pamplona
* Francesco Gasparini: Il miglior d'ogni amore per il peggiore d'ogni odio (1703, tardor, T. San Cassiano, Venècia ; Francesco Silvani)
Rei Garcia V de Pamplona
* Carlo Francesco Pollarolo: La fede ne' tradimenti (1705, Giuseppe Beretta)
* Luca Antonio Predieri: La fede ne' tradimenti (1718, Girolamo Gigli)
* Domenico Sarro: La fede ne' tradimenti (1718, Girolamo Gigli, Giuseppe Papis)
* Luca Antonio Predieri: L'Anagilda (1719, Girolamo Gigli)
* Gaetano Maria Schiassi: La fede ne' tradimenti (1732, Girolamo Gigli, Giuseppe Papis)
* Giuseppe Sarti: L'Anagilda (1758, Det Kongelige Teater; Girolamo Gigli)
* Paolo Scalabrini: L'Anagilda (1772, Kongelige Teater, Copenhaguen; Gerolamo Gigli)
Elvira Menéndez de Melanda, reina consort, esposa d'Alfons V de Lleó
* Giovanni Pacini: Il mulattiere di Toledo (1861, 25-5, T. Apollo, Roma; Giuseppe Cencetti)
Rei Ferran I de Lleó i Castella
* Carlo Francesco Pollarolo: La fede ne' tradimenti (1705, Giuseppe Beretta)
* Jean-Baptiste Stuck: Il gran Cid (1715, Giovanni-Jacopo Alborghetti)
* Francesco Gasparini: Il gran Cid (1717, J. Alberghetti)
* Luca Antonio Predieri: La fede ne' tradimenti (1718, Girolamo Gigli)
* Domenico Sarro: La fede ne' tradimenti (1718, Girolamo Gigli, Giuseppe Papis)
* Luca Antonio Predieri: L'Anagilda (1719, Girolamo Gigli)
* Leonardo Leo: Il Cid (1727)
* Giuseppe Sarti: L'Anagilda (1758, Det Kongelige Teater; Girolamo Gigli)
* Niccolò Piccinni: Il gran Cid (1766, G. Pizzi)
* Antonio Sacchini: Il Cidde (1769, Carnestoltes, T. Argentina, Roma ; Gioacchino Pizzi)
* Paolo Scalabrini: L'Anagilda (1772, Kongelige Teater, Copenhaguen; Gerolamo Gigli)
* Giuseppe Francesco Bianchi: Il gran Cidde (1773, G. Pizzi)
* Antonio Sacchini: Il Cid (1773, 19-1, The King's Theater at Haymarket, Londres; Giovan Gualberto Bottarelli)
* Giovanni Paisiello: Il gran Cid (1775, tardor, T. della Pergola, Florència; Giuseppe Giovacchino Pizzi i Giovan Gualberto Bottarelli)
* Antonio Sacchini: Chimène, ou Le Cid (1783, 18-11, T. du Château, Fointainebleau; Nicolas-François Guillard)
* Giuseppe Farinelli: Il Cid della Spagna (1802)
* Johann Caspar Aiblinger: Rodrigo und Ximene (1821)
* Karl Jakob Wagner: Chimene (1821, 16-12, Hoftheater, Darmstadt; Karl Christian Baur)
* Luigi Savi: Il Cid (1834, Ducale T., Parma ; Jacopo Ferretti)
* Heinrich Neeb: Der Cid (1843, Frankfurt ; Karl Gollmick)
* Louis Schindelmeisser: Der Rächer (1846, Otto Prechtler)
* Giovanni Pacini: Il Cid (1853, 12-3, T. alla Scala, Milà ; Achille de Lauzières)
* Louis Théodore Gouvy: Der Cid (1853, Dresden, no estrenada fins 2011, Staatstheater, Saarbrücken ; Moritz Hartmann)
* Peter Cornelius: Der Cid (1865)
* Willy Böhme: Der Cid (1884, Sachsen-Anhalt ; Alfred Mannkopff)
* Raffaele Coppola: Il Cid (1884, T. Concordia, Cremona ; R. Coppola)
* Jules Massenet: Le Cid (1885, 30-11, Opéra, París; Adolphe-Philippe D'Ennery, Édouard Blau i Louis Gallet)
* Claude Debussy: Rodrigue et Chimène (1893, inacabada)
* Arturo Dúo Vital: El Campeador (1956-1958, sense estrenar; Guillermo Fernández-Shaw Iturralde, Rafael Fernández-Shaw Iturralde)
Rei Sanç II de Castella Vellido Dolfos, noble lleonès
* Giovanni Pacini: Elisa Valasco (1854, 3-1, T. Apollo, Roma; F. Piave), amb la música de Lorenzino de' Medici
Rei Alfons VI de Castella
* Alessandro Scarlatti? o Carlo Francesco Pollarolo: Alfonso il sesto re di Castiglia (1696, Matteo Noris)
* Joaquín Gaztambide: La conquista de Madrid (1863, 23-12, T. Zarzuela, Madrid ; Luis Mariano de Larra), sarsuela
* Juan Crespo, Manuel Quislant: El Cristo de la Luz (1910, 9-5, T. de las Novedades, Madrid ; Pablo Cases), sarsuela
* Arturo Dúo Vital: El Campeador (1956-1958, sense estrenar; Guillermo Fernández-Shaw Iturralde, Rafael Fernández-Shaw Iturralde), paper mut
Rodrigo Díaz de Vivar, "El Cid" Ximena Díaz, esposa del Cid
* Jean-Baptiste Stuck: Il gran Cid (1715, Giovanni-Jacopo Alborghetti)
* Francesco Gasparini: Il gran Cid (1717, J. Alberghetti)
* Leonardo Leo: Il Cid (1727)
* Niccolò Piccinni: Il gran Cid (1766, G. Pizzi)
* Antonio Sacchini: Il Cidde (1769, Carnestoltes, T. Argentina, Roma ; Gioacchino Pizzi)
* Giuseppe Francesco Bianchi: Il gran Cidde (1773, G. Pizzi)
* Antonio Sacchini: Il Cid (1773, 19-1, The King's Theater at Haymarket, Londres; Giovan Gualberto Bottarelli)
* Giovanni Paisiello: Il gran Cid (1775, tardor, T. della Pergola, Florència; Giuseppe Giovacchino Pizzi i Giovan Gualberto Bottarelli)
* Antonio Sacchini: Chimène, ou Le Cid (1783, 18-11, T. du Château, Fointainebleau; Nicolas-François Guillard)
* Giuseppe Farinelli: Il Cid della Spagna (1802)
* Tommaso Consalvo: Cimene (1814, Nàpols ; Giovanni Schmidt)
* Johann Caspar Aiblinger: Rodrigo und Ximene (1821, Múnic)
* Karl Jakob Wagner: Chimene (1821, 16-12, Hoftheater, Darmstadt; Karl Christian Baur)
* Luigi Savi: Il Cid (1834, T. Ducale, Parma ; Jacopo Ferretti)
* Nobert Burgmüller: Der Cid (1835, no estrenada ; Christian Dietrich Grabbe)
* Louis Schindelmeisser: Der Rächer (1846, Wiesbaden ; Otto Prechtler)
* Emil Mayer: Der Cid (1848, Linz ; Joseph Karl Schmidt)
* Louis Théodore Gouvy: Der Cid (1853, Dresden, no estrenada fins 2011, Staatstheater, Saarbrücken ; Moritz Hartmann)
* Giovanni Pacini: Il Cid (1853, 12-3, T. alla Scala, Milà ; Achille de Lauzières)
* Peter Cornelius: Der Cid (1865, 21-5, Hoftheater, Weimar ; P. Cornelius)
* George Bizet: Don Rodrigue (1873, inacabada)
* Raffaele Coppola: 'Il Cid (1884, T. Concordia, Cremona ; R. Coppola)
* Jules Massenet: Le Cid (1885, 30-11, Opéra, París; Adolphe-Philippe D'Ennery, Édouard Blau i Louis Gallet)
* Willy Böhme: Der Cid (1884, Sachsen-Anhalt ; Alfred Mannkopff)
* Claude Debussy: Rodrigue et Chimène (1893, inacabada ; Catulle Mendès) ; acabada per Edison Denisov (estrena 1993, Opéra, Lió)
* Ildebrando Pizzetti: Il Cid (1902, sense estrenar ; Annibale Beggi)
* Manuel Manrique de Lara: Rodrigo de Vivar (1906, inacabada)
* Johan Wagenaar: Der Cid (1916, Utrecht)
* Henry Washington Lee: El Cid Campeador (1917, Chicago)
* Arturo Dúo Vital: El Campeador (1956-1958, sense estrenar; Guillermo Fernández-Shaw Iturralde, Rafael Fernández-Shaw Iturralde)
* Jean-Christophe Keck: La fille du Cid (1995, París ; Frank T’Hézan), opereta de cambra.
Elvira Alfons de Castella, filla d'Alfons VI
* Antonio Sacchini: Il Cidde (1769, Carnestoltes, T. Argentina, Roma ; Gioacchino Pizzi)
* Arturo Dúo Vital: El Campeador (1956-1958, sense estrenar; Guillermo Fernández-Shaw Iturralde, Rafael Fernández-Shaw Iturralde), paper mut
Ramon de Borgonya, espòs d'Urraca de Castella
* Georg Friedrich Haendel: Almira (1705; Elvira com a Almira, Ramon com a Raimondo, re di Mauritania)
* Reinhard Keiser: Der durchlauchtige Secretarius, oder Almira, Königin in Castilien (1706)
* Giovanni Paisiello: Il gran Cid (1775, tardor, T. della Pergola, Florència; Giuseppe Giovacchino Pizzi i Giovan Gualberto Bottarelli)
* Xan Carballal: O amor de Afonso Reimúndez (2019, 24-3, Auditorio Municipal “Pascual Veiga”, Mondoñedo; Pepe Peinó)
Elvira Alfons de Castella, filla d'Alfons VI, esposa de Roger II de Sicília
* Georg Friedrich Haendel: Almira (1705; Elvira com a Almira, Ramon com a Raimondo, re di Mauritania)
* Reinhard Keiser: Der durchlauchtige Secretarius, oder Almira, Königin in Castilien (1706)
* Giovanni Paisiello: Il gran Cid (1775, tardor, T. della Pergola, Florència; Giuseppe Giovacchino Pizzi i Giovan Gualberto Bottarelli)
Zaida, esposa d'Alfons VI
* Juan Crespo, Manuel Quislant: El Cristo de la Luz (1910, 9-5, T. de las Novedades, Madrid ; Pablo Cases), sarsuela
Álvar Fáñez, capità d'Alfons VI
* Apolinar Brull: Blanca de Saldaña (1887, 23-11, Teatro-Circo de Price, Madrid ; Ramón Ramírez Lumbreras), sarsuela: "drama lírico en tres actos"
Reina Urraca I de Lleó
* Louis Schindelmeisser: Der Rächer (1846, Otto Prechtler)
* Willy Böhme: Der Cid (1884, Sachsen-Anhalt ; Alfred Mannkopff)
* Arturo Dúo Vital: El Campeador (1956-1958, sense estrenar; Guillermo Fernández-Shaw Iturralde, Rafael Fernández-Shaw Iturralde)
* Xan Carballal: O amor de Afonso Reimúndez (2019, 24-3, Auditorio Municipal “Pascual Veiga”, Mondoñedo; Pepe Peinó)
Rei Garcia I de Galícia
* Joly Braga Santos: Dom Garcia (1971, Natália Correia; cantata escènica)
Arias Gonzalo, cavaller de Zamora, preceptor d'Urraca I
* Arturo Dúo Vital: El Campeador (1956-1958, sense estrenar; Guillermo Fernández-Shaw Iturralde, Rafael Fernández-Shaw Iturralde)

### França actual

Robert I de Normandia el Diable, duc de Normandia
* Giacomo Meyerbeer: Robert le diable (1831, 21-11, Opéra, Salle La Pelletier, París; Eugène Scribe i Casimir Delavigne), paper mut, Le roi de Sicile
Sant Hug de Cluny, abat de Cluny
* Gian Francesco Malipiero: Canossa (1914, 14-1, T. Costanzi, Roma; Silvio Benco)
Adelaida d'Anjou o Blanca d'Anjou, dama provençal, esposa del comte Guillem I de Provença
* Henri-Montan Berton, Adrien Boieldieu i Rodolphe Kreutzer: Blanche de Provence, ou Le cour des fées (1821, 1-5, Tuiléries, París; E. Théaulon de Lambert, De Rancé)
Ramon IV de Tolosa, comte de Tolosa
* Carlo Pallavicino: La Gierusalemme liberata (1687)
* Carlo Francesco Pallarolo: Gl'avvenimenti d'Erminia e di Clorinda (1693, Giulio Cesare Corradi)
* François i Jacques Foignet: Raymond de Toulouse, ou Le retour de la Terre Sainte (1802)
* Giuseppe Verdi: Jérusalem (1847, com a Le comte de Toulouse)

### Europa central

Emperador Conrad II del Sacre Imperi Romanogermànic Gisela de Suàbia, esposa seva
* Karl Freiherr von Perfall: Junker Heinz (1886)
Emperador Enric V del Sacre Imperi Romanogermànic
* Johann Baptist Schenk: Erwine von Steinheim (1780, Alois Blumauer)
Lluís de Schauenburg el Saltador, comte de Turíngia
* Adolf Sandberger: Ludwig der Springer (ca. 1897, A. Sandberger)
Rei Boleslau II de Polònia Mieszko Bolesławowic, fill seu Sant Estanislau de Cracòvia, bisbe
* Ludomir Aleksander Różycki: Bolesław Śmiały (1909, Aleksander Bandrowski)

### Flandes i Països Baixos

Comtessa Riquilda d'Hainaut Comte Arnold III de Flandes Comte Balduí II d'Hainaut Comte Robert I de Flandes el Frisó
* Émile Louis Victor Mathieu: Richilde (1888)
Santa Godeleva de Gistel, noble flamenca
* Edgar Tinel: Godelieve (1897, Mathilda Ramboux)

### Illes Britàniques

Brian Boru, rei d'Irlanda
* Julian Edwards: Brian Boru (1896, 19-10, Nova York; Stanislaus Stangé)

#### Leofric, comte de Mèrcia 'Godiva, esposa seva

* Ludwig Roselius: Godiva (1933, L. Roselius)
Rei Guillem I d'Anglaterra i duc de Normandia
* George William Torrance: William of Normandy (1858, William Henry Craig)
Miquel Scot, científic escocès
* Franco Battiato: Il cavaliere dell'intelletto (1994, 20-9, Catedral, Palerm ; Manlio Sgalambro)

### Primera Croada

Pere l'Ermità, prevere, predicador de la Primera Croada
* Saverio Mercadante: La schiava saracena ovvero Il campo di Gerosolima (1848, 26-12, T. alla Scala, Milà; Francesco Maria Piave)
* Charles Gounod: La nonne sanglante (1854, 18-10, Opéra, Salle Le Peletier, París; Eugène Scribe i Germain Delavigne)
* Antonín Dvořák: Armida (1904, com a Petr)
Jofré de Bouillon, cavaller franc, cabdill de la Primera Croada i rei de Jerusalem
* Carlo Pallavicino: La Gierusalemme liberata (1687)
* Georg Friedrich Haendel: Rinaldo HWV 7 (1711, 24-2, Queen's Theatre, Londres; Giacomo Rossi), com a Goffredo
* Domenico Sarro: Armida al campo (1718, F. Silvani)
* Tommaso Traetta: Armida (1761, Giacomo Dubrazzo)
* Antonio Sacchini: Armida (1772, carnestoltes, T. Ducale, Milà; Giovanni De Gamerra)
* Vincenzo Righini i Antonio Tozzi: Armida (1782, 23-7, Palau Auersperg, Viena, a partir de Marco Coltellini)
* Giacomo Tritto: Armida (1786)
* Louis-Luc Loiseau de Persuis: La Jérusalem délivrée (1812)
* Gioacchino Rossini: Armida (1817, 11-11, T. San Carlo, Nàpols; Giovanni Schmidt)
* Julius Benedict: Der Alte vom Berge o Die Kreuzfahrer (1847, 5, Praga; Gustav Schilling), com a Conrad
* Saverio Mercadante: La schiava saracena ovvero Il campo di Gerosolima (1848, 26-12, T. alla Scala, Milà; Francesco Maria Piave)
* Antonín Dvořák: Armida (1904, com a Bohumir)
* Azio Corghi: Rinaldo & C. (1997, 31-10, T. Bellini, Catània ; A. Hill, a partir de G. Rossi)
* Judith Weir: Armida (2005, 25-12, Londres, Channel 4; Margaret Williams), òpera per a televisió; com a Goffredo
Ademar de Monteil, legat papal
* Giuseppe Verdi: Jérusalem (1847)
Yaghi-Siyan, governador d'Antioquia
* Giuseppe Verdi: I Lombardi alla prima crociata (com a Acciano)
Rinald d'Este, cavaller italià, net d'Açó II d'Este, participant en la Primera Croada
* Francesca Caccini: Rinaldo innamorato (1623, perduda)
* Marco Marazzoli: L'Amore trionfante dello Sdegno (L'Armida) (1641)
* Jean-Baptiste Lully: Armide (1686, com a Rénaud)
* Carlo Pallavicino: La Gierusalemme liberata (1687)
* John Eccles: Rinaldo and Armida (1698, masque)
* John Dennis: Rinaldo and Armida (1698)
* Charles Hubert Gervais: Suite d'Armide ou Jérusalem délivrée (1704)
* Giovanni Maria Ruggieri: Armida abbandonata (1707, Francesco Silvani)
* Georg Friedrich Haendel: Rinaldo HWV 7 (1711, 24-2, Queen's Theatre, Londres; Giacomo Rossi), com a Goffredo
* Domenico Sarro: Armida al campo (1718, F. Silvani)
* Michele De Falco: Armida abbandonata (1719)
* Henri Desmarest: Renaud, ou La suite d'Armide (1722)
* Carl Heinrich Graun: Armida (1751)
* Giuseppe Sarti: Armida abbandonata (1759, Det Kongelige Teater, Copenhaguen; Leopoldo de Villati)
* Tommaso Traetta: Armida (1761, Giacomo Dubrazzo)
* Giuseppe Scarlatti: Armida (1765, Marco Coltellini)
* Niccolò Jommelli: Armida abbandonata (1770, revisió: 1773)
* Vincenzo Manfredini: Armida (1770)
* Antonio Salieri: Armida (1771, 2-6, Burgtheater o Kärntnertortheater, Viena; Marco Coltellini)
* Antonio Sacchini: Armida (1772, carnestoltes, T. Ducale, Milà; Giovanni De Gamerra)
* Giuseppe Gazzaniga: Armida (1773)
* Johann Gottlieb Naumann: Armida (1773)
* Luigi Maria Baldassare Gatti: Armida (1775)
* Antonio Tozzi: Rinaldo (1775, a partir de G. Bertati)
* Michele Mortellari: Armida (1776)
* Christoph Willibald Gluck: Armide (1777, 23-9, Académie royale de musique, París; Philippe Quinault) com a Rénaud
* Christoph Rheineck: Rinald (1779, Christoph Städele)
* Josef Mysliveček: Armida (1779)
* Luigi Cherubini: Armida abbandonata (1782, 25-1, T. della Pergola, Florència; B. Vitturi)
* Vincenzo Righini i Antonio Tozzi: Armida (1782, 23-7, Palau Auersperg, Viena, a partir de Marco Coltellini)
* Antonio Sacchini: Renaud (1783, 25-2, Académie Royale de Musique, París; Jean-Joseph Lebœuf da Simon-Joseph Pellegrin)
* Franz Joseph Haydn: Armida (1784, 26-2, Esterháza; llibretista desconegut, sobre el poema de T. Tasso)
* Johann Rudolf Zumsteeg: Armide (1785)
* Michele Mortellari: Armida abbandonata (1785)
* Alessio Prati: Armida abbandonata (1785, Gaetano Sertor)
* Giuseppe Sarti: Armida e Rinaldo (1786, 15-1, Hermitage, Sant Petersburg; Marco Coltellini)
* Giacomo Tritto: Armida (1786)
* Pietro Alessandro Guglielmi: Rinaldo (1789)
* Maria Theresia Paradis: Rinaldo und Alcina: die Insel der Verführung (1797)
* Giuseppe Mosca: Rinaldo ed Armida (1799)
* Johann Christian Friedrich Haeffner: Renaud (1801)
* Francesco Bianchi: Armida (1802, L. Da Ponte)
* Gioacchino Rossini: Armida (1817, 11-11, T. San Carlo, Nàpols; Giovanni Schmidt)
* Marie-Félicie-Clémence de Grandval: Le bouclier de diamant (1898)
* Antonín Dvořák: Armida (1904)
* Azio Corghi: Rinaldo & C. (1997, 31-10, T. Bellini, Catània ; A. Hill, a partir de G. Rossi)
* Judith Weir: Armida (2005, 25-12, Londres, Channel 4; Margaret Williams), òpera per a televisió; com a Rinaldo
* Jonathan Dawe: Armide (2008, 27-4, Zankel Hall at Carnegie Hall, Nova York; Heather Raffo)
Tancred de Galilea, cabdill normand a la Primera Croada
* Girolamo Giacobbi: Il Tancredi (1615)
* Claudio Monteverdi: Il combattimento di Tancredi e Clorinda (1623)
* Carlo Pallavicino: La Gierusalemme liberata (1687)
* Carlo Francesco Pallarolo: Gl'avvenimenti d'Erminia e di Clorinda (1693, Giulio Cesare Corradi)
* André Campra: Tancrède (1702, 7-11, París, Opéra; Antoine Danchet)
* Charles Hubert Gervais: Suite d'Armide ou Jérusalem délivrée (1704)
* Giovanni Maria Ruggieri: Armida abbandonata (1707, Francesco Silvani)
* Domenico Sarro: Armida al campo (1718, F. Silvani)
* Giuseppe Sarti: Armida abbandonata (1759, Det Kongelige Teater, Copenhaguen; Leopoldo de Villati)
* Niccolò Jommelli: Armida abbandonata (1770, revisió: 1773)
* Luigi Cherubini: Armida abbandonata (1782, 25-1, T. della Pergola, Florència; B. Vitturi)
* Ignaz Holzbauer: Tancredi (1783, carnestoltes, Neues Hoftheater, Múnic; Balbis)
* Alessio Prati: Armida abbandonata (1785, Gaetano Sertor)
* Louis-Luc Loiseau de Persuis: La Jérusalem délivrée (1812)
* Stefano Pavesi: Tancredi (1812, 18-1, T. alla Scala, Milà; Luigi Romanelli)
* Gioacchino Rossini: Tancredi (1813, 6-2, Venècia, T. La Fenice; Gaetano Rossi, amb afegits de Luigi Lechi)
* Stewart Copeland: Holy Blood and Crescent Moon (1989)
* Lucia Ronchetti: Rivale (2017, 8-10, Staatsoper Unter der Linden, Berlín; L. Ronchetti, a partir d'Antoine Danchets)
* Claudio Ambrosini: Tancredi appresso il combattimento (2019, 26-7, T. Poliziano, Montepulciano ; C. Ambrosini)
Bohemon I d'Antioquia, príncep de Tàrent
* Julius Benedict: Der Alte vom Berge o Die Kreuzfahrer (1847, 5, Praga; Gustav Schilling)
* Saverio Mercadante: La schiava saracena ovvero Il campo di Gerosolima (1848, 26-12, T. alla Scala, Milà; Francesco Maria Piave)
Ramon IV de Tolosa, comte de Tolosa
* Carlo Pallavicino: La Gierusalemme liberata (1687)
* Carlo Francesco Pallarolo: Gl'avvenimenti d'Erminia e di Clorinda (1693, Giulio Cesare Corradi)
* François i Jacques Foignet: Raymond de Toulouse, ou Le retour de la Terre Sainte (1802)
* Giuseppe Verdi: Jérusalem (1847, com a Le comte de Toulouse)
* Julius Benedict: Der Alte vom Berge o Die Kreuzfahrer (1847, 5, Praga; Gustav Schilling)
Hassan-i-Sabbah, cabdill ismailita
* Julius Benedict: Der Alte vom Berge o Die Kreuzfahrer (1847, 5, Praga; Gustav Schilling)
Al-Mustalí, califa fatimita d'Egipte
* Antonio Vivaldi: Armida al campo d’Egitto (1718, 15-2, T. San Moisè, Venècia; Giovanni Palazzi)

### Escandinàvia

Rei Eric I de Dinamarca
* Johann Abraham Peter Schulz: Erik Ejegod (1790, Bagessen)
* F.L.Æ. Kunzen: Erik Ejegod (1798)
Ingegerd Olofsdotter de Suècia, filla del rei Olaf Skötkonung
* Heorhiy Maiboroda: Yaroslav Mudriy

### Estats eslaus

Petar Svačić, rei de Croàcia Rei Kálmán I d'Hongria
* Jakov Gotovac: Petar Svačić (1969)
Duc Oldric de Bohèmia
* František Škroup: Oldřich a Božena (1828, 14-12, Stavovské divadlo, Praga; J. K. Chmelenský); 2a versió: 1933, 12-2, Stavovské divadlo, Praga

## Àsia

Sugawara no Takasue no musume, escriptora japonesa
* Péter Eötvös: Lady Sarashina (2008, Mari Mezei)

### Amèrica

Huemac, últim rei tolteca, llegendari
* Pascual De Rogatis: Huemac (1916)

## Segle XII

Rei Roger II de Sicília
* Henri-Montan Berton: Roger de Sicile ou, Le roi troubadour (1817)
* Karol Szymanowski: Król Roger (1926, 19-6, T. Wielki, Varsòvia ; Jarosław Iwaszkiewicz)
Rosalia de Palerm, eremita després canonitzada
* Francesco Provenzale: La colomba ferita: opera sacra di S. Rosalia (1670, Giuseppe Castaldo)
* Francesco Gasparini i Flavio Carlo Lanciani: La costanza nell'Amor Divino, ovvero La S. Rosalia (1696, Ottoboni)
Rei Guillem II de Sicília
* Siegfried Wagner: Rainulf und Adelasia (1923, Siegfried Wagner), com a príncep Wilhelm
Rainier de Pisa, mercader, eremita i monjo, sant
* Marianus Königsperger: S. Rainerius noxii pudoris victor (1739)
* Marianus Königsperger: S. Rainerius sacrilegi pudoris victor (1745)
Enric Dandolo, dux de Venècia
* Teodulo Mabellini: I veneziani a Costantinopoli (1844)
* Ludger Vollmer: Crusades (2017, 14-1, Theater Freiburg; Tiina Hartmann)
Guido da Lantriano, cònsol de Milà
* Antonio Buzzi: La lega lombarda (1850, 23-2, T. Principal, Barcelona ; Filippo Meucci), hi apareix com a Jacopo Manfredo.

### Castella i Portugal

Diego Gelmírez, bisbe de Santiago de Compostel·la Infanta Sança de Castella i de Barcelona Pedro Froilaz, noble gallec, tutor d'Alfons VII de Lleó
* Xan Carballal: O amor de Afonso Reimúndez (2019, 24-3, Auditorio Municipal “Pascual Veiga”, Mondoñedo; Pepe Peinó)
Teresa Alfons de Lleó, comtessa de Portugal Rei Alfons I de Portugal Egas Moniz, tutor d'Alfons I
* Joaquim Casimiro Júnior: Egas Moniz (1862, 7-10, T. de D. Maria II, Lisboa ; J. S. Mendes Leal)
Alfons VII de Lleó, l'Emperador Berenguera de Barcelona, reina consort
* Joaquim Casimiro Júnior: Egas Moniz (1862, 7-10, T. de D. Maria II, Lisboa ; J. S. Mendes Leal)
* Xan Carballal: O amor de Afonso Reimúndez (2019, 24-3, Auditorio Municipal “Pascual Veiga”, Mondoñedo; Pepe Peinó)

### Al-Àndalus

Averrois, filòsof i metge hispanomusulmà Ibn Arabi, filòsof andalusí
* Marco Betta: Averroè, "tres escenes melodramàtiques" (1999, T. Vittorio Emmanuele, Messina ; Daniele Martino)

### Aragó, Navarra i Corona d'Aragó

Comte Ramon Berenguer III de Barcelona
* Stefano Pavesi: Egilda di Provenza (1823, 26-12, T. San Carlo, Nàpols; Felice Romani)
* Evangelista Pareira da Costa: Egilda di Provenza (1827, 1, T. São Carlos, Lisboa ; Felice Romani)
Berenguera de Barcelona, filla de Ramon Berenguer III, reina consort de Lleó
* Joaquim Casimiro Júnior: Egas Moniz(1862, 7-10, T. de D. Maria II, Lisboa ; J. S. Mendes Leal)
Rei Alfons I d'Aragó i Pamplona
* Nicolas-Charles Bochsa: Alphonse d'Aragon (1814, 19-8, Opéra-comique, París ; Jean-Marie de Souriguière), "opéra comique"
* Xan Carballal: O amor de Afonso Reimúndez (2019, 24-3, Auditorio Municipal “Pascual Veiga”, Mondoñedo; Pepe Peinó)
Rei Garcia Ramires de Pamplona
* Cristóbal Oudrid: El molinero de Subiza (1870, 21-12, T. de la Zarzuela, Madrid ; Luis Martínez Eguilaz), sarsuela, amb el nom de Gonzalo
Rei Ramir II d'Aragó, el Monjo
* Joaquín Taboada Steger: La campana de Huesca (1912; Juan Redondo Menduiña), sarsuela en un acte.
Rei Alfons el Cast , d'Aragó Ximena, germana seva
* Leandre Sunyer: Don Alfonso (il Casto) (1859, no estrenada ; J. B. Pietrasanta)
Constança d'Aragó i de Castella, filla seva, casada amb l'emperador Frederic II
* Franco Battiato: Il cavaliere dell'intelletto (1994, 20-9, Catedral, Palerm ; Manlio Sgalambro)

### Occitània

Duc Guillem IX d'Aquitània, sobirà i trobador
* Étienne-Nicolas Méhul: Le prince troubadour, ou Le Grand Trompeur de dames (1813, 24-5, Opéra-comique, Paris ; Alexandre Duval)
Comte Ramon Berenguer III de Barcelona, comte de Provença Cecília de Provença, filla de Bertran II de Provença, com a Egilda
* Stefano Pavesi: Egilda di Provenza (1823, 26-12, T. San Carlo, Nàpols; Felice Romani)
* Evangelista Pareira da Costa: Egilda di Provenza (1827, 1, T. São Carlos, Lisboa ; Felice Romani)
Amaurí IV de Montfort, noble francès Pere de Castellnou, legat papal
* Jules De Swert: Die Albigenser (1878, 1-10, Wiesbaden ; Wilhelm Rullmann)
* Otto Feller: Die Albigenser (1895, Kuhnscher Saal, Dortmund; a partir de Lenau)
Jaufré Rudel, trobador provençal Hodierna o Melissenda de Trípoli, filla o esposa de Ramon II de Trípoli, musa de Jaufré Rudel
* Vincenzo Ferroni: Rudello (1890, 1895, 28-3, Triest ; Modesto Zucchetti)
* Ricardo Castro Herrera: La legènde de Rudel (1906, 1-11, T. Arbeu, México (versió italiana) - 2014, 27-11, T. Ocampo, Morelia (versió original) ; Henri Brody (traductor a l'italià: E. Dognino)
* Adolfo Gandino: Jaufré Rudel (1910, 11-1, T. La Fenice, Venècia ; Carlo Zangarini)
* Kaija Saariaho: L'amour de loin (2000, 15-8, Festsaal, Salzburg ; Amin Maalouf), com a Clémence
Guillem de Cabestany, trobador català Ramon de Castell Rosselló, noble català
* Alexander Mackenzie: The troubadour (1886, 8-6, Drury Lane T., Londres; Francis Hueffer)
* George Benjamin: Written on skin (2012, 7-7, Festival, Ais de Provença; Martin Crimp); Guillem apareix com a "Boy", Ramon com a Protector
Bertran de Born, trobador occità
* Agnes Tyrrell: Bertran de Born (1880?, sense estrenar; Franz Keim)
* Felix Draeseke: Bertran de Born (1894, sense estrenar ; F. Draeseke)
Ramon VI de Tolosa, comte de Tolosa Beatriu de Carcassona-Besiers, esposa seva
* Angelo Catelani: Beatrice di Tolosa (1841, 25-11, T. de Corte, Mòdena ; Antonio Peretti)

### França

Rei Lluís VI de França
* Carl Maria von Weber: Euryanthe (1823, 25-10, Kärntnertortheater, Viena; Helmina von Chezy)
* François-Auguste Gevaert: Quentin Durward (1858)
Felip II August, rei de França
* Michele Carafa: Gabriella di Vergy (1816, 3-7, T. del Fondo, Nàpols; Andrea Leone Tottola)
* Saverio Mercadante: Gabriella di Vergy (1828, 8-8, Teatro de São Carlos, Lisboa; Antonio Profumo)
* Gaspare Spontini: Agnese di Hohenstaufen (1827, 28-5, Königsliches Opernhaus, Berlín: només 1r acte; 1829, 12-6, Opernhaus, Berlín: completa ; Ernst Raupach)
* Gaetano Donizetti: Gabriella di Vergy (1838, est. 1869, 29-11, T. San Carlo, Nàpols; Andrea Leone Tottola)
* Hilarión Eslava: La tregua di Ptolemaide (1842, 24-5, T. Principal, Cadis; Bertocchi), partitura perduda
* Michael William Balfe: Il talismano (1874)
* Friedrich Marpurg: Agnes von Hohenstaufen (1874, 14-3, Stadtstheater, Friburg de Brisgòvia ; Ernst Pasqué)
* Camille Saint-Saëns: Gabriella di Vergy (1884, C. Saint-Saëns)
Bernat de Claravall, monjo cistercenc, sant
* Ludger Vollmer: Crusades (2017, 14-1, Theater Freiburg; Tiina Hartmann)
Pere Abelard, filòsof, teòleg i erudit francès
* Henry Charles Litolff: Héloise et Abélard (1872, 17-10, T. des folies dramatiques, París; Clairville i W. Busnach)," opéra comique"
* Gerard Victory: Eloise and Abelard (1973, Dublín)
* Charles Wilson: Héloise and Abelard (1973, 8-9, O'Keefe Centre, Toronto; Eugene Benson)
* Jack Gaughan: Abelard and Heloise (1980, 6, Encompass Music Theatre, Nova York, EUA; Brian Wilson)
* Robert Ward: Abelard and Heloïse (1982, 19-2, Owens Auditorium, Charlotte, EUA ; Jan Hartmann)
* Peter Tahourdin: Héloise and Abelard (1993, 1-3, New Fortune Theatre, Perth, Austràlia; P. Tahourdin)
* Ross Fiddes: Abelard and Heloise (versió de concert: 1998, Newcastle Theatre, Newcastle, Austràlia; escenificada: 2002, 10-10, Christchurch Cathedral, Newcastle; Paul Kavannagh)," a musical drama"
* Stephen Harrison Paulus: Heloise and Abelard (2002, 24-4, Juilliard Opera Center, Nova York; Frank Corsaro)
Heloïsa, amant i esposa d'Abelard, monja
* Henry Charles Litolff: Héloise et Abélard (1872, 17-10, T. des folies dramatiques, París; Clairville i W. Busnach)," opéra comique"
* Franz Hummel: Luzifer (1987)
* Gerard Victory: Eloise and Abelard (1973, Dublín)
* Charles Wilson: Héloise i Abelard (1973, 8-9, O'Keefe Centre, Toronto; Eugene Benson)
* Jack Gaughan: Abelard and Heloise (1980, 6, Encompass Music Theatre, Nova York, EUA; Brian Wilson)
* Robert Ward: Abelard and Heloïse (1982, 19-2, Owens Auditorium, Charlotte, EUA ; Jan Hartmann)
* Ross Fiddes: Abelard and Heloise (versió de concert: 1998, Newcastle Theatre, Newcastle, Austràlia; escenificada: 2002, 10-10, Christchurch Cathedral, Newcastle; Paul Kavannagh)," a musical drama"
* Stephen Harrison Paulus: Heloise and Abelard (2002, 24-4, Juilliard Opera Center, Nova York; Frank Corsaro)
Blondel de Nesle, trobador francès, llegendari company de Ricard I d'Anglaterra
* André Grétry: Richard Coeur-de-lion (1784, 21-10, Comédie-italienne, París; Jean-Michel Sedaine)
* William Shield: Richard Coeur de Lion (1786, Leonard McNally)
* Anton Friedrich Fischer: Richard Löwenherz (1802)
* Felice Alessandro Radicati: Blondello, ossia Riccardo Cuor di Leone (1816, Leone Andrea Tottola)
* Saverio Mercadante: Ismalia, ossia Morte ed amore (1832, 27-10, T. alla Scala, Milà ; Felice Romani)
* Vicenç Cuyàs: La fattucchiera (1838, 17-7, T. de la Santa Creu, Barcelona ; Felice Romani)
* Ramon Carnicer: Ismalia, ossia Morte ed amore (1838, Madrid ; Felice Romani)
* Stephen Oliver: Blondel (1983, 12-9, Bath ; Tim Rice), musical

### Anglaterra

Rei Enric I d'Anglaterra Matilde d'Anglaterra, la seva filla Comte Jofré V d'Anjou
* Thomas Simpson Cooke: The Count of Anjou (1816)
Guillem de Malmesbury, cronista anglès
* Richard Wilson: Aethelred the Unready (2011, 22-1, Vassar College, Poughkeepsie, NY; R. Wilson)
Rei Enric II d'Anglaterra
* Anton Schweitzer: Rosamunde (1780, Christoph Martin Wieland)
* Carlo Coccia: Rosmonda d'Inghilterra (1829, 28-2, T. La Fenice, Venècia; Felice Romani)
* Gaetano Donizetti: Rosmonda d'Inghilterra (1834, 27-2, T. della Pergola, Florència; Felice Romani), com a Enrico II
* Otto Nicolai: Rosmonda d'Inghilterra (1839, 26-11, T. Grande, Trieste ; Felice Romani), estrenada com a Enrico II
* Raffaele Gentili: Rosamonda (1867, M. M. Marcello)
* Felix Draeseke: Bertran de Born (1894, sense estrenar ; F. Draeseke)
Sant Thomas Becket, arquebisbe de Canterbury
* Ildebrando Pizzetti: Assassinio nella cattedrale (1958, 1-3, T. alla Scala, Milà; I. Pizzetti, sobre T. S. Eliot)
Elionor d'Aquitània, reina consort, esposa d'Enric II d'Anglaterra
* Anton Schweitzer: Rosamunde (1780, Christoph Martin Wieland)
* Carlo Coccia: Rosmonda d'Inghilterra (1829, 28-2, T. La Fenice, Venècia; Felice Romani)
* Gaetano Donizetti: Rosmonda d'Inghilterra (1834, 27-2, T. della Pergola, Florència; Felice Romani)
* Otto Nicolai: Rosmonda d'Inghilterra (1839, 26-11, T. Grande, Trieste ; Felice Romani), estrenada com a Enrico II
* Raffaele Gentili: Rosamonda (1867, M. M. Marcello)
* Gillian KaraweIl Whitehead: Eleanor of Aquitaine (1982, Fleur Adcock), monodrama
* Carlisle Floyd: Flower and hawk (1972, 16-5, Houston Grand Opera, Houston ; C. Floid), monodrama per a soprano i orquestra
Rosamund Clifford, noble anglesa, amant d'Enric II
* Anton Schweitzer: Rosamunde (1780, Christoph Martin Wieland)
Rosamund Clifford, noble anglesa, amant d'Enric II Walter Clifford, tutor d'Enric II
* Carlo Coccia: Rosmonda d'Inghilterra (1829, 28-2, T. La Fenice, Venècia; Felice Romani)
* Gaetano Donizetti: Rosmonda d'Inghilterra (1834, 27-2, T. della Pergola, Florència; Felice Romani)
* Otto Nicolai: Rosmonda d'Inghilterra (1839, 26-11, T. Grande, Trieste ; Felice Romani), estrenada com a Enrico II
* Raffaele Gentili: Rosamonda (1867, M. M. Marcello)
Rei Ricard I d'Anglaterra, Cor de Lleó
* Antonio Lotti: Isacio tiranno (1710)
* Carmine Giordani: La vittoria d'amor coniugale (1712)
* Georg Friedrich Haendel: Riccardo Primo, re d'Inghilterra (1727, 11-11, King's Theatre, Londres; Paolo Antonio Rolli)
* André Grétry: Richard Coeur-de-lion (1784, 21-10, Comédie-italienne, París; Jean-Michel Sedaine)
* William Shield: Richard Coeur de Lion (1786, Leonard McNally)
* Anton Friedrich Fischer: Richard Löwenherz (1802)
* Felice Alessandro Radicati: Blondello, ossia Riccardo Cuor di Leone (1816, Leone Andrea Tottola)
* Moritz Hauptmann: Mathilde (1826, 19-2, Hoftheater, Kassel ; Caroline Pichler)
* Giovanni Pacini: Il talismano, o sia La terza Crociata in Palestina (1829, 10-6, T. alla Scala, Milà; Gaetano Barbieri)
* Heinrich Marschner: Der Templer und die Jüdin (com a Black Knight) (1829, 22-12, Dresden, Sächsisches Hoftheater; Wilhelm August Wohlbrück)
* Giuseppe Nicolini: Malek Adel (1830)
* Carl Loewe: Malek-Adhel (1832 ; Caroline Pichler)
* Louis Schindelmeisser: Mathilde (1834 ; Caroline Pichler)
* Heinrich Dorn: Das Banner von England (1841)
* Hilarión Eslava: La tregua di Ptolemaide (1842, 24-5, T. Principal, Cadis; Bertocchi), partitura perduda
* Adolphe Adam: Richard en Palestine (1844, 7-10, Salle Le Peletier, Opéra, París; Paul Foucher)
* Giuseppe Poniatowski: Malek Adhel (1846, D. Bancalari)
* Ventura Sánchez de Madrid: Malek Adel (1851, 29-1, T. Principal, Cadis; Carlo Pepoli)
* Giovanni Persiani: Malek-Adhel (1855, 3-6, T. San Ferdinando, Chieti; Francesco Vicoli)
* Friedrich Wilhelm Grund: Mathilde (ca. 1874, sense estrenar)
* Michael William Balfe: Il talismano (1874)
* Sir Arthur Sullivan: Ivanhoe (1891, Julian Russell Sturgis)
* Stephen Oliver: Blondel (1983, 12-9, Bath ; Tim Rice), musical
Berenguera de Navarra, esposa de Ricard I
* Antonio Lotti: Isacio tiranno (1710) (com a Costanza)
* Georg Friedrich Haendel: Riccardo Primo, re d'Inghilterra (1727, 11-11, King's Theatre, Londres; Paolo Antonio Rolli), com a Costanza di Navarra
* Giovanni Pacini: Il talismano, o sia La terza Crociata in Palestina (1829, 10-6, T. alla Scala, Milà; Gaetano Barbieri)
* Giuseppe Nicolini: Malek Adel (1830)
* Heinrich Dorn: Das Banner von England (1841)
* Hilarión Eslava: La tregua di Ptolemaide (1842, 24-5, T. Principal, Cadis; Bertocchi), partitura perduda
* Ventura Sánchez de Lamadrid: Malek Adel (1851, 29-1, T. Principal, Cadis; Carlo Pepoli)
* Giovanni Persiani: Malek-Adhel (1855, 3-6, T. San Ferdinando, Chieti; Francesco Vicoli)
* Michael William Balfe: Il talismano (1874)
Matilde, filla d'Enric II
* Moritz Hauptmann: Mathilde (1826, 19-2, Hoftheater, Kassel ; Caroline Pichler)
* Giovanni Pacini: I crociati a Tolemaide, ossia la morte di Malek-Adel (1828, 13-11, T. Grande, Trieste; Calisto Bassi)
* Giuseppe Nicolini: Malek Adel (1830)
* Carl Loewe: Malek-Adhel (1832 ; Caroline Pichler)
* Louis Schindelmeisser: Mathilde (1834 ; Caroline Pichler)
* Giuseppe Poniatowski: Malek Adhel (1846, D. Bancalari)
* Ventura Sánchez de Lamadrid: Malek Adel (1851, 29-1, T. Principal, Cadis; Carlo Pepoli)
* Friedrich Wilhelm Grund: Mathilde (ca. 1874, sense estrenar)
Robin Hood, personatge llegendari
* W. H. Birch: The Merrie Men of Sherwood Forest
* William Shield: Robin Hood or Sherwood Forest (1784, Leonard McNally i E. Lysaht)
* Pierre-Alexandre Monsigny: Robin et Marion (inacabada en 1817)
* Heinrich Marschner: Der Templer und die Jüdin (com a Lokslei) (1829, 22-12, Dresden, Sächsisches Hoftheater; Wilhelm August Wohlbrück)
* George Macfarren: Robin Hood (1860)
* Albert Dietrich: Robin Hood (1879)
* Reginald De Koven: Robin Hood (1890, 9-6, Chicago Opera House, Chicago ; Harry B. Smith), òpera còmica
* Sir Arthur Sullivan: Ivanhoe (com a Locksley) (1891, Julian Russell Sturgis)
* Moritz Fall: Robin Hood (1891, opereta)
* Michael Tippett: Robin Hood
Enric II el Jove, rei d'Anglaterra Duc Geoffroi II de Bretanya
* Felix Draeseke: Bertran de Born (1894, sense estrenar ; F. Draeseke)
Rei Joan I d'Anglaterra
* Adolf von Doss: Jean-sans-Terre (1875)
* Sir Arthur Sullivan: Ivanhoe (com a Prince John) (1891, Julian Russell Sturgis)
* Stephen Oliver: Blondel (1983, 12-9, Bath ; Tim Rice), musical

### Europa central

Conrad III d'Alemanya
* Gustav Schmidt: Die Weiber von Weinsberg (1858, G. Schmidt)
Emperador Frederic I del Sacre Imperi Romanogermànic Barba-roja
* Carl David Stegmann: Heinrich der Löwe (1792, 15-7, Mainzischer Nationaltheater, Magúncia; Heinrich Gottlieb Schmieder)
* Johanna Kinkel: Friedrich Barbarossa in Suza (1840)
* Matteo Salvi: I burgravi (1845)
* Gottfried Herrmann: Barbarossa, oder Die Himmelfahrtsnacht im Kyffhäuser (1846)
* Temistocle Solera: La Liga Lombarda (1847, 18-9, T. del Campillo, Granada; T. Solera)
* Giuseppe Verdi: La battaglia di Legnano (1849)
* Antonio Buzzi: La lega lombarda (1850, 23-2, T. Principal, Barcelona ; Filippo Meucci)
* Edmund Kretschmer: Heinrich der Löwe (1877)
* Victorin de Joncières: Le chevalier Jean (1885)
* Erik Satie: Geneviève de Brabant (1899, José-Patricio Contamine de Latour, òpera per a titelles)
Emperador Enric VI del Sacre Imperi Romanogermànic
* Gaspare Spontini: Agnese di Hohenstaufen(1827, 28-5, Königsliches Opernhaus, Berlín: només 1r acte; 1829, 12-6, Opernhaus, Berlín: completa ; Ernst Raupach)
* Friedrich Marpurg: Agnes von Hohenstaufen (1874, 14-3, Stadtstheater, Friburg de Brisgòvia ; Ernst Pasqué)
* Siegfried Wagner: Rainulf und Adelasia (1923, Siegfried Wagner)
Duc Enric X de Baviera i II de Saxònia
* Ferdinand Kauer: Heinrich der Stolze, Herzog von Sachsen (1806)
Enric el Lleó, príncep alemany, duc de Saxònia i Baviera
* Agostino Steffani: Enrico il Leone (1689, Bartolomeo Ortensio Mauro)
* Carl David Stegmann: Heinrich der Löwe (1792, 15-7, Mainzischer Nationaltheater, Magúncia; Heinrich Gottlieb Schmieder)
* Gaspare Spontini: Agnese di Hohenstaufen (1827, 28-5, Königsliches Opernhaus, Berlín: només 1r acte; 1829, 12-6, Opernhaus, Berlín: completa ; Ernst Raupach)
* Friedrich Marpurg: Agnes von Hohenstaufen (1874, 14-3, Stadtstheater, Friburg de Brisgòvia ; Ernst Pasqué)
* Edmund Kretschmer: Heinrich der Löwe (1877)
Clemència de Zähringen, esposa d'Enric el Lleó
* Carl David Stegmann: Heinrich der Löwe (1792, 15-7, Mainzischer Nationaltheater, Magúncia; Heinrich Gottlieb Schmieder)
Comte Enric V del Palatinat, fill d'Enric el Lleó Agnès de Hohenstaufen, esposa seva
* Gaspare Spontini: Agnese di Hohenstaufen (1827, 28-5, Königsliches Opernhaus, Berlín: només 1r acte; 1829, 12-6, Opernhaus, Berlín: completa ; Ernst Raupach)
* Friedrich Marpurg: Agnes von Hohenstaufen (1874, 14-3, Stadtstheater, Friburg de Brisgòvia ; Ernst Pasqué)
Albert I de Brandenburg l'Ós, marcgravi de Brandenburg
* Ferdinand Kauer: Albert der Bär, oder Die Weiber von Weinsberg (1806)
Leopold III de Babenberg, marcgravi d'Àustria Agnès de Francònia, esposa seva
* Ferdinand Kauer: Die Leopoldsjagd (1808)
Leopold V d'Àustria el Virtuòs, duc d'Àustria
* Heinrich Dorn: Das Banner von England (1841)
* Michael William Balfe: Il talismano (1874)
* Stephen Oliver: Blondel (1983, 12-9, Bath ; Tim Rice), musical
Hildegarda de Bingen, abadessa benedictina, escriptora mística i artista Volmar de Disibodenberg, monjo benedictí, mestre seu Riquilda de Stade, monja benedictina Volmar, monjo, mestre d'Hildegarda
* Marta Lambertini: Hildegard (2002, 28-6, Centro Experimental del T. Colón, Buenos Aires ; Elena Vinelli)
Hermann I de Turíngia, landgraf
* Richard Wagner: Tannhäuser (1845, 19-10, Dresden, Hoftheater, R. Wagner)
Landgraf Lluís IV de Turíngia
* Eduard Lassen: Landgraf Ludwigs Brautfahrt o Le roi Edgard (1857)
* Ferenc Doppler, Ferenc Erkel, Karl Doppler: Erzsébet (1857)
Elisabet d'Hongria, esposa de Lluís IV de Turíngia, santa
* Richard Wagner: Tannhäuser (1845, 19-10, Dresden, Hoftheater, R. Wagner) (sense ésser-ne la representació, el personatge d'Elisabet s'hi basa)
* Eduard Lassen: Landgraf Ludwigs Brautfahrt o Le roi Edgard (1857)
* Ferenc Doppler, Ferenc Erkel, Karl Doppler: Erzsébet (1857)
Walther von der Vogelweide, poeta alemany
* Richard Wagner: Tannhäuser (1845, 19-10, Dresden, Hoftheater, R. Wagner)
* Eduard Künneke: Walter von der Vogelweide (1945, no estrenada)
* Ludger Vollmer: Crusades (2017, 14-1, Theater Freiburg; Tiina Hartmann)
Tannhäuser, poeta alemany
* Richard Wagner: Tannhäuser (1845, 19-10, Dresden, Hoftheater, R. Wagner)
* Carl Amand Mangold: Tannhäuser (1843-1846)
* August Conradi: Münchhausen mit Tannhäuser und der Sängerkrieg auf der Wartburg (1856)
Wolfram von Eschenbach, poeta alemany
* Richard Wagner: Tannhäuser (1845, 19-10, Dresden, Hoftheater, R. Wagner)
* August Conradi: Münchhausen mit Tannhäuser und der Sängerkrieg auf der Wartburg (1856)
Rei Emeric I d'Hongria
* Rudolf Raimann: Imre Király (1891, Carl Gross)
Rei Andreu II d'Hongria
* Eduard Lassen: Landgraf Ludwigs Brautfahrt o Le roi Edgard (1857)
Gran Duc Leszek I de Polònia, el Blanc, 1194-1227 Goworek, voivoda de Sandomierz
* Józef Elsner: Leszek Biały czyli Czarowinca z Łysej Góry (1809, 2-12, Varsòvia; Ludwik Adam Dmuszewski), llibret perdut

### Escandinàvia

Absaló, bisbe de Roskilde
* Zdenĕk Fibich: Pád Arkuna (1898), refeta com a Dargun (1900)
Stig Tokesen Hvide, cavaller danès
* Ole Olsen: Stig Hvide (1876)
Rei Sverre Sigurdsson
* Rudolf Raimann: König Sverre (1892, Carl Gross)

### Estats orientals i Imperi Romà d'Orient

Guiu de Lusignan, rei de Jerusalem
* Moritz Hauptmann: Mathilde (1826, 19-2, Hoftheater, Kassel ; Caroline Pichler)
* Giovanni Pacini: I crociati a Tolemaide, ossia la morte di Malek-Adel (1828, 13-11, T. Grande, Trieste; Calisto Bassi)
* Giuseppe Nicolini: Malek Adel (1830)
* Carl Loewe: Malek-Adhel (1832 ; Caroline Pichler)
* Louis Schindelmeisser: Mathilde (1834 ; Caroline Pichler)
* Hilarión Eslava: La tregua di Ptolemaide (1842, 24-5, T. Principal, Cadis; Bertocchi), partitura perduda
* Giuseppe Poniatowski: Malek Adhel (1846, D. Bancalari)
* Giovanni Persiani: Malek-Adhel (1855, 3-6, T. San Ferdinando, Chieti; Francesco Vicoli)
* Aribert Reimann: Melusine (1970, Claus Hobe Henneberg)
Conrad de Montferrat, noble italià, rei de Jerusalem
* Saverio Mercadante: Emma d'Antiochia (1833, 8-3, T. La Fenice, Venècia; Felice Romani)
Rei Amalric II de Jerusalem
* Friedrich Wilhelm Grund: Mathilde (ca. 1874, sense estrenar) (com a Lusignan)
Al-Àfdal ibn Salah-ad-Din, soldà de Síria, fill de Saladí
* Niccola Vaccai: Saladino e Clotilde (1828, 4-2, T. alla Scala, Milà; Luigi Romanelli)
Malik Al-Àdil I, soldà d'Egipte i de Síria
* Moritz Hauptmann: Mathilde (1826, 19-2, Hoftheater, Kassel ; Caroline Pichler)
* Giovanni Pacini: I crociati a Tolemaide, ossia la morte di Malek-Adel (1828, 13-11, T. Grande, Trieste; Calisto Bassi)
* Giuseppe Nicolini: Malek Adel (1830)
* Carl Loewe: Malek-Adhel (1832 ; Caroline Pichler)
* Louis Schindelmeisser: Mathilde (1834 ; Caroline Pichler)
* Hilarión Eslava: La tregua di Ptolemaide (1842, 24-5, T. Principal, Cadis; Bertocchi), partitura perduda
* Giuseppe Poniatowski: Malek Adhel (1846, D. Bancalari)
* Giovanni Persiani: Malek-Adhel (1855, 3-6, T. San Ferdinando, Chieti; Francesco Vicoli)
* Friedrich Wilhelm Grund: Mathilde (ca. 1874, sense estrenar)
Averrois, filòsof i metge hispanomusulmà Ibn Arabi, filòsof andalusí
* Marco Betta: Averroè, "tres escenes melodramàtiques" (1999, T. Vittorio Emmanuele, Messina ; Daniele Martino)
Isaac Comnè, sobirà de Xipre
* Antonio Lotti: Isacio tiranno (1710)
* Carmine Giordani: La vittoria d'amor coniugale (1712)
* Georg Friedrich Haendel: Riccardo Primo, re d'Inghilterra (1727, 11-11, King's Theatre, Londres; Paolo Antonio Rolli)
La Dama de Xipre, filla d'Isaac Comnè
* Antonio Lotti: Isacio tiranno (1710) (com a Pulcheria)
* Georg Friedrich Haendel: Riccardo Primo, re d'Inghilterra (1727, 11-11, King's Theatre, Londres; Paolo Antonio Rolli), com a Pulcheria
Emperador Aleix IV Àngel
* Teodulo Mabellini: I veneziani a Costantinopoli (1844)
+ Siegfried Wagner: Sonnenflammen (1912, est. 1918, S. Wagner) Emperador Balduí I de Constantinoble
* Teodulo Mabellini: I veneziani a Costantinopoli (1844)
* Pančo Vladigerov: Car Kalojan (1936, Nikolaj Liliev, Fani Popova-Mutafova)

### Estats eslaus

Tsar Kalojan I Assèn de Bulgària Tsar Boril de Bulgària
* Pančo Vladigerov: Car Kalojan (1936, Nikolaj Liliev, Fani Popova-Mutafova)

#### Principats russos

Iaroslav Osmomisl, príncep de Halitx
* Józef Elsner: Leszek Biały czyli Czarowinca z Łysej Góry (1809, 2-12, Varsòvia; Ludwik Adam Dmuszewski), llibret perdut
Vladímir III Igorèvitx, príncep de Putivl i Halych Vladimir Iaroslàvitx, príncep Galitskij, fill de Iaroslav Osmomisl, príncep de Halitx
* Stanisław Duniecki: Igor (1870, inacabada)
* Alexander Borodin: El príncep Igor (1869-1887, est. 1890, 4-11, T. Marijnskij, S. Petersburg; A Borodin)
Igor Sviatoslàvitx, príncep de Putivl, Novgorod-Seversk i Txèrnigov
* Stanisław Duniecki: Igor (1870, inacabada)
* Alexander Borodin: El príncep Igor (1869-1887, est. 1890, 4-11, T. Marijnskij, S. Petersburg; A Borodin)
Eufrosínia o Iaroslavna, filla de Iaroslav Osmomisl, príncep de Halitx Kontxakovna, la seva filla
* Stanisław Duniecki: Igor (1870, inacabada)
* Alexander Borodin: El príncep Igor (1869-1887, est. 1890, 4-11, T. Marijnskij, S. Petersburg; A Borodin)
Gran príncep Rúrik II de Kíev
* Józef Elsner: Leszek Biały czyli Czarowinca z Łysej Góry (1809, 2-12, Varsòvia; Ludwik Adam Dmuszewski), llibret perdut
Elisiv de Kíev
* Heorhiy Maiboroda: Iaroslav Mudrij
Príncep Demetri I de Moscou i de Vladímir
* Anton Rubinstein: Дмитрий Донской (Dmitrij Donskoij) (1852, 30-4, Bolxoi T., Moscou; Vladimir Sollogub, Vladimir Zotov)
* Vladimir Nikolaièvitx Kriukov: Dmitrij Donskoij (1947)
Dobrínia Nikítitx, heroïna llegendària de Kíev
* Aleksandr Serov: Rogneda
Iuri II, gran príncep de Vladímir
* Nikolai Rimski-Kórsakov: La ciutat invisible de Kitege i la donzella Fevrònia

## Segle XIII

Sant Domènec de Guzmán, frare, fundador dels dominics
* Antonio Braga: San Domenico di Guzman (1997)

### Corona d'Aragó

Rei Pere el Gran , o Pere III d'Aragó
* Hector Berlioz: Béatrice et Bénédict (1862, 9-8; Theater Baden-Baden; H. Berlioz), com a Don Pedro
* Angelo Bottagisio: Alaimo da Lentini o Macalda (1885, 17-1, T. Fraschini, Pavia; Francesco Bagatta)
* Felip Pedrell: Els Pirineus (1892, estr. 1902, 4-1, T. del Liceu, Barcelona; Víctor Balaguer) (Bernat II al quadre 1; Bernat III, al 3)
* Charles Villiers Stanford: Much ado about nothing (1901, 30-5, Covent Garden, Londres; Julian Sturgis)
* Martin Shaw: Much ado about nothing (1903, Imperial Theatre, N. York; W. Shakespeare)
* Jesús Aroca: Cielo y tierra (1905, 8-8, Nuevo Teatro, Madrid ; Carlos Díaz Valero), sarsuela: "viaje fantástico en un acto"
* Henri Février: Carmosine, "conte romanesque" (1913, 24-2, T. de La Gaité, París; Henri Caen, Louis Payen)
* Imogen Holst: Benedick and Beatrice (1951, 21-7, The Barn Theatre, Dartington Hall, Devon; I. Holst)
Constança de Sicília, esposa seva, reina de Sicília
* Angelo Bottagisio: Alaimo da Lentini o Macalda (1885, 17-1, T. Fraschini, Pavia; Francesco Bagatta)
* Henri Février: Carmosine, "conte romanesque" (1913, 24-2, T. de La Gaité, París; Henri Caen, Louis Payen)
Roger de Llúria, almirall de la Corona
* Felip Pedrell: Els Pirineus (1892, estr. 1902, 4-1, T. del Liceu, Barcelona; Víctor Balaguer) (Bernat II al quadre 1; Bernat III, al 3)
Ramon Llull, escriptor i místic mallorquí
* Ricardo Villa: Raimundo Lulio (1903, 5-11, T. Lírico, Madrid; Joaquín Dicenta)
* Francesc Cassú: Llull (2006, estr. 2018, 23-11, Auditori, Girona ; Jaume Cabré)
Diego de Mansilla i Isabel de Segura, els Amants de Terol
* Emilio Arrieta: Los novios de Teruel (1867, 24-12, T. del Circo, Madrid ; Eusebio Blasco) "drama lírico-burlesco", paròdia ; com a Isabel No Segura i Diego de Marsilla
* Tomás Bretón: Los amantes de Teruel (1889, 12-2, T. Real, Madrid; T. Bretón)
* Javier Navarrete: Los amantes (2017, 8-2, Iglesia de S. Pedro, Terol; J. Navarrete)

### Occitània

Comte Roger Bernat II de Foix Ermessenda de Castellbó, esposa seva Arnau Amalric, legat papal (com a Cardenal) Comte Roger Bernat III de Foix
* Felip Pedrell: Els Pirineus (1892, estr. 1902, 4-1, T. del Liceu, Barcelona; Víctor Balaguer) (Bernat II al quadre 1; Bernat III, al 3)
Bernart Sicart de Maruèjols i Raimon de Miraval, trobadors
* Felip Pedrell: Els Pirineus (1892, estr. 1902, 4-1, T. del Liceu, Barcelona; Víctor Balaguer)
Bertran Martí, bisbe càtar Joan de Navarra, inquisidor
* Marcel Landowski: Montségur (1985, 1-2, Halle aux Grains, Tolosa de Llenguadoc ; Gérard Caillet, Guy-Patrick Sainderichin, Marcel Landowski)

### Castella

Rei Alfons VIII de Castella
* Antonio Santamaría: Raquel (1891)
* Tomás Bretón: Raquel (1900)
* August Enna: Ghettoens Dronning (1932)
Elionor d'Aquitània, esposa seva
* Alice A. Moerk: Alionor (1998, 3, Fairmont, Virgínia Occidental, EUA; A. Moerk)
Rei Sanç IV de Castella
* Michael William Balfe: L'étoile de Séville (1843, 15-12, T. de l'Académie Royale di Musique, París ; Hyppolite Lucas, sobre Lope de Vega)

### Portugal

Beat Gonçal de Amarante, dominic
* José Francisco Arroyo: Gonçalo de Amarante (1859, Teatro das Variedades, Porto), drama sacre

### Itàlia

Sant Francesc d'Assís, religiós, fundador dels franciscans
* Gian Francesco Malipiero: San Francesco d'Assisi (1921, 3-11, Carnegie Hall, Nova York; G. F. Malipiero), misteri per a solistes, cor i orquestra
* Charles Tournamire: Il poverello di Assisi (1937-1939, Joseph Péladan)
* Henri Tomasi: Il Poverello (1956, Albert Bonheur)
* Giselher Klebe: Jacobowsky und der Oberst (1965)
* Vladmir Ivanovič Martijnov: Serafičeskie videnija Franciski Assizskogo ::(Visions seràfiques de Francesc d'Assís), òpera rock (1978)
* Olivier Messiaen: Saint François d'Assise (1983)
* Ludger Vollmer: Crusades (2017, 14-1, Theater Freiburg; Tiina Hartmann)
* Mario Rocha: El lobo y el santo (2017, 7-6, Teatro Nacional Rubén Darío, Managua ; M. Rocha)
Germà Lleó, deixeble, amic i confident de Francesc d'Assís
* Olivier Messiaen: Saint François d'Assise (1983)
* Josep Soler: El misterio de San Francisco (2000, no estrenada; J. Soler)
Clara d'Assís, religiosa, fundadora de les clarisses
* Gian Francesco Malipiero: San Francesco d'Assisi (1921, 3-11, Carnegie Hall, Nova York; G. F. Malipiero), misteri per a solistes, cor i orquestra
Franc de Siena, frare carmelita
* Emilio Arrieta: San Franco de Sena (1883, 27-10, T. de Apolo, Madrid; José Estremera)
Rosa de Viterbo, terciària franciscana, santa
* Francesco Provenzale?: La vita di S. Rosa (1679, G. Castaldo?)
Margarida de Cortona, terciària franciscana, santa
* Licinio Recife: Margherita da Cortona (1938, E. Mucci), llegenda
Gherardo Segarelli, predicador milenarista a Parma, cremat a la foguera Obizzo Sanvitale, bisbe de Parma
* Ildebrando Pizzetti: it:Fra Gherardo (1928, 16-5, T. alla Scala, Milà; I. Pizzetti)
Guido Cavalcanti, poeta florentí
* Ezra Pound i George Antheil: Cavalcanti
Sordello, poeta
* Antonio Buzzi: Sordello (1856)
* Salvador Giner Vidal: L'Indovina (1870, estr. 2013)
Gianni Schicchi, home florentí Buoso Donati, mercader florentí
* Giacomo Puccini: Gianni Schicchi (1918, 14-12, Metropolitan Opera House, Nova York ; Giovacchino Forzano)
* Michael Ching: Buoso's ghost (1997, 25-1, Opera Memphis, Memphis ; M. Ching)
Corso Donati, polític florentí Piccarda Donati, germana seva, personatge de la Divina commedia
* Pietro Platania: Piccarda Donati (1857, G. L. Spina)
Jacopo de' Pazzi el Vell, capità florentí Cecilia dei Gherardini di Montagliari, esposa seva Cece Gherardini, condottiero de Montaperti.
* Vincenzo Valente: Roberta de' Gherardini (1865, Pasquale Valente) (Cece apareix com a Ubaldo di Cece; Cecilia com a Roberta)
Buondelmonte de' Buondelmonti, noble florentí Mosca dei Lamberti, condottiero florentí
* Giovanni Pacini: Bondelmonte (1845, 18-6, T. della Pergola, Florència; Salvatore Cammarano)
Nello dei Pannocchieschi, senyor de Volterra i Lucca
* Gaetano Donizetti: Pia de' Tolomei (1837, 18-2, T. Apollo, Venècia; Salvatore Cammarano)
Pia de' Tolomei, noble de Siena i esposa seva
* Gaetano Donizetti: Pia de' Tolomei (1837, 18-2, T. Apollo, Venècia; Salvatore Cammarano)
* Azio Corghi: Pia (2004)
Marco Polo, aventurer italià
* Ivo Tijardović: Marko Polo (1960, Vojmil Rabadan)
* Tan Dun: Marco Polo (1996)
* Jesús Rodríguez Picó: El paradís de les muntanyes (1998, 4-11, T. Lliure, Barcelona; Miquel Desclot)
* Xu Shuya: Les larmes de Marco Polo (2000)
* Isabelle Aboulker: Marco Polo et la princesse de la Chine, òpera per a nens (2005, 24-2, Teatre Tianqiao, Pequín; Christian Eyméry)
Rustichello da Pisa, escritor
* Tan Dun: Marco Polo
Pietro d'Abano, metge i filòsof italià
* Louis Spohr: Pietro von Abano (1827, 13-10, Hoftheater, Kassel; Karl Pfeiffer, pseudònim de Friedrich Georg Schmidt)
* Giuseppe Apolloni: Pietro d'Abano (1856)
* Cenobio Paniagua: Pietro d'Abano (1863)
Ugolino della Gherardesca, noble i militar pisà
* Ignaz von Seyfried: Ugolino (1821, 26-9, T. an der Wien, Viena; Friedrich Ludwig Karl Biedenfeld)
Innocenci IV, papa
* Marco Tutino: Federico II (2004, Giuseppe Di Leva)
Urbà IV, papa
* Carl Amand Mangold: Tannhäuser (1843-1846) (com a Urbanus, patriarca de Jerusalem)
Ottaviano degli Ubaldini, cardenal
* Carl Reinecke: König Manfred (1867, Friedrich Röber)
Ezzelino III da Romano, senyor de la Marca de Treviso
* Vincenzo Pucitta: Bianca de' Rossi (1800, Mattia Butturini)
* August Klughardt: Die Hochzeit des Mönchs (ca. 1855)
Bianca de' Rossi, noble de Bassano
* Vincenzo Pucitta: Bianca de' Rossi (1800, Mattia Butturini)
Cunizza da Romano, germana d'Ezzelino III
* Giuseppe Verdi: Oberto, conte di San Bonifacio (1839, 17-11, T. alla Scala, Milà ; Temistocle Solera, Antonio Piazza)
Assó VII d'Este, senyor de Ferrara
* Antonio Buzzi: Sordello (1856)
Enzi de Sardenya, rei de Sardenya
* Johann Joseph Abert: König Enzio (1862, F.A.B. Dulk) i Enzio von Hohenstaufen (1875, 2a versió)
* Ottorino Respighi: Re Enzo (1905, 12-3, T. del Corso, Bolonya; Alberto Donini)
Mastino I della Scala, senyor de Verona
* Antonio Buzzolla: Mastino I della Scala (1841)
* Girolamo Alessandro Biaggi: Martino della Scala (1856)
Pier della Vigna, canceller de Frederic II
* Marco Tutino: Federico II (2004, Giuseppe Di Leva)
Conradí de Sicília, rei de Sicília
* Conradin Kreutzer: Conradin von Schwaben (1812, 30-3, Hoftheater, Stuttgart; Carl Borromäus Weitzmann)
* Karl Eduard Hering: Conradin von Schwaben (1834)
* Ferdinand Hiller: Konradin (1847)
* Conradin Kreutzer: König Conradin (1848, no estr.; Berndt von Guseck)
* Pino Donati: Corradino il Svevo (1931)
* Carlo Galante: Corradino (1991)
* Marco Tutino: Federico II (2004, Giuseppe Di Leva)
Frederic I de Baden, marcgravi, company de Conradí
* Conradin Kreutzer: Conradin von Schwaben (1812, 30-3, Hofoper, Stuttgart; Carl Borromäus Weitzmann)
* Ferdinand Hiller: Konradin (1847)
Rei Manfred I de Sicília
* Giacomo Cordella: Manfredi trovatore (1836, 6-7, T. San Carlo, Nàpols; Vincenzo De Ritis)
* Giuseppe Persiani: Manfredi di Svevia (1855, T. San Ferdinando, Chieti)
Rei Manfred I de Sicília Elena de l'Epir, reina consort
* Carl Reinecke: König Manfred (1867, Friedrich Röber)
* Tomás Giribaldi: Manfredi di Svevia (1882, 18-7, T. Solís, Montevideo, Uruguai ; José Emilio Ducati)
* Benjamin Godard: Les guelfes (1882, estr. 1902)
Príncep Enric de Sicília, fill seu
* Benjamin Godard: Les guelfes (1882, estr. 1902)
Rinaldo d'Aquino, poeta i cortesà sicilià
* Giacomo Cordella: Manfredi trovatore (1836, 6-7, T. San Carlo, Nàpols; Vincenzo De Ritis)
Carles I d'Anjou, rei de Sicília i Nàpols
* Conradin Kreutzer: Conradin von Schwaben (1812, 30-3, Hoftheater, Stuttgart; Carl Borromäus Weitzmann)
* Karl Eduard Hering: Conradin von Schwaben (1834)
* Peter Joseph von Lindpaintner: Die sizilianische Vesper (1843)
* Ferdinand Hiller: Konradin (1847)
* Conradin Kreutzer: König Conradin (1848, no estr.; Berndt von Guseck)
* Carl Reinecke: König Manfred (1867, Friedrich Röber)
* Carlo Galante: Corradino (1991)
Violant de Suàbia, filla natural de Frederic II
* Marco Tutino: Federico II (2004, Giuseppe Di Leva)
Joan de Pròixida, metge i diplomàtic sicilià
* Giuseppe Poniatowski: Giovanni di Procida (1840, G. Poniatowski)
* Friedrich August W. Barth: Die Sicilianische Vesper (1841)
* Peter Joseph von Lindpaintner: Die sizilianische Vesper (1843)
* Adolphe Samuel: Giovanni di Procida (1848)
* Giuseppe Verdi: Les vêpres siciliennes (1855) (com a Procida)
Guy de Montfort, comte de Nola, condottiero angloitalià
* Friedrich August W. Barth: Die Sicilianische Vesper (1841)
* Giuseppe Verdi: Les vêpres siciliennes (1855)
Reina Constança de Sicília, esposa de Pere el Gran d'Aragó
* Henri Février: Carmosine (1912)
Macalda de Scaletta, noble siciliana Alaimo de Lentini, noble sicilià, espòs seu
* Angelo Bottagisio: Macalda, melodrama per a piano (1880)
* Angelo Bottagisio: Alaimo da Lentini o 'Macalda (1885, 17-1, T. Fraschini, Pavia; Francesco Bagatta)
Margarida, comtessa d'Anjou, princesa de Nàpols
* Ferdinand Hérold i François-Adrien Boieldieu: Charles de France, ou Amour et gloire (1816, 18-6, Opéra-comique, París; Marie-Emmanuel Théaulon de Lambert, Armand Dartois, De Rancé)
Dante Alighieri, escriptor italià
* Pavlos Carrer:Dante e Bice (1852, 24-8, T. Carcano, Milà ; Serafino Torelli), música perduda
* Vicente Rubio: Los infiernos de Dante (1870, 2-6, T. de Verano (Circo de Paul), Madrid ; Ricardo Guijarro), sarsuela
* Benjamin Godard: Dante (1890)
* Serguei Rakhmàninov: Francesca da Rimini (1906)
* Conrado del Campo: La tragedia del beso (1915, Carlos Fernández Shaw)
* Torsten Nilsson: Dantesvit (1969)
* Tan Dun: Marco Polo (1996)
* Esther Hilsberg: Dantes Inferno und der Weg ins Paradies (2005)
* Louis Andriessen, amb parts de música electrònica d'Anke Brouwer: La Commedia (2008, 12-6, Koninklijk Theater Carré, Amsterdam ; L. Andriessen, amb textos de Dante, Joost von der Vondel i l'Antic Testament), "film opera" en cinc parts
* Vladímir Martijnov: Vita nuova (2009, 18-2, Royal Festival Hall, Londres; V. Martijnov)
Beatrice Portinari, dama florentina, inspiradora de Dante
* Pavlos Carrer:Dante e Bice (1852, 24-8, T. Carcano, Milà ; Serafino Torelli), música perduda
* Benjamin Godard: Dante (1890)
* Louis Andriessen, amb parts de música electrònica d'Anke Brouwer: La Commedia (2008, 12-6, Koninklijk Theater Carré, Amsterdam ; L. Andriessen, amb textos de Dante, Joost von der Vondel i l'Antic Testament), "film opera" en cinc parts
* Vladímir Martijnov: Vita nuova (2009, 18-2, Royal Festival Hall, Londres; V. Martijnov)
Dianora de' Bardi Ippolito Buondelmonti, nobles florentins llegendaris
* Paolo Serrao: Dianora de' Bardi (1853, L. Badiali)
Guiu I Polentani o Guido Novello, senyor de Ravenna
* Hermann Goetz: Francesca da Rimini (1877, inacabada)
* Ambroise Thomas: Françoise de Rimini (1882)
Guido da Varano, senyor de Camerino
* Filippo Marchetti: Guido da Varano (1856, 2, Torí; R. Marchetti)
Francesca da Rimini, filla de Guiu I Polentani i Paolo Malatesta, cunyat i amant seu
* Feliciano Strepponi: Francesca da Rimini (1823, 23-7, T. Eretenio, Vicenza ; Felice Romani)
* Luigi Carlini: Francesca da Rimini (1825, 19-8, T. San Carlo, Nàpols ; F. Romani)
* Saverio Mercadante: Francesca da Rimini (1828, 28-1, T. del Príncipe, Madrid ; F. Romani)
* Pietro Generali: Francesca da Rimini (1828, 26-12, T. La Fenice, Venècia ; Paolo Pola)
* Gaetano Quillici: Francesca da Rimini (1829 ; F. Romani)
* Ruggero Manna: Francesca da Rimini (1829, 2-2, T. del Giglio, Lucca ; F. Romani)
* Giuseppe Staffa: Francesca da Rimini (1831, 3-12, T. San Carlo, Nàpols ; F. Romani)
* Giuseppe Fournier-Gorre: Francesca da Rimini (1832, 20-7, T. Avvalorati, Livorno ; F. Romani)
* Adelaide Appignani: Francesca da Rimini (1835 ; A. Appignani?)
* Giuseppe Tamburini: Francesca da Rimini (1835, 26-12, T. Comunale, Rimini ; F. Romani)
* Emanuele Borgatta: Francesca da Rimini (1837, 28-1, T. Carlo Felice, Gènova ; F. Romani)
* Antonio Maglioni: Francesca da Rimini (1840)
* Eugene Nordal: Francesca da Rimini (1840, 17-2, Linz)
* Achille Castagnoli: Francesca da Rimini (1841)
* Giambattista Meiners: Francesca da Rimini (1841)
* Giuseppe Devasini: Francesca da Rimini (1841, Conservatorio, Milà ; F. Romani)
* Francesco Canneti: Francesca da Rimini (1843, 18-2, T. Eretenio, Vicenza ; F. Romani)
* Enrico Rolland: Francesca da Rimini (1844 ; Filippo Meucci)
* Salvatore Papparlado: Francesca da Rimini (1844, Nàpols)
* Antonio Brancaccio: Francesca da Rimini (1844, Venècia)
* Pietro Ruggeri: Francesca da Rimini (1855)
* Pietro Pinelli: Francesca da Rimini (1856)
* Giovanni Franchini: Francesca da Rimini (1857, 1-1, T. Sao Carlos, Lisboa ; F. Romani)
* Ferdinando Gualtieri: Francesca da Rimini (1857, 2, T. Apollo, Roma)
* Andrea Zescevick: Francesca da Rimini (1860)
* J. Mario Brouillard: Francesca da Rimini (1866, París), opereta
* Giuseppe Marcarini: Francesca da Rimini (1870, 26-2, T. Municipale, Piacenza ; Matteo Benvenuti)
* Hermann Goetz: Francesca da Rimini (1877, 30-9, Mannheim)
* Vincenzo Moscuzza: Francesca da Rimini (1877, Malta)
* Antonio Cagnoni: Francesca da Rimini (1878, 19-2, T. Reggio, Torí ; Antonio Ghislanzoni)
* Ambroise Thomas: Françoise de Rimini (1882, Opéra, París ; Barbier, Carré)
* Carlo Graziani-Walter: Paolo e Francesca (1885, Sala Filarmonica, Florència ; Raffaello Svicher)
* Primo Riccitelli: Francesca da Rimini (1901, Pesaro ; Silvio Pellico)
* Eduard Napravnik: Frančeska da Rimini (1902, 9-12, T. Mariinskij, Sant Petersburg)
* Serguei Rakhmàninov: Francesca da Rimini (com a Francesca Malatesta) (1906, T. Bolxoi, Moscou ; Modest Txaikosvki)
* Luigi Mancinelli: Paolo e Francesca (1907, T. Comunale, Bolonya ; Arturo Colautti)
* Emil Ábrányi: Paola és Francesca (1912, E. Ábranyi)
* Franco Leoni: Francesca da Rimini (1913, 29-12, Opéra-comique, París)
* Riccardo Zandonai: Francesca da Rimini (1914, 19-2, T. Reggio, Torí ; Tito Ricordi)
* Max d'Ollone: Les amants de Rimini (1916-2-3, Opéra, París)
* Alfredo Aracil: Francesca o El infierno de los enamorados (1954)
Giovanni Malatesta, espòs i assassí de Francesca da Rimini
* Eduard Napravnik: Frančeska da Rimini (1902)
* Serguei Rakhmàninov: Francesca da Rimini (com a Lanciotto Malatesta) (1906)
* Riccardo Zandonai: Francesca da Rimini (com a Giovanni lo Sciancato) (1914)
* Conrado del Campo: La tragedia del beso (1915, Carlos Fernández Shaw)
Malatestino Malatesta, senyor de Rimini
* Riccardo Zandonai: Francesca da Rimini (com a Malatestino dall'Occhio)

### França

Adela de Ponthieu i el seu germà, el comte Guillem III de Ponthieu
* Pierre-Montan Berton i Jean-Benjamin de La Borde: Adèle de Ponthieu (1772)
* Niccolò Piccinni: Adèle de Ponthieu (1772, J.-P.-A. des Rasins de Saint-Marc)
Adam de la Halle, poeta
* Ernst Frank: Adam de la Halle (1880, 9-4, Hoftheater, Karlsruhe ; S. H. Mosenthal)
Comte Carles I de Valois Margarida, comtessa d'Anjou, esposa seva
* Ferdinand Hérold i François-Adrien Boieldieu: Charles de France, ou Amour et gloire (1816, 18-6, Opéra-comique (salle Feydeau), París; Théodore d'Artois, Emmanuel Théaulon, Armand Dartois, De Rancé)
Rei Lluís IX de França
* Jean-Baptiste Lemoyne: Louis IX en Egypte (1790)
* Carl Bernhard Wessely: Louis IX en Égypte (1797, Nicolas-François Guillard, François-Guillaume-Jean-Stanislas Andrieux)
* Darius Milhaud: Saint-Louis roi de France (1972, òpera-oratori)
Margarida de Provença, reina consort de França Jean de Joinville, cronista francès
* Darius Milhaud: Saint-Louis roi de France (1972, òpera-oratori)
Rei Felip III de França Maria de Brabant, esposa seva Pierre de La Brosse, noble francès
* Alessandro Gandini: Maria di Brabante (1833, 29-10, T. di Corte, Mòdena; Gaetano Rossi)
* Teodulo Mabellini: Maria di Francia (1846)
* Albert Guillion: Maria di Brabante (1850, Gaetano Rossi)
Rei Felip IV de França
* Henry Charles Litolff: Les templiers (1886)
* Francesc Cassú: Llull (2006, estr. 2018, 23-11, Auditori, Girona ; Jaume Cabré)
Enguerrand de Marigny, xambelà seu Jacques de Molay, gran mestre dels templers
* Henry Charles Litolff: Les templiers (1886)

### Illes Britàniques

Roger Mortimer, regent d'Anglaterra, lloctinent d'Enric II
* Henry Charles Litolff: Les templiers (1886)
Rei Eduard I d'Anglaterra
* Thomas Attwood: Caernarvon Castle, or The birth of the Prince of Wales (1793, 12-8, Londres, Haymarket Theatre; John Rose)
* Samuel Arnold: Cambro-Britons (1798, 21-12, Londres, Little Theatre in the Haymarket; James Boaden)
* Giovanni Pacini: Vallace, o sia L'eroe scozzese (1820, 14-2, T. alla Scala, Milà; Felice Romani)
Edmund Mortimer, cavaller anglès
* Thomas Attwood: Caernarvon Castle, or The birth of the Prince of Wales (1793, 12-8, Londres, Haymarket Theatre; John Rose)
Llewelyn II, últim rei de Gal·les
* Samuel Arnold: Cambro-Britons (1798, 21-12, Londres, Little Theatre in the Haymarket; James Boaden)
William Wallace, soldat escocès, cabdill independentista
* Giovanni Pacini: Vallace, o sia L'eroe scozzese (1820, 14-2, T. alla Scala, Milà; Felice Romani)

### Europa central

Gijsbrecht IV d'Amstel, senyor neerlandès
* Erhart Ermatinger: Gysbrecht van Amstel (ca. 1960)
Comte Florenci V d'Holanda
* Richard Hol: Floris V. (1892)
Comte Balduí IX de Flandes
* Teodulo Mabellini: I veneziani a Costantinopoli (1844)
'Comte Balduí IX de Flandes Comtessa Joana I de Flandes Comtessa Margarida II de Flandes
* Antônio Carlos Gomes: Joana de Flandres (1863, 15-9, T. Municipal, Rio de Janeiro, Brasil ; Salvador de Mendonça)
Emperador Frederic II del Sacre Imperi Romanogermànic
* Prosper-Didier Deshayes: Henri de Bavière (1804)
* Ignacy Feliks Dobrzyński: Burgrafowie (1860)
* Franco Battiato: Il cavaliere dell'intelletto (1994, 20-9, Catedral, Palerm ; Manlio Sgalambro)
* Marco Tutino: Federico II (2004, Giuseppe Di Leva)
Constança d'Aragó i de Castella, princesa d'Aragó, esposa seva Isabel II de Jerusalem, esposa seva, reina titular de Jerusalem Miquel Scot, científic escocès
* Franco Battiato: Il cavaliere dell'intelletto (1994, 20-9, Catedral, Palerm ; Manlio Sgalambro)
Rei Enric VII d'Alemanya, dels Romans i de Sicília
* Prosper-Didier Deshayes: Henri de Bavière (1804)
Reina Elisabet de Baviera, consort de Conrad IV d'Alemanya
* Karl Eduard Hering: Conradin von Schwaben (1834)
* Ferdinand Hiller: Konradin (1847)
* Marco Tutino: Federico II (2004, Giuseppe Di Leva)
Rei Rodolf I d'Alemanya Heinrich Mönch von Landskron, burgmestre de Nuremberg
* Johann Joseph Abert: Anna von Landskron (1802, C. G. Nehrlich)
Rei Adolf I d'Alemanya, landgravi de Turíngia Rei Albert I d'Alemanya Gerard II d'Eppstein, príncep elector de Magúncia
* Heinrich Marschner: Kaiser Adolph von Nassau (1845, 5-1, Hoftheater, Dresden; Heribert Rau)
Duc Felip I de Falkenstein
* Friedrich Wilhelm Grund: Die Burg Falkenstein (1825)
Sofia de Turíngia, consort del duc Enric II de Brabant
* Ferdinand Hummel: Sophie von Brabant (1899)
Marcgravi Conrad I de Meissen
* Edmund Kretschmer: Heinrich der Löwe (1877) (com a Konrad von Wettin)
Marcgravi Otó II de Meissen
* Johanna Kinkel: Otto der Schütz (1841)
Marcgravi Enric III de Meissen, landgravi de Turíngia
* Ferdinand Kauer: Das Faustrecht in Thüringen (1796)
* Ferdinand Bauer: Die Waffenruhe in Thüringen (1802-1805)
Marcgravi Albert II de Meissen, fill seu Marcgravi Teodoric de Landsberg, fill d'Enric III
* Ferdinand Bauer: Die Waffenruhe in Thüringen (1802-1805)
Rei Andreu II d'Hongria
* Ferenc Doppler, Ferenc Erkel, Karl Doppler: Erzsébet (1857)
* Ferenc Erkel: Bánk bán (1861)
Gertrudis de Merània, esposa d'Andreu II i regent Duc Otó I de Merània, germà de Gertrudis
* Ferenc Erkel: Bánk bán (1861)
Rei Béla IV d'Hongria Maria Làscaris, esposa seva
* József Ruzitska: Béla futása (1822, János Kótsi Patkó)
* Sándor Szokolay: Margit, a haznának szentelt áldozat (1995, István Nemeskürty)
Santa Margarida d'Hongria, princesa i monja dominica
* Sándor Szokolay: Margit, a haznának szentelt áldozat (1995, István Nemeskürty)

### Estats eslaus

Rei Ottokar I de Bohèmia i príncep de Moràvia Eduvigis d'Andechs, duquessa de Silèsia i Polònia
* František Václav Míča: L'origine di Jaromeriz in Moravia (1730)
Záviš de Falkenstein, noble bohemi
* Bedřich Smetana: Čertova stěna (1882, 29-10, Nové České Divadlo, Praga; Eliška Krásnohorská)
* Josef Richard Rozkošný: Záviš z Falkenštejna (1877, Jindřich Böhm)
Venceslau II de Bohèmia, rei Cunegunda de Halych, reina, vídua d'Ottokar II
* Josef Richard Rozkošný: Záviš z Falkenštejna (1877, Jindřich Böhm)
Rei Leszek I el Blanc de Polònia
* Józef Elsner: Leszek Biały czyli Czarowinca z Łysej Góry (1809, 2-12, Varsòvia; Ludwik Adam Dmuszewski), llibret perdut
Tsar Boril de Bulgària
* Pančo Vladigerov: Car Kalojan (1936, Nikolaj Liliev, Fani Popova-Mutafova)
Tsar Ivan II Assèn de Bulgària Borislav, comandant de l'exèrcit búlgar
* Georgi Atanasov: Борислав (Borislav) (1911, 4-3, Bulgarskata operna druixva, Sofia; Nikolai Popov)

### Escandinàvia i estats bàltics

Rei Eric V de Dinamarca i Stig Andersen Hvide, mariscal danès, després bandoler
* Peter Arnold Heise: Drot og marsk (Rei i mariscal) (1878)
Matilde de Holstein, reina consort esposa d'Abel de Dinamarca Birger Jarl, noble i regent danès
* Francesco Antonio Uttini: Birger Jarl och Mechthilde (1774, G. F. Gyllenborg)
Haakon IV de Noruega, rei de Noruega Skule Bårdsson. noble noruec
* Gunnar Bucht: Tronkrävarna (Els pretendents a la corona) (1966)
Rei Magnus III de Suècia
* Edmund Kretschmer: Die Folkunger (1874)
Tomàs de Finlàndia, bisbe
* Einojunai Rautavaara: Thomas (1985, E. Rautavaara)
Mindaugas, sobirà de Lituània
* Henryk Jarecki: Mindowe, król litewski (1880)

### Món islàmic

Al-Kàmil ibn al-Àdil, soldà d'Egipte i Damasc
* Sebastiano Nasolini: Zaira (1797, 22-2, T. San Benedetto, Venècia; Mattia Botturini), com a Orosmane, sultano
* Francesco Federici: Zaira, ossia Il trionfo della religione (1799, Palerm; Mattia Bocciardini), com a Orosmane, sultano
* Marcos António Portugal: La Zaira (1802, 19-2, T. de São Carlos, Lisboa; Mattia Botturini, Giuseppe Caravita), com a Orosmane, sultano
* Peter von Winter: La Zaira (1805, 29-1, King's Theatre in the Haymarket, Londres; Lorenzo Da Ponte), com a Orosmane, sultano
* Vncenzo Lavigna: La Zaira (1809, T. della Pergola, Florència), com a Orosmane, sultano
Ibn Sabin al-Mursí, filòsof musulmà, nascut a Múrcia
* Franco Battiato: Il cavaliere dell'intelletto (1994, 20-9, Catedral, Palerm ; Manlio Sgalambro)

### Extrem Orient

Gengis Kan, gran kan de l'imperi mongol
* Pasquale Anfossi: Gengis-kan (1777)
* Jesús Rodríguez Picó: El paradís de les muntanyes (1998, 4-11, T. Lliure, Barcelona; Miquel Desclot)
* San Bao: Gengis Khan (2016)
Khublai Khan, gran kan de l'imperi mongol
* Antonio Salieri: Cublai gran kan de' Tartari (1788, estrena: 1998, 18-6, Stadttheater, Würzburg; Giovanni Battista Casti)
* Tan Dun: Marco Polo (1996)

## S. XIV
### Itàlia

Marco Querini Bajamonte Tiepolo, nobles venecians, líders de la conjuració de 1310
* Ventura Sánchez de Lamadrid: La conjuración de Venecia (1840, 2-7, T. Principal, Cadis; Perini)
Marino Faliero, dux de Venècia
* Ludwig Roselius: Doge und Dogaressa (1928, Ludwig Roselius)
* Gaetano Donizetti: Marino Faliero (1835, 19-3, T. Italien, París; Giovanni Emmanuele Bidera)
* Franz von Holstein: Marino Faliero (1878, inacabada)
Marino Badoeri, bisbe de Venècia
* Ludwig Roselius: Doge und Dogaressa (1928, Ludwig Roselius)
Simone Boccanegra, primer Dux de Gènova Gabriele Adorno, cinquè Dux de Gènova
* Giuseppe Verdi: Simon Boccanegra (1857, 12-3, T. La Fenice, Venècia ; Francesco Maria Piave)
* Giuseppe Verdi: Simon Boccanegra (segona versió: 1881, 24-3, T. alla Scala, Milà ; Arrigo Boito)
Giovanni Boccaccio, escriptor italià
* Franz von Suppé: Boccaccio (1879, (F. Zell, Richard Genée)
* Enric Granados i Campiña: Petrarca (1899, no estrenada ; Apel·les Mestres)
* Joan Manén: Giovanna di Napoli (1902, 22-1, G. Teatre del Liceu, Barcelona; Angelo Bignotti, traduït del de Maurice Chassang)
Francesco Petrarca, poeta
* Pierre-Joseph Candeille: Laure et Pétrarque (1778)
* François-Léonard Rouwijzer: Laure et Pétrarque (1780, Philippe Fabre d'Eglantine)
* Johann Christoph Kienlen: Petrarca und Laura (1816)
* Enric Granados i Campiña: Petrarca (1899, no estrenada ; Apel·les Mestres)
Ginevra degli Armieri, dama florentina
* Ferdinando Paër: Ginevra degli Almieri (1800, 2-9, Kärntnertortheater, Viena; Giuseppe Maria Foppa)
* Mario Peragallo: Ginevra degli Almieri (1937)
Elionor d'Arborea, noble catalana, jutgessa d'Arborea
* Carlotta Ferrari: Eleonora d'Arborea (1871, tardor, Civico Teatro, Càller, Sardenya; C. Ferrari)
* Franco Oppo: Eleonora d'Arborea (1986, 4-7, Anfiteatro Romano, Càller, Sardenya ; Giuseppe Dessì i Marco Gagliardo)

### Milà

Guido della Torre, senyor de Milà
* Alessandro Nini: Ida della Torre (1837)
Mateu I Visconti, duc de Milà
* Michael William Balfe: Bianca, or, The Bravo's bride (1860)
Marc I Visconti, noble i militar milanès Lodrisi Visconti, noble i militar
* Nicola Vaccai: Marco Visconti (1838, 27-1, T. Regio, Torí; L. Toccagni)
* Errico Petrella: Marco Visconti (1854, D. Bolognese, T. Grossi)
Galeàs I Visconti, duc de Milà
* Alessandro Nini: Ida della Torre (1837)
Assó Visconti, senyor de Milà
* Emilio Arrieta: Azón Visconti, sarsuela gran (1858, 12-11, T. de la Zarzuela, Madrid ; Antonio García Gutiérrez)
Margherita Visconti, noble milanesa Francesco Pusterla, noble milanès, espòs seu
* Giovanni Pacini: Margherita Pusterla (1856, 25-2, T. San Carlo, Nàpols; Domenico Bolognese)
Luchino Visconti, senyor de Milà Galeàs II Visconti, senyor de Milà
* Giovanni Pacini: Margherita Pusterla (1856, 25-2, T. San Carlo, Nàpols; Domenico Bolognese)
Joan I Visconti, duc de Milà Valentina Visconti, filla seva
* Étienne Méhul, acabada per Joseph Daussoigne-Méhul: Valentine de Milan (1807-8, estr.: 1822. 28-11, T. Feydeau, París; Jean-Nicolas Bouilly)
Albert V d'Este, senyor de Ferrara i Mòdena Maso degli Albizi, polític florentí
* Étienne Méhul, acabada per Joseph Daussoigne-Méhul: Valentine de Milan (1807-8, estr.: 1822. 28-11, T. Feydeau, París; Jean-Nicolas Bouilly), com a "Duc de Ferrare" i "Duc de Florence", respectivament

### Roma

Gian Francesco Brogni, cardenal italià
* Fromental Halévy: La juive (1835, 23-2, Opéra, Paris ; Eugène Scribe)
Joan XXIII de Pisa, antipapa Papa Gregori XII
* Wilfried Hiller: Wolkenstein (2004)
Cola di Rienzo, tribú de Roma
* John Barnett: Rienzi (1828)
* Richard Wagner: Rienzi (1840, estr. 1842)
* Vladímir Nikítitx Kaixperov: Cola di Rienzi (1863)
* Luigi Ricci-Stoltz: Cola di Rienzi (1880, 21-2, T. La Fenice, Venècia; Giuseppe Carlo Bottura)
Stefano Colonna (1265–1348), figura política de Roma
* Richard Wagner: Rienzi (1840, estr. 1842)
* Vladímir Nikítitx Kaixperov: Cola di Rienzi (1863)
* Luigi Ricci-Stoltz: Cola di Rienzi (1880, 21-2, T. La Fenice, Venècia; Giuseppe Carlo Bottura)
Agnès de Montepulciano, dominica, santa
* Antonio Duni: Santa Inés de Montepoliciano (1727, sarsuela)
Santa Caterina de Siena, dominica, autora mística
* Edgar Tinel: Catharina (1909, Leo Tepe van Heemstede)
* Gustave Doret: Catherine de Sienne (ca. 1940, misteri)

### Nàpols i Sicília

Joana I de Nàpols, reina de Nàpols
* Antonio Granara: Giovanna prima di Napoli (1836)
* Hippolyte Monpou: La reine Jeanne (1840)
* Pier Antonio Coppola: Giovanna prima di Napoli (1842)
* Alessandro Nini: Odalisa (1842)
* Pietro Terziani: Giovanna I regina di Napoli (1844, C. Giuliani)
* Francesco Malipiero: Giovanna di Napoli (1847)
* Moritz Strakosch: Giovanna prima di Napoli (1851)
* Joan Manén: Giovanna di Napoli (1902, 22-1, G. Teatre del Liceu, Barcelona; Angelo Bignotti, traduït del de Maurice Chassang)
* Väinö Raitio: Kaksi kuningatarta (1937-1940, 1944; Lauri Haarla)
Andreu d'Hongria, rei consort de Nàpols, espòs de Joana I Lluís I de Tàrent, segon espòs de Joana I
* Pier Antonio Coppola: Giovanna prima di Napoli (1842) (Andreu hi apareix com a Ugo; Lluís com a Enrico)
* Pietro Terziani: Giovanna I regina di Napoli (1844, C. Giuliani)
* Francesco Malipiero: Giovanna di Napoli (1847)
* Moritz Strakosch: Giovanna prima di Napoli (1851) (Andreu hi apareix com a Ugo; Lluís com a Riccardo)
* Joan Manén: Giovanna di Napoli (1902, 22-1, G. Teatre del Liceu, Barcelona; Angelo Bignotti, traduït del de Maurice Chassang)
Rei Frederic II de Sicília
* Reinhard Keiser: Der lächerliche Prinz Jodelet (1726, com a Prinz Frederich von Sizilien)

### Regnes ibèrics

Rei Dionís I de Portugal Elisabet d'Aragó i de Sicília, esposa seva
* Giacomo Antonio Perti: Dionisio, rè di Portogallo (1707)
Infanta Blanca de Portugal, filla d'Alfons III de Portugal
* Alfredo Keil: Donna Bianca (1895, 10-3, Real Teatro de São Carlos, Lisboa ; César Féréal)
Rei Alfons IV de Portugal
* Giacomo Antonio Perti: Dionisio, rè di Portogallo (1707)
* Mariano Vázquez: La perla negra (1858, 30-9, T. de la Zarzuela, Madrid ; Luis Mariano de Larra), sarsuela en tres actes
Constança de Portugal i d'Aragó, filla de Dionís I
* Giacomo Antonio Perti: Dionisio, rè di Portogallo (1707)
Rei Alfons IV de Portugal Rei Pere I de Portugal Inês de Castro, amant i esposa de Pere I de Portugal
* Giuseppe Giordani: Ines de Castro (1793, T. La Fenice, Venècia ; Cosimo Giotti)
* Francesco Bianchi: Ines de Castro (1794, 30-5, T. San Carlo, Nàpols ; L. de Sanctis)
* Niccolò Antonio Zingarelli: Ines de Castro (1798)
* Vittorio Trento: Ines de Castro (1803, Regio Teatro, Livorno ; Antonio Gasparini)
* Pietro Carlo Guglielmi: Ines de Castro (1805, T. di Torre Argentina, Roma ; Filippo Tarducci Romano)
* Giuseppe Farinelli, Stefano Pavesi, Niccolò Antonio Zingarelli: Ines de Castro (1806, 11-10, T. San Carlo, Nàpols ; Gaetano Andreozzi)
* Marcos Portugal: Ines de Castro (1810, Roma)
* Stefano Pavesi: Ines de Almeida (1822, T. San Carlo, Nàpols ; Andrea Leone Tottola), com a Inés de Almeida
* Carlos Valentini: Ines de Castro (1827, Real Teatro S. João, Porto)
* Giuseppe Persiani: Ines de Castro (1835, 28-1, T. San Carlo, Nàpols ; S. Cammarano)
* Manuel Inocêncio Liberato dos Santos: Ignes de Castro (1839, 8-7, T. São Carlos, Lisboa)
* Fabio Marchetti: Ines de Castro (1840, 29-2, T. Sociale, Màntua; S. Cammarano)
* Pier Antonio Coppola: Ines de Castro (1841, 26-12, T. São Carlos, Lisboa ; S. Cammarano)
* Francesco Pollini: Ines de Castro (inacabada, m. 1846)
* Luigi Gibelli: Don Pedro di Portogallo' (1849, 30-12, T. Sociale, Novara ; S. Cammarano)
* Giovanni Pacini: Malvina di Scozia (1851, T. San Carlo, Nàpols): per la censura, es canvien els noms dels personatges reials
* Franco Faccio: Ines de Castro (1859)
* Frédéric Gérolt: Inês de Portugal (1864, 2, T..., Nancy ; Duchêne, Nancy, Husson-Lemoine)
* Riccardo Eugenio Drigo: Don Pedro di Portogallo, ossia Ines de Castro (1868, T. Nuovo, Pàdua ; S. Cammarano)
* Franz Kullak: Inez de Castro' (1869, Berlín ; Wilhelm Fellechner)
* Tomás Giribaldi: Inés de Castro (1884, Montevideo, Uruguai, no estrenada ; S. Cammarano)
* Vicent Lleó i Balbastre i Rafael Calleja: Inés de Castro, o Reinar después de morir (1903, 16-3, T. Lírico, Madrid ; José Juan Cadenas, a partir de Luis Vélez de Guevara), sarsuela en tres actes
* Vicent Costa i Nogueras: Inés de Castro (1905, 18-5, T. Eldorado, Barcelona; R. Ginard de la Rosa)
* Rui Coelho: Inês de Castro (1927, T. São Carlos, Lisboa ; António Patrício, a partir d'António Ferreira)
* Renzo Rossellini: La reine morte (1973, Renzo Rossellini a partir d'Henri de Montherlant); Alfons apareix com a Ferrante
* Thomas Pasatieri: Ines de Castro (1976, Baltimore)
* James MacMillan: Ines de Castro (1996, Edimburg)
* Daniel-Lesur: La reine morte (2005, pòstuma)
* Andrea Lorenzo Scartazzini: Wut (2006)
* James Rolfe: Inês, òpera de cambra (2009, 22-2, Queen of Puddings Music Theatre, Toronto, Canadà; Chamber opera; Paul Bentley)
Rei Pere I de Portugal Pedro V Afonso, bisbe de Porto
* Francisco de Sá Noronha: L'Arco di Sant'Anna (1867)
Constança Manuel, segona esposa de Pere I de Portugal
* Vicent Lleó i Balbastre i Rafael Calleja: Inés de Castro, o Reinar después de morir (1903, 16-3, T. Lírico, Madrid ; José Juan Cadenas, a partir de Luis Vélez de Guevara), sarsuela en tres actes, com a Blanca, infanta de Navarra
Elionor Telles de Menezes, reina consort de Portugal, esposa de Ferran I de Portugal
* João Marcelino Arroio: Leonora Telles (1945)

#### Corona d'Aragó

Elisabet d'Aragó i de Sicília, filla de Pere el Gran d'Aragó
* Giacomo Antonio Perti: Dionisio, rè di Portogallo (1707, Villa de Pratolino ; Antonio Salvi)
Roger de Flor, soldat al servei dels reis d'Aragó
* Ruperto Chapí: Roger de Flor (1878, 11-2, T. Real, Madrid ; Mariano Capdepón)
Arnau II d'Erill i de Mur, baró d'Erill Constança d'Aragó i d'Entença, esposa de Jaume III de Mallorca Ot de Montcada i de Pinós, noble català Ramon Berenguer, comte de Prades
* Nicolau Guanyabens i Giral: Arnaldo di Erill (1859, 12-5, Gran T. del Liceu, Barcelona ; Joan Cortada i Sala), Constança hi apareix com a Clotilde i el comte de Prades com a Guillem
Arnau Ramon de Biure, abat de Sant Cugat del Vallès Berenguer de Saltells, assassí de l'abat
* Joan Alavedra: Pedra i sang (2000, 25-12, Monestir, Sant Cugat del Vallès ; Josep M. Jaumà), tragicomèdia musical
Gilabert de Centelles i de Castellet, governador de Mallorca
* Johann Joseph Abert: Die Almohaden (1890, 13-4, Leipzig ; Adolf Krönen)
Benet XIII d'Avinyó, antipapa
* Wilfried Hiller: Wolkenstein (2004, 6-3, Openhaus, Nuremberg ; Felix Mitterer)
Nicolau Eimeric, inquisidor general
* Francesc Cassú: Llull (2006, estr. 2018, 23-11, Auditori, Girona ; Jaume Cabré)
Pere Arnau o Arnau de Montmur, senyor català, base del mite del Comte Arnau, noble del Ripollès
* Felip Pedrell: El comte Arnau (1904, sense estrenar; Joan Maragall), "festival líric popular en dues parts", música incidental sobre el poema de Maragall
* Enric Morera i Viura: El comte Arnau (1905, 12-10, Barcelona, Teatre Principal; Josep Carner), música incidental per a l'obra de teatre de Carner
* Isidre Corderas. La fi del comte Arnau (1993, òpera sense estrenar)
Ramon Vidal de Besalú, trobador
* José Casares: La flor de Besalú (1874 ; Manuel Cañete), sarsuela en tres actes

### Castella

Rei Ferran IV de Castella
* Giacomo Antonio Perti: Dionisio, rè di Portogallo (1707)
* Valentín Zubiaurre: Don Fernando el Emplazado (1869, est. 1871, 12-5, T. Alhambra, Madrid; Ricardo Castelvecchio, Ernesto Palermi)
* Tomás Bretón: El anillo de Fernando IV (1877), sarsuela
Juan y Pedro Carvajal, cavallers de Calatrava, cortesans de Ferran IV de Castella
* Valentín Zubiaurre: Don Fernando el Emplazado (1869, est. 1871, 12-5, T. Alhambra, Madrid; Ricardo Castelvecchio, Ernesto Palermi)
Rei Alfons XI de Castella
* Georges Onslow: L'alcalde de La Vega (1824, 10-8, Opéra-comique, París), com a Roi Alphonse
* Gaetano Donizetti: La Favorite (1840, 2-12, Théâtre de l'Académie Royale de Musique, París; Alphonse Royer i Gustave Vaëz)
Elionor de Guzmán, amant del rei Alfons XI de Castella i mare d'Enric II
* Gaetano Donizetti: La Favorite (1840, 2-12, Théâtre de l'Académie Royale de Musique, París; Alphonse Royer i Gustave Vaëz)
Rei Pere I de Castella, "el Cruel"
* Carlo Francesco Pollarolo: La forza della virtù (1692, 29-12, T. San Giovanni Crisostomo, Venècia ; Domenico David), com a Ferdinando
* Giacomo Antonio Perti: La forza della virtù (1694, T. Malvezzi, Bolonya ; D. David)
* Reinhard Keiser: Die Macht der Tugend (1700, carnaval, Schauplazt am Gänsemarkt, Hamburg ; Friedrich Christian Bressand, a partir de D. David)
* Bernardo Sabadino: La virtù coronata, o sia Il Fernando (1714), com a Fernando
* Francesco Feo: La forza della virtù (1719, 22-1, Nàpols ; Francesco Antonio Tullio)
* Gaetano Donizetti: Maria Padilla (1841, 26-12, T. alla Scala, Milà; Gaetano Rossi), com a Don Pedro, principe di Castiglia
* Hilarión Eslava: Pietro il Crudele (1843, només se'n conserva un cor ; L. Bertocchi)
* Ferdinand Poise: Le Roi Don Pèdre (1857, Eugène Cormon, Eugène Grangé)
* Rafael Taboada y Mantilla: La juglaresa (1867, Madrid ; Ángel Lasso de la Vega), sarsuela
* Manuel Fernández Caballero: El lego de San Pablo (1906, 22-12, T. de la Zarzuela, Madrid ; Manuel Fernández de la Puente), sarsuela
Maria de Padilla, amant i esposa de Pere I de Castella Blanca de Borbó, reina consort, esposa de Pere I
* Carlo Francesco Pollarolo: La forza della virtù (1692, 29-12, T. San Giovanni Crisostomo, Venècia ; Domenico David); Maria com a Anagilda, Blanca com a Clotilde
* Giacomo Antonio Perti: La forza della virtù (1694, T. Malvezzi, Bolonya ; D. David)
* Reinhard Keiser: Die Macht der Tugend (1700, carnaval, Schauplazt am Gänsemarkt, Hamburg ; Friedrich Christian Bressand, a partir de D. David)
* Bernardo Sabadino: La virtù coronata, o sia Il Fernando (1714); Maria com a Anagilda, Blanca com a Clotilde
* Francesco Feo: La forza della virtù (1719, 22-1, Nàpols ; Francesco Antonio Tullio)
* Gaetano Donizetti: Maria Padilla (1841, 26-12, T. alla Scala, Milà; Gaetano Rossi)
* Pierre-Alexandre-Joseph Doche: Maria Padilla (1837, vodevil)
João Afonso de Albuquerque, noble portuguès, favorit de Pere I de Castella
* Gaetano Donizetti: Maria Padilla (1841, 26-12, T. alla Scala, Milà; Gaetano Rossi)
* Pierre-Alexandre-Joseph Doche: Maria Padilla (1837, vodevil)
Fadrique Alfonso, senyor d'Haro
* Manuel Fernández Caballero: El lego de San Pablo (1906, 22-12, T. de la Zarzuela, Madrid ; Manuel Fernández de la Puente), sarsuela
Rei Enric III de Castella
* Amadeu Vives i Roig: La villana (1927, 1-10, T. de la Zarzuela, Madrid ; Federico Romero, Guillermo Fernández-Shaw), sarsuela gran
Joan de Castella i d'Aragó "el de Tarifa", infant de Castella
* Marco Aurelio Mariali: Gusmano il Buono, ossia L'assedio di Tarifa (1847)
* Gualtiero Sanelli: Gusmano (1857, Giovanni Peruzzini)
Alonso Pérez de Guzmán, noble castellà, conegut com a Guzmán el Bueno
* Marco Aurelio Mariali: Gusmano il Buono, ossia L'assedio di Tarifa (1847)
* Baltasar Saldoni: Guzman il Buono (1855, sense estrenar ; Domingo Anacri)
* Gualtiero Sanelli: Gusmano (1857, Giovanni Peruzzini)
* Tomás Bretón: Guzmán el Bueno (1876, 11, T. de Apolo, Madrid ; Antonio Arnao), òpera en un acte
Pedro Alonso Pérez de Guzmán y Coronel , fill de Guzmán el Bueno, executat davant son pare
* Marco Aurelio Mariali: Gusmano il Buono, ossia L'assedio di Tarifa (1847)
* Gualtiero Sanelli: Gusmano (1857, Giovanni Peruzzini)
Blanca de Castella, infanta, casada amb Pere I de Portugal
* Giuseppe Persiani: Ines de Castro (1835, 28-1, T. San Carlo, Nàpols ; S. Cammarano)
Macías O Namorado, joglar gallec Hernán Pérez de Padilla, senyor de Porcuna
* Felipe Gutiérrez y Espinosa: Macías (1871, estr. 1977, 9, T. Tapia, San Juan de Puerto Rico ; Martín Travieso y del Rivero)
* Stefano Gobatti: Massias (1900)

### França

Comte Gastó III de Foix
* Jean-Philippe Rameau: La princesse de Navarre (1745, 23-2, Grande Écurie, Palau de Versailles; Voltaire)
Elisabet de França i de Navarra, filla de Felip IV de França, esposa d'Eduard II d'Anglaterra
* Gaetano Donizetti: L'assedio di Calais (1836, 19-11, T. San Carlo, Nàpols, Salvatore Cammarano), esposa d'Eduard III en l'òpera; en realitat, n'era la mare
* Henry Charles Litolff: Les templiers (1886)
* Rudolf Wagner-Régeny: Die Bürger von Calais (1939, Caspar Neher)
* Andrea Lorenzo Scartazzini: Edward II. (2017, Thomas Jonigk)
* George Benjamin: Lessons of love and violence (2018, 10-5, Royal Opera House, Londres; Martin Crimp, a partir de Marlowe)
Margarida de Borgonya i de França, esposa del rei Lluís X de França
* Antonio Luján: Margarita de Borgoña (1849, Granada: no s'estrenà; llibretista desconegut)
Rei Felip VI de França
* Conradin Kreutzer: Der Edelknecht (1842, 21-6, Wiesbaden; Charlotte Birch-Pfeiffe)
Joan I de La Marca, comte de Vendôme
* Francesco Gnecco: Adelaide di Guesclino (1800; hi apareix com a Carlo, duca di Vendôme)
Eustache de Saint-Pierre, Jean d'Aire Pierre de Wissant i Jacques de Wissant, burgesos de Calais, ostatges al setge de Calais (1346).
* Gaetano Donizetti: L'assedio di Calais (1836, 19-11, T. San Carlo, Nàpols, Salvatore Cammarano)
* Rudolf Wagner-Régeny: Die Bürger von Calais (1939, Caspar Neher)
* Aulis Sallinen: Kuningas lähtee Ranskaan (El rei sortí cap a França) (1984, Paavo Haavikko i Heidi Krüger)
Jean Froissart, cronista francès
* Aulis Sallinen: Kuningas lähtee Ranskaan (El rei sortí cap a França) (1984, Paavo Haavikko i Heidi Krüger)
Rei Joan II de França el Bo
* Francesco Morlacchi: Gianni di Parigi (1818, 29-5, T. alla Scala, Milà; Felice Romani), com a Gianni di Parigi, figlio del re Filipo
* Gaetano Donizetti: Gianni di Parigi (1839, 10-9, T. alla Scala, Milà; Felice Romani)
Guillaume Cale, cabdill dels pagesos durant la Jacquerie de 1358
* Édouard Lalo i Arthur Coquard: La Jacquerie (1895)
Étienne Marcel, cap dels mercaders de París en la revolta de 1358
* Camille Saint-Saëns: Étienne Marcel (1879, 8-2; Grand-Théâtre, Lió; Louis Marie Alexandre Gallet)
Rei Carles V de França
* Camille Saint-Saëns: Étienne Marcel (1879, 8-2; Grand-Théâtre, Lió; Louis Marie Alexandre Gallet)
Duc Lluís I d'Orleans
* Étienne Méhul, acabada per Joseph Daussoigne-Méhul: Valentine de Milan (1807-8, estr.: 1822. 28-11, T. Feydeau, París; Jean-Nicolas Bouilly)

### Illes Britàniques

Rei Eduard II d'Anglaterra
* Gioachino Rossini, Louis Niedermeyer: Robert Bruce (1846, 30-9, Salle Le Peletier, Opéra, París; Alphonse Royer i Gustave Vaëz), pastitx
* Andrea Lorenzo Scartazzini: Edward II. (2017, Thomas Jonigk)
* George Benjamin: Lessons of love and violence (2018, 10-5, Royal Opera House, Londres; Martin Crimp, a partir de Marlowe)
Elisabet de França, reina consort d'Eduard II d'Anglaterra i mare d'Eduard III
* Gaetano Donizetti: L'assedio di Calais (1836, 19-11, T. San Carlo, Nàpols, Salvatore Cammarano), esposa d'Eduard III en l'òpera; en realitat, n'era la mare
* Henry Charles Litolff: Les templiers (1886)
* Rudolf Wagner-Régeny: Die Bürger von Calais (1939, Caspar Neher)
* Andrea Lorenzo Scartazzini: Edward II. (2017, Thomas Jonigk)
* George Benjamin: Lessons of love and violence (2018, 10-5, Royal Opera House, Londres; Martin Crimp, a partir de Marlowe)
Piers Gaveston, noble anglès, amant i favorit d'Eduard II d'Anglaterra
* Andrea Lorenzo Scartazzini: Edward II. (2017, Thomas Jonigk)
* George Benjamin: Lessons of love and violence (2018, 10-5, Royal Opera House, Londres; Martin Crimp, a partir de Marlowe)
Roger Mortimer, comte de March, regent d'Anglaterra i amant d'Elisabet de França, reina consort d'Anglaterra
* James Paisible: King Edward III. (1700)
* Giacomo Gotifredo Ferrari: Isabelle de Salisbury (1791)
* Gaetano Donizetti: L'assedio di Calais (1836, 19-11, T. San Carlo, Nàpols, Salvatore Cammarano)
* Aulis Sallinen: Kuningas lähtee Ranskaan (El rei sortí cap a França) (1984, Paavo Haavikko i Heidi Krüger)
* George Benjamin: Lessons of love and violence (2018, 10-5, Royal Opera House, Londres; Martin Crimp, a partir de Marlowe)
Rei Eduard III d'Anglaterra
* James Paisible: King Edward III. (1700)
* Giacomo Gotifredo Ferrari: Isabelle de Salisbury (1791)
* Gaetano Donizetti: L'assedio di Calais (1836, 19-11, T. San Carlo, Nàpols, Salvatore Cammarano)
* Aulis Sallinen: Kuningas lähtee Ranskaan (El rei sortí cap a França) (1984, Paavo Haavikko i Heidi Krüger)
* George Benjamin: Lessons of love and violence (2018, 10-5, Royal Opera House, Londres; Martin Crimp, a partir de Marlowe), com a "Young King".
Felipa d'Hainaut, reina consort, esposa seva
* Aulis Sallinen: Kuningas lähtee Ranskaan (El rei sortí cap a França) (1984, Paavo Haavikko i Heidi Krüger)
Eduard de Woodstock, el "Príncep Negre"
* Johann Peter Salomon: Windsor Castle, or The Fair Maid of Kent (1796, William Pearce)
Joana de Kent, esposa d'Eduard de Woodstock, el «Príncep Negre»
* Johann Peter Salomon: Windsor Castle, or The Fair Maid of Kent (1796, William Pearce)
* Alan Dudley Bush: Wat Tyler (1952)
William de Montacute, segon comte de Salisbury Elizabeth de Mohun, comtessa consort
* James Paisible: King Edward III. (1700)
* Giacomo Gotifredo Ferrar: Isabelle de Salisbury (1791)
Rei Ricard II d'Anglaterra
* Reginald De Koven: The Canterbury pilgrims
* Alan Dudley Bush: Wat Tyler (1952)
Rei Robert I d'Escòcia, "Robert the Bruce"
* Charles Simon Catel: Wallace, ou Le ménestrel écossais (1817, 24-3,Opéra-comique, París; Jean-Victor Fontanes de Saint-Marcellin)
* Giovanni Pacini: Vallace, o sia L'eroe scozzese (1820, 14-2, T. alla Scala, Milà; Felice Romani)
* Gioachino Rossini, Louis Niedermeyer: Robert Bruce (1846, 30-9, Salle Le Peletier, Opéra, París; Alphonse Royer i Gustave Vaëz)
* Adolf von Doss: Robert Bruce (1878, Dialogoper)
William Wallace, cavaller escocès, conegut com a Braveheart
* Charles Simon Catel: Wallace, ou Le ménestrel écossais (1817, 24-3,Opéra-comique, París; Jean-Victor Fontanes de Saint-Marcellin)
* Giovanni Pacini: Vallace, o sia L'eroe scozzese (1820, 14-2, T. alla Scala, Milà; Felice Romani)
James Douglas, senyor de Douglas, soldat escocès, conegut com a "Black Douglas"
* Gioachino Rossini, Louis Niedermeyer: Robert Bruce (1846, 30-9, Salle Le Peletier, Opéra, París; Alphonse Royer i Gustave Vaëz)
Geoffrey Chaucer, poeta anglès
* Reginald De Koven: The Canterbury pilgrims
Wat Tyler, cabdill anglès d'una revolta de pagesos
* Alan Dudley Bush: Wat Tyler (1952)
Christine Carpenter, mística anglesa, eremita de Shere
* Robert Saxton: Caritas' (1991)
Enric IV d'Anglaterra
* Baldassare Galuppi: Il re alla caccia (1763, tardor, T. San Samuele, Venècia; Carlo Goldoni), "dramma giocoso"
* Ignaz von Seyfried: Die rote und die weisse Rose (1810, 19-10, T. an der Wien, Viena; Ignaz Franz Castelli); Enric hi apareix com a comte de Derby el 1399, però els fets no corresponen a la història real
* Johann Simon Mayr: La rosa bianca e la rosa rossa (1813, 21-2, T. San Agostino, Gènova; Felice Romani); Enric hi apareix com a comte de Derby el 1399, però els fets no corresponen a la història real
Richard Whittington, mercader i banquer anglès

### Flandes i Països Baixos

Comte Lluís II de Flandes
* Daniel Auber: Les chaperons blancs (1836, 9-4, Opéra-Comique, Salle de la Bourse, París; Eugène Scribe)
* Auguste de Peellaert: Louis de Male (1838, T. La Monnaie, Brussel·les; Jacques Vanderbelen i Eugène Vanderbelen)
* François-Auguste Gevaert: Hugues de Zomerghem (1848) (com a Louis de Male)

### Europa central

Guillem Tell, heroi nacional suís (hi ha dubtes sobre la seva historicitat) Albrecht Gessler, lloctinent imperial a Suïssa, potser llegendari
* Giovanni Domenico Freschi: Il cittadino amante della patria, overo Il Tello (1680)
* André Grétry: Guillaume Tell (1791, 9-4, Comédie-italienne, París; Jean-Michel Sedaine, sobre Antoine-Marin Lemierre)
* Benjamin Carr: The archers, or The mountaineers of Switzerland (1796, 18-4, John Street Theatre, Nova York ; William Dunlap)
* Adolphe Adam: Les trois cantons, ou La Confédération suisse (1829, 16-6, T. du Vaudeville, París; Ferdinand de Villeneuve, Charles Désiré Dupeuty), "comédie en tres actes"
* Gioachino Rossini: Guillaume Tell (1829, 3-8, Opéra, París; Étienne de Jouy i Hippolyte Bis)
* Ramon Carnicer i Batlle: Guglielmo Tell (1834, 11, Madrid; partitura perduda)
* Gustave Doret: Tell (1914)
Arnold von Winkelried, heroi suís, probablement llegendari Petermann von Gundoldingen, comandant de l'exèrcit suís
* Louis Lacombe: Winkelried (1892)
Heinrich Seuse, místic alemany
* Waldemar von Baussnern: Dichter und Welt (1897, 4-6, Grossherzogliches Hoftheater, Weimar; Julius Petri)
Valdemar de Brandenburg el Gran, marcgravi de Brandenburg
* Paul Höffer: Der falsche Waldemar (1934)
Rodolf II, comte palatí del Rin
* Ignaz Holzbauer: Günther von Schwarzburg (1777, 5-1, Hoftheater, Mannheim; Anton Klein)
Joan el Cec, rei de Bohèmia
* Aulis Sallinen: Kuningas lähtee Ranskaan (El rei sortí cap a França) (1984, Paavo Haavikko i Heidi Krüger)
Günther von Schwarzburg, rei alemany Carles IV del Sacre Imperi Romanogermànic Elisabet de Bohèmia, reina consort, mare de Carles IV
* Ignaz Holzbauer: Günther von Schwarzburg (1777, 5-1, Hoftheater, Mannheim; Anton Klein), la reina com a Asberta
Emperador Venceslau I d'Alemanya Sofia de Baviera, segona esposa seva
* Carl Loewe: Johann Huss (1840, oratori)
* Emil Hlobil: Král Václav IV. (1981)
Duc Leopold III d'Àustria
* Benjamin Carr: The archers, or The mountaineers of Switzerland (1796, 18-4, John Street Theatre, Nova York ; William Dunlap)
* Karol Kurpiński: Jadwiga, królowa Polska (1814, 23-12, Teatr Warszawskim, Varsòvia; J.U. Niemcewicz)

### Regnes eslaus i balcànics

Rei Venceslau IV de Bohèmia Sofia de Baviera, segona esposa seva
* Carl Loewe: Johann Huss (1840, oratori)
* František Zdeněk Skuherský: Smrt krále Václava IV. (1868, inacabada; Josef Wenzig)
* Emil Hlobil: Král Václav IV. (1981)
Rei Ladislau I de Polònia, 1320-33
* Józef Elsner: Król Łokietek, czyli Wiśliczanki (1818, 3-4, Teatr Narodowy, Varsòvia; Ludwik Adam Dmuszewski)
Reina Eduvigis de Polònia
* Karol Kurpiński: Jadwiga królowa Polska (1814)
* Henryk Jarecki: Jadwiga, królowa polska (1886)
Dymitr de Goraj, noble polonès
* Henryk Jarecki: Jadwiga, królowa polska (1886)
Rei Ladislau II Jagelló, gran duc de Lituània
* Karol Kurpiński: Jadwiga, królowa Polska (1814, 23-12, Teatr Warszawskim, Varsòvia; J.U. Niemcewicz)
* Józef Elsner: Jagiełło w Tenczynie (1820, 1-1, Teatr Narodowy, Varsòvia; Aleksander Chodkiewicz)
* Henryk Jarecki: Jadwiga, królowa polska (1886)
Anna de Celje, segona esposa seva
* Józef Elsner: Jagiełło w Tenczynie (1820, 1-1, Teatr Narodowy, Varsòvia; Aleksander Chodkiewicz)
Duc Siemowit IV de Masòvia
* Karol Kurpiński: Jadwiga królowa Polska (1814)
Konrad von Wallenrode, gran mestre de l'Orde Teutònic
* Karol Kurpiński: Jadwiga, królowa Polska (1814, 23-12, Teatr Warszawskim, Varsòvia; J.U. Niemcewicz)
* Amilcare Ponchielli: I lituani (1874, 7-3, T. alla Scala, Milà; Antonio Ghislanzoni), el personatge Walter és Wallenrode, que hi apareix com a "Corrado Wallenrod"
* Ignacy Feliks Dobrzyński: Konrad Wallenrod (Krzyżacy) (1865, inacabada)
* Władysław Żeleński: Konrad Wallenrod (1885, Zygmunt Sarnecki, Władyslaw Noskowski)
Esteve Dušan el Poderós, rei de Sèrbia (1331-1355)
* Davorin Jenko: Dušan Silni (1890)
Miloš Obilić, cavaller serbi, potser llegendari
* Petar Konjović: Ženidba Miloša Obilića/Vilin veo (1917)

### Escandinàvia

Santa Brígida de Suècia, religiosa i fundadora sueca
* Väinö Raitio: Kaksi kuningatarta (1937-1940, 1944; Lauri Haarla)
* Daniel Börtz: Den heliga Birgittas död och mottagande i himmelen (Mort i pujada al cel de Santa Brígida) (1973)
* Sven-David Sandström: På Finsta sommaren år 1316 (A Finsta, l'estiu de l'any 1316) (1973)
* Carl Unander-Scharin: Byrgitta (2003, 26-7, castell, Vadstena, Suècia; Magnus Carlbring)
Valdemar IV de Dinamarca, rei de Dinamarca entre 1340 i 1375
* Andreas Hallén: Valdemarskatten

### Imperi Romà d'Orient

Chiara Zorzi, duquessa vídua d'Atenes Bartolomeo Contarini, amant seu Francesc I Acciaiuoli, duc d'Atenes
* Henri Février: Gismonda (1918) (la duquessa s'identifica amb Gismonda; Contarini amb Zaccaria Franco)
Andrònic II Paleòleg, emperador
* Joan Altisent: En Tirant lo Blanc a Grècia (1958, Joan Sales)
Andrònic II Paleòleg, emperador Miquel IX Paleòleg, príncep Maria de Bulgària
* Ruperto Chapí: Roger de Flor (1878, 11-2, T. Real, Madrid ; Mariano Capdepón)

### Imperi otomà

Osman I, soldà otomà
* Paraixkev Hadjiev: Lud Gidija (1959, 30-11, Opera, Sòfia (Bulgària) ; Ivan Genov)

## S. XV
### Estats italians

Francesc Foscari, dux de Venècia Jacopo Foscari, son fill Lucrezia Contarini, esposa de Jacopo Giacomo Loredan, noble venecià
* Giuseppe Verdi: I due Foscari (1844, Francesco M. Piave)
* Mateo Torres Serrato: Los dos Foscari (1863)
* Max Zenger: Die Foscari (1863, 11-1, Königlich Hof- und Nationaltheater, Munic ; Gustav H. Gans zu Putlitz)
Antonio Loredan, noble venecià, cabdill de la defensa de Shköder
* Ndre Zadeja: Rrethimi i Shkodrës (1937?, Seminarin Papnor të jezuitëve Teatrit, Shköder ; N. Zadeja)
Poliziano (Angelo Ambrogini), poeta i humanista italià
* Ruggero Leoncavallo: I Medici (1893, 10-11, T. Dal Verme, Milà; R. Leoncavallo)
Cosme de Mèdici, governant de Florència
* Fromental Halévy: Guido et Ginevra (1838)
Julià de Mèdici, fill de Lorenzo el Magnífic
Llorenç de Mèdici, "Llorenç el Magnífic", estadista italià
* Ruggero Leoncavallo: I Medici (1893, 10-11, T. Dal Verme, Milà; R. Leoncavallo)
Girolamo Savonarola, predicador florentí
* Sir Charles Villiers Stanford: Savonarola (1884)
* Torsten Rasch: Die Formel (2018, 2-3, Stadttheater Bern, Berna; Doris Reckewell)
Fra Angelico, pintor i frare florentí
* Paul Hillemacher: Fra Angelico (1924, quadre musical en un acte)
Silvestro Badoli, podestà de Florència
* Giovanni Pacini: Isabella ed Enrico (1824, 12-6, T. alla Scala, Milà; Luigi Romanelli)
Giovan Battista da Montesecco, condottiero Francesco Salviati, arquebisbe de Pisa
* Franz Lachner: Benvenuto Cellini, oder Der Guss des Perseus (1849)
* Ruggero Leoncavallo: I Medici (1893, 10-11, T. Dal Verme, Milà; R. Leoncavallo)
Miquel Àngel Buonarotti, artista
* Nicolas Isouard: Michel-Ange (1802, 11-2, T. Opéra-comique, París; Delrieu)
* Teodulo Mabellini: Rolla (1840)
* Federico Ricci: Luigi Rolla (Michelangelo e Rolla) (1841, Salvatore Cammarano)
* Giovanni Bottesini: L'asedio di Firenze (1856)
* Rafael Taboada, Ángel Rubio: El laurel de oro (1877, 16-5, T. de Eslava, Madrid ; Salvador M. Granés, Calisto Navarro), sarsuela
* Alfred Mendelsohn: Michelangelo (1964)
* Sylvano Bussotti: Nottetempo (1976)
* Benet Casablancas: L'enigma di Lea, com a Michele (2019, 9-2, Gran T. del Liceu, Barcelona ; Rafael Argullol)
Vittoria Colonna, noble i escriptora
* Adolphe Adam: The Dark Diamond (1832, 5-11, Covent Garden, Londres; Thomas Wade)
* Sylvano Bussotti: Nottetempo (1976)
Tommaso de' Cavalieri, noble i col·leccionista d'art
* Sylvano Bussotti: Nottetempo (1976)
Nicolau III d'Este, senyor de Ferrara Laura Malatesta, coneguda com a Parisina, la seva esposa Hug d'Este, fill de Nicolau i amant de Laura
* Gaetano Donizetti: Parisina d'Este (1833, 17-3, T. della Pergola, Florència; Felice Romani), Nicolau hi apareix com a Azzo; Laura com a Parisina
* Tomás Giribaldi: La Parisina (1878, -9 ; T. Solís, Montevideo, Uruguai ; Felice Romani), partitura perduda
* Pietro Mascagni: Parisina (1913, 15-12, T. alla Scala, Milà ; Gabriele D'Annunzio)
* Giacomo Orefice: Ugo e Parisina (1915)
Francesca Bentivoglio, noble bolonyesa Galeotto Manfredi, senyor de Faenza
* José Francisco Arroyo: Francesca Bentivoglio (1848, no estrenada)
Felip Maria Visconti, senyor de Milà, espòs de Beatrice di Tenda
* Georg Bronner: Beatrix (1702)
* Vincenzo Bellini: Beatrice di Tenda (1833, 16-3, T. La Fenice, Venècia; F. Romani)
Francesco Bussone da Carmagnola, militar del ducat de Milà
* Ambroise Thomas: Le comte de Carmagnola (1841, Eugène Scribe)
Beatrice di Tenda, noble italiana, senyora de Milà
* Georg Bronner: Beatrix (1702)
* Vincenzo Bellini: Beatrice di Tenda (1833, 16-3, T. La Fenice, Venècia; F. Romani)
Francesc I Sforza, duc de Milà
* Vincenzo Battista: Margherita d'Aragona (1844)
Lluís Maria Sforza, duc de Milà
* Lars Johan Werle: Lionardo (1988, Claes Fellbom)
Blanca Maria Sforza, princessa de Milà, esposa de l'emperador Maximilià I
* Beomseok Yi: Maximilian (2019, 3-1, Tiroler Festspiele, Erl ; Robert Prossen)
Leonardo da Vinci, artista
* Joseph Augustine Wade: The Pupil of Da Vinci (1839, M. Lemon)
* Ebbe Hamerik: Leonardo da Vinci (1932)
* Paul Dessau: Einstein (1974)
* Francesco Hoch: Leonardo e/und Gantenbein (1985)
* Lars Johan Werle: Lionardo (1988, Claes Fellbom)
Lisa del Giocondo, dona italiana, model de Leonardo da Vinci Francesco dal Giocondo, mercader florentí
* Max von Schillings: Mona Lisa (1915, Beatrice Dovsky, com a Mona Fiordalisa)
* Lars Johan Werle: Lionardo (1988, Claes Fellbom)
Juli II, papa
* Sylvano Bussotti: Nottetempo (1976)
Giordano Bruno, filòsof
* Sjarhej Al'bertavi Kartės: Džordano Bruno (1973, est. 1977)
* Paul Dessau: Einstein (1974)
* Mauricio Sotelo: Bruno o el teatro de la memoria (1994-, inacabada; José Ángel Valente, Giordano Bruno)
* Doru Popovici: Giordano Bruno (2003, D. Popovici)
* Francesco Filidei: Giordano Bruno (2015, Stefano Busellato)
Lorenzo Giustiniani, arquebisbe de Venècia i sant
* Marianus Königsperger: Sanctus Laurentius Justinianus (1737)
Alessandro Sforza, senyor de Pesaro Sigismondo Pandolfo Malatesta, senyor de Rímini
* Alexei Fiodoròvitx L'vov: Bianca und Gualtiero (1845)
Reina Joana II de Nàpols Marino Boffa, canceller de Nàpols
* Carlo Coccia: Giovanna II regina di Napoli (1840, 12-3, T. alla Scala, Milà ; Gaetano Rossi)
* Enrico Petrella: Giovanna di Napoli (1869, A. Ghislanzoni)
Rei Ferran I de Nàpols
* Gaetano Donizetti: L'ange de Nisida (1839, estr. 2018, 18-6, Royal Opera House, Londres; Alphonse Royer, Gustave Vaëz)

### Corona d'Aragó

Alfons el Benigne, rei de la Corona d'Aragó Elionor de Castella i Portugal, esposa seva
* Matilde Salvador i Segarra: Vinatea (1974, 19-1, Gran T. del Liceu, Barcelona ; Xavier Casp)
Francesc de Vinatea, noble valencià oposat a Alfons el Benigne
* Matilde Salvador i Segarra: Vinatea (1974, 19-1, Gran T. del Liceu, Barcelona ; Xavier Casp)
Carles de Viana, príncep d'Aragó i de Navarra
* Tomás Fernández Grajal: El príncipe de Viana (1885, 2-2, T. Real, Madrid ; Mariano Capdepón)
Rei Ferran II d'Aragó i V de Castella
* Georg Phillip Telemann: Ferdinand und Isabella (1703)
* Stanislas Champein: Isabelle et Fernand ou L'alcade de Zalaméa (1783)
* Adolphe Adam: Giralda, ou La nouvelle Psyché (1850, 20-7, Opéra-comique, Salle Favart II, París; Eugène Scribe), opéra comique; com a Prince d'Aragon
* Giuseppe Apolloni: L'ebreo (1855, 25-1, T. La Fenice, Venècia; Antonio Boni)
* František Škroup: Columbus (1855, estr. 1942, 3-2, Národní divadlo, Praga; Johann Carl Hickel)
* Karel Bendl: Lejla (1867)
* Manuel Fernández Caballero: El cepillo de las ánimas (1879, 24-11, T. de la Zarzuela, Madrid ; Emilio Álvarez)
* Antônio Carlos Gomes: Cristoforo Colombo (1892, cantata)
* Moritz Moszkowski: Boabdil, der letzte Maurenkönig (1892)
* Carl Pflueger: 1492, "operatic extravaganza" (1893, 5-15, Palmer's T., Nova York ; R. A. Barnet)
* Darius Milhaud: Christophe Colomb (1928)
* Erwin Dressel: Armer Columbus (1928)
* Werner Egk: Columbus, Bericht und Bildnis (òpera per a ràdio: 1933, 13-7, Bayerisches Rundfunk, Múnic; revisió per al teatre: 1942, 13-1, Städtische Bühnen Opernhaus, Frankfurt; W. Egk)
* Henri Collet: Font-aux-cabres (1938)
* Salvador Bacarisse: Font-aux-cabres (1962)
* Gian Carlo Menotti: La loca (1979, 3-6, San Diego, EUA, San Diego Opera; G.C. Menotti)
* Manuel Moreno-Buendía: Fuenteovejuna (1981, sarsuela; paper mut)
* Lleonard Balada: Cristóbal Colón (1989, 24-9, Gran T. del Liceu, Barcelona ; Antonio Gala)
* Eduardo Alonso-Crespo: Juana, la loca (1991, 21-9, T. San Martín, Tucumán ; E. Alonso-Crespo)
* Paul-Baudoin Michel: Jeanne la Folle (1993)
* Federico Ruiz: Los martirios de Colón (1993, 11-11, T. Teresa Carreño, Caracas; Aquiles Nazoa)
* Lleonard Balada: La muerte de Colón (1996, est. 2005, 15-1, Carnegie Music Hall, Pittsburgh ; L. Balada)
Lluís de Santàngel, tresorer de la Corona
* Erwin Dressel: Armer Columbus (1928, com a Ephraïm Santangel)
Pere Margarit, militar català, company de Colom en el segon viatge a Amèrica
* Carl Pflueger: 1492, "operatic extravaganza" (1893, 5-15, Palmer's T., Nova York ; R. A. Barnet)
Pere de Cardona, bisbe d'Urgell
* Nino Rota: Torquemada (1943, Ernesto Trucchi), com a "Il vescovo d'Urgel)

### Corona de Castella

Rei Enric IV de Castella Reina Joana de Portugal i d'Aragó
* Johann Mattheson: Die geheimen Begebenheiten Henrico IV, Königs von Castilien und Leon, oder Die getheilte Liebe (1711)
Enrique de Villena, mestre de l'Orde de Calatrava
* Felipe Gutiérrez y Espinosa: Macías (1871, estr. 1977, 9, T. Tapia, San Juan de Puerto Rico ; Martín Travieso y del Rivero)
Pedro Madruga, senyor de Soutomaior, noble gallec Blanca de Camiña, comtessa gallega, i Alfonso de Lanzós, noble gallec
* Marcial del Adalid: Inés e Bianca (1876-1878, estr. 2005, Achille de Lauzières)
Alfonso Carrillo de Acuña, canceller de Castella, arquebisbe d'Aragó
* Manuel Fernández Caballero: El cepillo de las ánimas (1879, 24-11, T. de la Zarzuela, Madrid ; Emilio Álvarez)
Reina Isabel I de Castella
* Georg Phillip Telemann: Ferdinand und Isabella (1703)
* Stanislas Champein: Isabelle et Fernand, ou L'alcade de Zalaméa (1783)
* Vicent Martín i Soler: Una cosa rara
* Baltasar Saldoni: Boabdil, ultimo rey de Granada (1844, sense estrenar ; Miguel González Aurioles)
* Emilio Arrieta: La conquista di Granata (1850, 10-10, Teatro del Real Palacio, Madrid ; Temistocle Solera); en la reestrena de 1855 (T. Real, Madrid) es presenta com a Isabel la Católica
* Adolphe Adam: Giralda, ou La nouvelle Psyché (1850, 20-7, Opéra-comique, Salle Favart II, París; Eugène Scribe), opéra comique; com a Reine de Castile
* Giuseppe Apolloni: L'ebreo (1855, 25-1, T. La Fenice, Venècia; Antonio Boni)
* František Škroup: Columbus (1855, estr. 1942, 3-2, Národní divadlo, Praga; Johann Carl Hickel)
* Emilio Arrieta: La dama del rey, sarsuela (1855, 7-2, T. del Circo, Madrid ; Francisco Navarro Villoslada), paper mut
* Alberto Franchetti: Cristoforo Colombo
* Javier Gaztambide: La rendición de Granada (1891, Madrid ; Enrique Ceballos Quintana)
* Antônio Carlos Gomes: Cristoforo Colombo (1892, cantata)
* Carl Pflueger: 1492, "operatic extravaganza" (1893, 5-15, Palmer's T., Nova York ; R. A. Barnet)
* Ruperto Chapí: La leyenda dorada (1903, 13-2, T. Real, Madrid ; Sinesio Delgado), "revista fantástica"
* Darius Milhaud: Christophe Colomb (1928)
* Erwin Dressel: Armer Columbus (1928)
* Werner Egk: Columbus, Bericht und Bildnis (òpera per a ràdio: 1933, 13-7, Bayerisches Rundfunk, Múnic; revisió per al teatre: 1942, 13-1, Städtische Bühnen Opernhaus, Frankfurt; W. Egk)
* Henri Collet: Font-aux-cabres (1938)
* Karl-Rudi Griesbach: Kolumbus (1958)
* Salvador Bacarisse: Font-aux-cabres (1962)
* Manuel de Falla, Ernesto Halffter: Atlàntida (1926-1961, est. 1961; 2a versió 1976, sobre textos de J. Verdaguer)
* Lleonard Balada: Cristóbal Colón (1989, 24-9, Gran T. del Liceu, Barcelona ; Antonio Gala)
* Eduardo Alonso-Crespo: Juana, la loca (1991, 21-9, T. San Martín, Tucumán ; E. Alonso-Crespo)
* Lleonard Balada: La muerte de Colón (1996, est. 2005, 15-1, Carnegie Music Hall, Pittsburgh ; L. Balada)
* Antonio Braga: 1492 (1992, T. Nacional, Santo Domingo; A. Braga)
* Philip Glass: The voyage (1992)
* Paul-Baudoin Michel: Jeanne la Folle (1993)
* Federico Ruiz: Los martirios de Colón (1993, 11-11, T. Teresa Carreño, Caracas; Aquiles Nazoa)
Infant Joan d'Aragó, príncep, fill de Ferran II d'Aragó i Isabel I de Castella
* Vicent Martín i Soler: Una cosa rara
* Carl Pflueger: 1492, "operatic extravaganza" (1893, 5-15, Palmer's T., Nova York ; R. A. Barnet), paper mut
Abu-l-Hàssan Alí ibn Sad Mulei Hacen, rei de Granada
* Giacomo Meyerbeer: L'esule di Granata (1822, 12-3, T. alla Scala, Milà; Felice Romani), com a Almanzor
* Gaetano Donizetti: Alahor in Granata (1826, 7-1, Reale T. Carolino, Palerm ; M.A.)
* Emilio Arrieta: La conquista di Granata (1850, 10-10, Teatro del Real Palacio, Madrid ; Temistocle Solera)
Muhammad XII de Granada, o Boabdil, últim sobirà nassarita de Granada
* Giuseppe Nicolini: La conquista di Granata (1820)
* Giuseppe Balducci: Boabdil, re di Granata (1827), òpera de saló
* Baltasar Saldoni: Boabdil, último rey de Granada (1844, sense estrenar ; Miguel González Aurioles)
* Lauro Rossi: Azema di Granata, ovvero Gli Abenceragi ed i Zegridi (1846, Calisto Bassi)
* Emilio Arrieta: La conquista di Granata (1850, 10-10, Teatro del Real Palacio, Madrid ; Temistocle Solera)
* Giuseppe Apolloni: L'ebreo (1855, 25-1, T. La Fenice, Venècia; Antonio Boni)
* Karel Bendl: Lejla (1868)
* Javier Gaztambide: La rendición de Granada (1891, Madrid ; Enrique Ceballos Quintana)
* Moritz Moszkowski: Boabdil der letzte Maurenkönig (1892)
* Joaquín Taboada Steger: La rendición de Granada (1911, Madrid ; Juan Redondo Menduiña), sarsuela per a nens
Gonzalo Fernández de Córdoba el Gran Capitán, comandant dels exèrcits de Castella
* Luigi Cherubini: Les abencérages (1813, 6-4, Opéra, París ; V.-J. E. de Jouy)
* Giuseppe Nicolini: La conquista di Granata (1820)
* Emilio Arrieta: La conquista di Granata (1850, 10-10, Teatro del Real Palacio, Madrid ; Temistocle Solera)
* Javier Gaztambide: La rendición de Granada (1891, Madrid ; Enrique Ceballos Quintana)
* Moritz Moszkowski: Boabdil, der letzte Maurenkönig (1892)
* Emilio Serrano Ruiz: Gonzalo de Córdoba (1898, 6-12, T. Real, Madrid; E. Serrano)
Diego de Cárcamo, preceptor de Gonzalo Fernández de Córdoba
* Emilio Serrano Ruiz: Gonzalo de Córdoba (1898, 6-12, T. Real, Madrid; E. Serrano)
Andrés Cabrera, marquès de Moya, conseller d'Isabel I
* Antonio José Cappa: Giovanna di Castiglia (1848, 2-12, Gran T. del Liceu, Barcelona; A.G.)
Leonor de Ribera y Mendoza, duquessa de Medina-Sidonia
* Darius Milhaud: Christophe Coulomb (1930, segona versió 1955)
Diego Fernández de Córdoba y Carrillo de Albornoz, Conde de Cabra
* Baltasar Saldoni: Boabdil, último rey de Granada (1844, sense estrenar ; Miguel González Aurioles)
Fernán Gómez de Guzmán, noble, comanador de Fuente Obejuna Vilatans de Fuente Obejuna en el motí de 1476
* Henri Collet: Font-aux-cabres (1938)
* Salvador Bacarisse: Font-aux-cabres (1962)
* Francisco Escudero: Fuenteovejuna (1967, inacabada)
* Manuel Moreno-Buendía: Fuenteovejuna (1981, 16-1, T. de la Zarzuela, Madrid ; J. L. Martín Descalzo), sarsuela
* Jorge Muñiz: Fuenteovejuna (2018, 9-9, Teatro Campoamor, Oviedo; Javier Almuzara)
Cardenal Gonzalo Jiménez de Cisneros, religiós franciscà i regent de Castella
* Carlo Pedrotti: Olema la schiava (1872, 4-5, T. Municipale, Mòdena; Francesco Maria Piave)
* Gian Carlo Menotti: La loca (1979, 3-6, San Diego, EUA, San Diego Opera; G.C. Menotti)
* Igor Escudero: Los comuneros (2021, 2-10, Centro de Artes Escénicas y de la Música, Salamanca; I. Escudero)
Tomás de Torquemada, inquisidor general
* Carlo Pedrotti: Olema la schiava (1872, 4-5, T. Municipale, Mòdena; Francesco Maria Piave)
* Nino Rota: Torquemada (1943, Ernesto Trucchi)
Alonso de Quintanilla, noble castellà
* Carl Pflueger: 1492, "operatic extravaganza" (1893, 5-15, Palmer's T., Nova York ; R. A. Barnet)
Toda de Larrea, dama bilbaïna, amant de Ferran el Catòlic
* Emilio Arrieta: La dama del rey, sarsuela (1855, 7-2, T. del Circo, Madrid ; Francisco Navarro Villoslada), com a Juana, Condesa de Larrea
Pero Pardo de Cela, mariscal gallec enfrontat als reis
* Eduardo Rodríguez-Losada: O mariscal (1929, 31-5, T. Tamberlick, Vigo ; Vilar Ponte, Ramón Cabanilla)

### Amèrica

Itzcóatl, tatloani dels mexiques Totoquihuatzin, rei de Taclopan
* Roberto Téllez Oropeza: Netzahualcóyotl (1952)
Nezahualcóyotl, rei de Texcoco i poeta
* Gustavo Campa: Le roi poète (1901 ; T. Principal, Mèxic)
* Roberto Téllez Oropeza: Netzahualcóyotl (1952)

#### Descobriment d'Amèrica

Cristòfor Colom, navegant, descobridor del Nou Món
* Bernardo Pasquini: Il Colombo, ovvera L'India scoperta (1690, 26-12, Teatro di Tor di Nona, Roma ; Pietro Ottoboni)
* Vincenzo Fabrizi: Il Colombo, o La scoperta delle Indie (1788, Teatro Capranica, Roma ; Michele Mallio)
* James Hewitt: Tammany, or The Indian chief (1794, 3-3, John Street Theater, Nova York ; Anne Kemble Hatton)
* Francesco Morlacchi: Colombo (1828, 21-6, T. Carlo Felice, Gènova; Felice Romani)
* Luigi Ricci: Colombo (1829, 27-6, T. Ducale, Parma ; F. Romani)
* Vincenzo Fioravanti: Colombo alla scoperta delle Indie (1829)
* Ramón Carnicer: Cristoforo Colombo (1831, 12-1, T. del Príncipe, Madrid ; Felice Romani)
* Ventura Sánchez Lamadrid: Cristoforo Colombo (1838, 6, T. Principal, Sevilla ; Felice Romani)
* Filippo Sangiorgi: Cristoforo Colombo (1840)
* Franz Xaver Gebel: Kolumb (ca. 1843, inacabada)
* Vincenzo Mela Colombo (1847, Verona)
* Carlo Emanuele Barbieri: Cristoforo Colombo (1848, 20-12, Königstädtisches Theater, Berlín; Emilie Seidel o Joseph Schüttky, traduït de Felice Romani)
* Giovanni Bottesini: Colón en Cuba (1848, 31-1, Gran Teatro Tacón, L'Havana, Cuba ; Ramón de Palma), partitura perduda
* F. L. de Casella: Cristóbal Colón (1855)
* František Škroup: Columbus (1855, estr. 1942, 3-2, Národní divadlo, Praga; Johann Carl Hickel)
* Felicia Lacombe: Cristoforo Colombo (1865, 2, Théatre imperial, Niça ; F. Romani)
* Carlo Marcora: Colón (1869, Bahia, Brasil)
* Jacques Offenbach: Cristophe Colomb (1876), opereta
* Antonio Llanos y Berete: ¡Tierra! (1879, T. de la Zarzuela, Madrid ; José Campo-Arana), quadre lírico-dramàtic (sarsuela en un acte)
* V. Penco i Enrico Bignami: Cristoforo Colombo (1883, 9-12, T. Politeama, Gènova ; llibretista desconegut)
* Raffaele Coppola: Colombo (1884, T. Concordia, Cremona)
* G. B. Polleri: Colombo fanciullo (1892, Gènova ; Luigi Morione)
* Antônio Carlos Gomes: Cristoforo Colombo (1892, cantata)
* Melesio Morales: Colombo a Santo Domingo (1892, T. Nacional, Mèxic)
* León Ribeiro: Colón (1892)
* Roberto Segura: Colón (1892, T. de les Escoles Pies, València ; Josep Felis), sarsuela en tres actes
* Alberto Franchetti: Cristoforo Colombo (1892, 6-10, T. Carlo Felice, Gènova ; Luigi Illica)
* Antonio Llanos y Berete: Cristóbal Colón (1892, 4-11, T. de la Zarzuela, Madrid ; José Campo-Arana, C. L. Cuenca), òpera, refundició ampliada de ¡Tierra!
* Francesc Vidal i Careta: Cristóbal Colón (1892, Gran T. del Liceu, Barcelona ; Francisco de Francisco)
* Carl Pflueger: 1492, "operatic extravaganza" (1893, 5-15, Palmer's T., Nova York ; R. A. Barnet)
* Arturo Ossandón de la Peña: Excelsior (1910, Valparaíso, Xile ; A. Ossandón), melodrama lírico-fantàstic
* Erwin Dressel: Armer Columbus (1928, Kassel ; Arthur Zweininger)
* Darius Milhaud: Christophe Colomb (1930, Berlín revisada 1955)
* Werner Egk: Columbus, Bericht und Bildnis (òpera per a ràdio: 1933, 13-7, Bayerisches Rundfunk, Múnic; revisió per al teatre: 1942, 13-1, Städtische Bühnen Opernhaus, Frankfurt; W. Egk)
* Serguei Nikiforovitx Vasilenko: Christofor Kolumb (1933, Abraham Gol'denberg, Sergej Antimonov)
* Alberto Savinio: Cristoforo Colombo (1952, A. Savinio, òpera per a ràdio)
* Karl-Rudi Griesbach: Kolumbus (1958)
* Manuel de Falla, Ernesto Halffter: Atlàntida (1926-1961, est. 1961; 2a versió 1976, sobre textos de J. Verdaguer), paper mut
* Lleonard Balada: Cristóbal Colón (1989, 24-9, Gran T. del Liceu, Barcelona ; Antonio Gala)
* Karl-Erik Welin: Christopher Columbus (1991)
* Antonio Braga: 1492 (1992, T. Nacional, Santo Domingo; A. Braga)
* Philip Glass: The voyage (1992)
* Federico Ruiz: Los martirios de Colón (1993, 11-11, T. Teresa Carreño, Caracas; Aquiles Nazoa)
* Lleonard Balada: La muerte de Colón (1996, est. 2005, 15-1, Carnegie Music Hall, Pittsburgh ; L. Balada)
* Jorge Springinsfeld: Colón y Colón (2001, 22-8, Teatro Cúpula del Parque O'Higgins, Santiago de Xile; J. Springinsfeld)
* Lleonard Balada: La resurrección de Colón (2012, sense estrenar ; L. Balada)
Rodrigo de Triana, mariner, primer a veure Amèrica
* Antonio Llanos y Berete: ¡Tierra! (1879, quadre lírico-dramàtic)
* Roberto Segura: Colón (1892, T. de les Escoles Pies, València ; Josep Felis), sarsuela en tres actes
* Alberto Franchetti: Cristoforo Colombo
Beatriz Enríquez de Arana, esposa de Colom
* Lleonard Balada: Cristóbal Colón (1989, 24-9, Gran T. del Liceu, Barcelona ; Antonio Gala)
* Lleonard Balada: La muerte de Colón (1996, est. 2005, 15-1, Carnegie Music Hall, Pittsburgh ; L. Balada)
Fernando Colón, fill de Colom
* Bernardo Pasquini: Il Colombo, ovvera L'India scoperta (1690)
* Vincenzo Fabrizi: Il Colombo, ovvera L'India scoperta (1788)
* Francesco Morlacchi: Colombo (1828, 21-6, T. Carlo Felice, Gènova; Felice Romani)
* Luigi Ricci: Colombo (1829, 27-6, T. Ducale, Parma ; F. Romani)
* Ramón Carnicer: Cristoforo Colombo (1831, 12-1, T. del Príncipe, Madrid ; Felice Romani)
* Carlo Emanuele Barbieri: Cristoforo Colombo (1848, 20-12, Königstädtisches Theater, Berlín; Emilie Seidel o Joseph Schüttky, traduït de Felice Romani)
* F. L. de Casella: Cristóbal Colón (1855)
* V. Penco i Enrico Bignami: Cristoforo Colombo (1883, 9-12, T. Politeama, Gènova ; llibretista desconegut)
Diego Colón, fill de Colom
* Roberto Segura: Colón (1892, T. de les Escoles Pies, València ; Josep Felis), sarsuela en tres actes
* Karl-Rudi Griesbach: Kolumbus (1958)
Martín Alonso Pinzón, navegant castellà
* František Škroup: Columbus (1855, estr. 1942, 3-2, Národní divadlo, Praga; Johann Carl Hickel)
* Antonio Llanos y Berete: ¡Tierra! (1879, quadre lírico-dramàtic)
* Roberto Segura: Colón (1892, T. de les Escoles Pies, València ; Josep Felis), sarsuela en tres actes
* Carl Pflueger: 1492, "operatic extravaganza" (1893, 5-15, Palmer's T., Nova York ; R. A. Barnet)
* Arturo Ossandón de la Peña: Excelsior (1910, Valparaíso, Xile ; A. Ossandón), melodrama lírico-fantàstic
* Lleonard Balada: Cristóbal Colón (1989, 24-9, Gran T. del Liceu, Barcelona ; Antonio Gala)
Antonio de Marchena, frare andalús, missioner
* Antonio Llanos y Berete: ¡Tierra! (1879, quadre lírico-dramàtic)
* Roberto Segura: Colón (1892, T. de les Escoles Pies, València ; Josep Felis), sarsuela en tres actes
* Lleonard Balada: Cristóbal Colón (1989, 24-9, Gran T. del Liceu, Barcelona ; Antonio Gala)
Bernat Boïl, frare mínim, missioner Alonso de Ojeda, mariner i conquistador Lluís de Santàngel, cortesà valencià, protector de Colom
* Antonio Braga: 1492 (1992, T. Nacional, Santo Domingo; A. Braga)
Francisco de Bobadilla, governador de les Índies
* V. Penco i Enrico Bignami: Cristoforo Colombo (1883, 9-12, T. Politeama, Gènova ; llibretista desconegut)
* Julio Morales: Colombo a San Domingo (1892)
Pere Margarit, militar català, company de Colom en el segon viatge a Amèrica
* Carl Pflueger: 1492, "operatic extravaganza" (1893, 5-15, Palmer's T., Nova York ; R. A. Barnet)

### Navarra

Lluís de Beaumont, comte de Lerín, conestable de Navarra
* Heinrich Marschner: Austin (1852, 25-1, Hoftheater, Hannover; Marianne Marschner)
* José Francisco Arroyo: Bianca di Mauleon (1846, Antonio Paterni)
Rei Francesc I de Navarra
* José Francisco Arroyo: Bianca di Mauleon (1846, Antonio Paterni)

### França

Rei Carles VI de França
* Fromental Halévy: Charles VI (1843)
* Josep Garcia Robles: Charles VI (187-, Col·legi Valldemia, Mataró)
Elisabet de Baviera, reina consort de Carles VI de França
* Fromental Halévy: Charles VI (1843)
* Emil von Reznicek: Die Jungfrau von Orleans (1887, E. von Reznicek)
* Giselher Klebe: Das Mädchen aus Domrémy (1976)
Olivier de Clisson, soldat bretó Tanneguy du Chastel, oficial francès
* Fromental Halévy: Charles VI (1843)
Olivier de Clisson, soldat i noble bretó
* Étienne Méhul, acabada per Joseph Daussoigne-Méhul: Valentine de Milan (1807-8, estr.: 1822. 28-11, T. Feydeau, París; Jean-Nicolas Bouilly)
Caterina de Valois, filla de Carles VI, consort d'Enric V d'Anglaterra
* Albert Lortzing: Zum Grossadmiral (1847)
Rei Carles VII de França
* Rodolphe Kreutzer: Jeanne d'Arc à Orléans (1790, 10-5, Comédie-italienne, París; Pierre Jean Baptiste Choudard Desforges)
* Adalbert Gyrowetz: Agnes Sorel (1806, 4-12, Hoftheater, Viena ; Joseph Sonnleithner)
* Michele Carafa: Jeanne d'Arc, ou La délivrance d'Orléans (1821, 10-3, Opéra-comique, París; Emmanuel Théaulon i Armand Dartois)
* Auguste de Peellaert: Agnès Sorel (1824, Brussel·les)
* Nicola Vaccai: Giovanna d'Arco (1827, 17-2, T. La Fenice, Venècia; Gaetano Rossi)
* Giovanni Pacini: Giovanna d'Arco (1830, 14-3, T. alla Scala, Milà; Gaetano Barbieri)
* Mary A'Beckett: Agnes Sorel (1835, 14-12, St. James' Theatre, Londres; Gilbert A. A'Beckett)
* Charles-Marie Widor: Jeanne d'Arc (1839, Auguste Dorchain)
* Johann Freiherr Vesque von Püttlingen: Johanna d'Arc (1840, Otto Prechtler)
* Fromental Halévy: Charles VI (1843)
* Giuseppe Verdi: Giovanna d'Arco (com a Carlo VII) (1845)
* Auguste Mermet: Jeanne d'Arc (1876)
* Emil von Reznicek: Die Jungfrau von Orleans (1887, E. von Reznicek)
* Piotr Ilitx Txaikovski: La donzella d'Orleans
* César Cui: Сарацин (Saratsin, El sarraí) (1899, 2-11, T. Mariinski, Sant Petersburg; Vladimir Vasilievitx Stasov)
* Arthur Honegger: Jeanne d'Arc au bûcher (1939, oratori dramàtic; paper parlat)
* Walter Braunfels: Szenen aus dem Leben der Heiligen Johanna (1943)
* Norman Dello Joio: The triumph de St. Joan (1950)
* Giselher Klebe: Das Mädchen aus Domrémy (1976)
Duc Lluís I d'Orleans
* Fromental Halévy: Charles VI (1843)
Comte Jean de Dunois, fill de Lluís d'Orleans
* Auguste de Peellaert: Agnès Sorel (1824, Brussel·les)
Agnès Sorel, amant del rei Carles VII de França
* Rodolphe Kreutzer: Jeanne d'Arc à Orléans (1790, 10-5, Comédie-italienne, París; Pierre Jean Baptiste Choudard Desforges)
* Adalbert Gyrowetz: Agnes Sorel (1806, 4-12, Hoftheater, Viena ; Joseph Sonnleithner)
* Michele Carafa: Jeanne d'Arc, ou La délivrance d'Orléans (1821, 10-3, Opéra-comique, París; Emmanuel Théaulon i Armand Dartois)
* Auguste de Peellaert: Agnès Sorel (1824, Brussel·les)
* Nicola Vaccai: Giovanna d'Arco (1827, 17-2, T. La Fenice, Venècia; Gaetano Rossi)
* Mary A'Beckett: Agnes Sorel (1835, 14-12, St. James' Theatre, Londres; Gilbert A. A'Beckett)
* Johann Freiherr Vesque von Püttlingen: Johanna d'Arc (1840, Otto Prechtler)
* Auguste Mermet: Jeanne d'Arc (1876)
* Emil von Reznicek: Die Jungfrau von Orleans (1887, E. von Reznicek)
* César Cui: Сарацин (Saratsin, El sarraí) (1899, 2-11, T. Mariinski, Sant Petersburg; Vladimir Vasilievitx Stasov)
* Piotr Ilitx Txaikovski: La donzella d'Orleans
* Giselher Klebe: Das Mädchen aus Domrémy (1976)
Santa Joana d'Arc, visionària i militar francesa
* Gaetano Andreozzi: Giovanna d'Arco (1789)
* Rodolphe Kreutzer: Jeanne d'Arc à Orléans (1790, 10-5, Comédie-italienne, París; Pierre Jean Baptiste Choudard Desforges)
* William Reeve: Joan of Arc, or The Maid of Orleans (1798, James Cartwright Cross), ballett-pantomima
* Michele Carafa: Jeanne d'Arc ou La délivrance d'Orléans (1821, 10-3, Opéra-comique, T. Feydeau, París; Emmanuel Théaulon i Armand Dartois)
* Giuseppe Nicolini: Giovanna d'Arco (1825)
* Nicola Vaccai: Giovanna d'Arco (1827, 17-2, T. La Fenice, Venècia; Gaetano Rossi)
* Giovanni Pacini: Giovanna d'Arco (1830, 14-3, T. alla Scala, Milà; Gaetano Barbieri)
* Michael William Balfe: Joan of Arc (1837)
* Charles-Marie Widor: Jeanne d'Arc (1839, Auguste Dorchain)
* Johann Freiherr Vesque von Püttlingen: Johanna d'Arc (1840, Otto Prechtler)
* Giuseppe Verdi: Giovanna d'Arco (1845)
* Gilbert Duprez: Jeanne d'Arc (1865)
* Auguste Mermet: Jeanne d'Arc (1876)
* Piotr Ilitx Txaikovski: La donzella d'Orleans (1878)
* Emil von Reznicek: Die Jungfrau von Orleans (1887, E. von Reznicek)
* Xavier Leroux: 1814 (1918, 6-4, Casino, Montecarlo ; L. Augé de Lassus, A. Gandrey), "drame lyrique en un acte": hi apareix en el somni de l'Emperador
* Alberto Pestalozza: Giovanna d'Arco (1921, òpera per a titelles)
* Arthur Honegger: Jeanne d'Arc au bûcher (1939, oratori dramàtic)
* Walter Braunfels: Szenen aus dem Leben der Heiligen Johanna (1943)
* Norman Dello Joio: The Triumph de St. Joan (1950)
* Norman Dello Joio: The trial of Rouen (1956)
* Henri Tomasi: Le triomphe de Jeanne d'Arc (1956, òpera-oratori)
* Hank Ruffin i Gary Ruffin: The survival of St. Joan (1971, òpera rock)
* Giselher Klebe: Das Mädchen aus Domrémy (1976)
* Roberto De Simone: Mistero e processo di Giovanna d'Arco (1989, melodrama)
* Philippe Boesmans: La passion de Gilles (1983)
* Galt MacDermot: The legend of Joan of Arc (1997)
Jacques d'Arc, granger francès, pare de Joana d'Arc
* Giovanni Pacini: Giovanna d'Arco (1830, 14-3, T. alla Scala, Milà; Gaetano Barbieri), com a Tebaldo d'Arco
* Giuseppe Verdi: Giovanna d'Arco (com a Giacomo)
* Auguste Mermet: Jeanne d'Arc (1876)
Pierre Cauchon, bisbe francès
* Norman Dello Joio: The Triumph de St. Joan (1950)
* Norman Dello Joio: The trial of Rouen (1956)
* Giselher Klebe: Das Mädchen aus Domrémy (1976)
Gilles de Rais, noble i assassí en sèrie francès
* Paul Ladmirault: Gilles de Retz (1893)
* Walter Braunfels: Szenen aus dem Leben der Heiligen Johanna (1943)
* Philippe Boesmans: La passion de Gilles (1983)
Rei Carles VIII de França
* Carl Pflueger: 1492, "operatic extravaganza" (1893, 5-15, Palmer's T., Nova York ; R. A. Barnet)
Rei Lluís XI de França
* Rudolf Friml: The vagabond king (1925, 21-9. Casino Theatre, Broadway, Nova York ; W.H. Post, Brian Hooker)
François Villon, poeta francès
* Rudolf Friml: The vagabond king (1925, 21-9. Casino Theatre, Broadway, Nova York ; W.H. Post, Brian Hooker)
* Ezra Pound i George Antheil: Le testament
* Sem Dresden: François Villon (1958)
* Tibor Frešo: François Villon (1983)
Renat I d'Anjou, el Bo (1409 -1480), comte de Provença i duc d'Anjou (1434-1480), rei de Nàpols (1435-1442) i comte de Barcelona (1466-1472)
* Ferdinand Hérold: Le roi Réné, ou La Provence au XVe siècle (1824, 24-8, Opéra-comique, París; Gabriel-Alexandre Belle, Charles-Augustin Bassompierre (Sewrin))
* Edmond Audran: en:Gillette de Narbonne (1882, 11-11, Théâtre des Bouffes-Parisiens, París; Alfred Duru, Henri Chivot)
* Piotr I. Txaikovskij: Iolanta (1892)
* Julian Edwards: King René's Daughter (1893)
* Cornélie van Oosterzee: Jolanthe (ca. 1900)
* Fritz Behrend: König Renés Tochter (1919)
Violant d'Anjou , filla de Renat I Ferri II de Vaudémont , comte de Vaudémont
* Ferdinand Hérold: Le roi Réné, ou La Provence au XVe siècle (1824, 24-8, Opéra-comique, París; Gabriel-Alexandre Belle, Charles-Augustin Bassompierre (Sewrin))
* Piotr I. Txaikovskij: Iolanta (1892)
* Julian Edwards: King René's Daughter (1893)
* Cornélie van Oosterzee: Jolanthe (ca. 1900)
* Fritz Behrend: König Renés Tochter (1919)

### Borgonya i Països Baixos

Duc Joan I de Borgonya Sense Por
* Fromental Halévy: Charles VI (1843)
Felip III de Borgonya, duc de Borgonya
* Jules Busschop: Le Toison d'or (1874)
* Emil von Reznicek: Die Jungfrau von Orleans (1887, E. von Reznicek)
* August Reuss: Herzog Philipps Brautfahrt (1909, Hans von Gumppenberg)
* Arthur Honegger: Jeanne d'Arc au bûcher (1939, oratori dramàtic; paper parlat)
* Giselher Klebe: Das Mädchen aus Domrémy (1976)
Carles I de Borgonya el Temerari, duc de Borgonya
* Giovanni Pacini: Carlo di Borgogna (1835, 21-2, T. La Fenice, Venècia; Gaetano Rossi)
* Alessandro Nini: Margherita di York (1841)
* Léo Delibes: Jean de Nivelle (1880) (hi apareix com a Comte de Charolais)
* Albert Roussel: Le Téméraire (1937, inacabada; Joseph Weterings)
Margarida de York, tercera esposa de Carles I de Borgonya
* Giovanni Pacini: Carlo di Borgogna (1835, 21-2, T. La Fenice, Venècia; Gaetano Rossi)
* Alessandro Nini: Margherita di York (1841)
Jean de Nivelle, noble francès
* Léo Delibes: Jean de Nivelle (1880)
Suster Bertken, reclosa i poeta neerlandesa
* Rob Zuidam: Suster Bertken (2010)

### Anglaterra

Rei Enric V d'Anglaterra
* Ferdinand Hérold: La gioventù di Enrico V (1815, 15-1, Real T. del Fondo, Nàpols; Georges Duval)
* Giovanni Pacini: La gioventù di Enrico V (1820, 26-12, T. Valle, Roma; Filippo Tarducci)
* Francesco Morlacchi: La gioventù di Enrico V (1823, 4-10, Pillnitz; Felice Romani)
* Adolphe Adam, amb música de Jacques Meyerbeer, Ludwig Spohr i Carl Maria von Weber: Henri V et ses compagnons (1830, 27-2, Théâtre des Nouveautés, París; Romieu, Alphonse Royer), pastitx arranjat per Adam
* Saverio Mercadante: La gioventù di Enrico V (1834, 25-11, T. alla Scala, Milà; Felice Romani)
* Albert Lortzing: Zum Grossadmiral (1847)
* Rutland Boughton: Agincourt (1924, 26-8, Glastonbury; R. Boughton), "dramatic scene"
* Gustav Holst: At the Boar's Head (1925, 3-4, Manchester, Palace Theatre; G. Holst), "musical interlude", com a Prince Hal
* Roland Auzet: Steve Five (King different) (2014, Fabrice Melquiot); el protagonista es basa en les figures d'Enric V i Steve Jobs
Tomàs de Clarència, duc de Clarence
* Adolphe Adam, amb música de Jacques Meyerbeer, Ludwig Spohr i Carl Maria von Weber: Henri V et ses compagnons (1830, 27-2, Théâtre des Nouveautés, París; Romieu, Alphonse Royer), pastitx arranjat per Adam; com a Prince de Lancastre
* Saverio Mercadante: La gioventù di Enrico V (1834, 25-11, T. alla Scala, Milà; Felice Romani), com a Lancastro
Caterina de Valois, consort d'Enric V d'Anglaterra
* Albert Lortzing: Zum Grossadmiral (1847)
John Talbot , 1r comte de Shrewsbury, soldat anglès
* Rodolphe Kreutzer: Jeanne d'Arc à Orléans (1790, 10-5, Comédie-italienne, París; Pierre Jean Baptiste Choudard Desforges)
* Giuseppe Verdi: Giovanna d'Arco (com a Talbot)
Joan de Lancaster, duc de Bedford, regent de França
* Fromental Halévy: Charles VI (1843)
Sir John Falstof, cavaller anglès, base per al personatge de John Falstaff
* James Paisible: The humours of Sir Falstaff (1700, T. Betterton)
* Antonio Salieri: Falstaff, ossia Le tre burle (1799, 3-1, Kärntnertortheater, Viena; Carlo Propero Defranceschi)
* Adolphe Adam, amb música de Jacques Meyerbeer, Ludwig Spohr i Carl Maria von Weber: Henri V et ses compagnons (1830, 27-2, Théâtre des Nouveautés, París; Romieu, Alphonse Royer), pastitx arranjat per Adam
* Michael William Balfe: Falstaff (1838, S. M. Maggione)
* Otto Nicolai: Die lustigen Weiber von Windsor (1849, Hermann Salomon Mosenthal)
* Joaquín Gaztambide: El sueño de una noche de verano (1852, 21-2, Teatro del Circo, Madrid; Patricio de la Escosura)
* Adolphe Adam: Falstaff (1856, 18-1, T. Lyrique, París; Adolphe de Leuven i Henri Vernoy de Saint-Georges)
* Giuseppe Verdi: Falstaff (1893, A. Boito)
* Gustav Holst: At the Boar's Head (1925, 3-4, Manchester, Palace Theatre; G. Holst), "musical interlude"
* Ralph Vaughan Williams: Sir John in Love (1929, R. Vaughan Williams)
Rei Enric VI d'Anglaterra
* Giovanni Pacini: Margherita regina d'Inghilterra (1827, 19-11, T. San Carlo, Nàpols; Andrea Leone Tottola)
* Arthur Honegger: Jeanne d'Arc au bûcher (1939, oratori dramàtic; paper parlat)
Margarida d'Anjou, reina consort d'Enric VI d'Anglaterra Eduard de Westminster, príncep de Gal·les, fill seu
* Samuel Arnold: The battle of Hexham, or Days of old (1789, 11-8, Little Theatre of Haymarket, Londres; George Colman Jr.)
* Joseph Weigl: Margaritta d'Anjou, ossia L'orfana d'Inghilterra (1819, Luigi Romanelli)
* Giacomo Meyerbeer: Margherita d'Anjou (1820, 14-11, T. alla Scala, Milà ; Felice Romani)
* Giovanni Pacini: Margherita regina d'Inghilterra (1827, 19-11, T. San Carlo, Nàpols; Andrea Leone Tottola)
* Igor Kujerić: Richard III (1987)
* Giorgio Battistelli: Richard III (2005, 30-1, Vlaamse Opera, Anvers ; Ian Burton)
Eduard de Westminster, príncep de Gal·les
* Giacomo Meyerbeer: Margherita d'Anjou (1820, 14-11, T. alla Scala, Milà ; Felice Romani)
* Giovanni Pacini: Margherita regina d'Inghilterra (1827, 19-11, T. San Carlo, Nàpols; Andrea Leone Tottola)
* Jacques Offenbach: Whittington (1874, grand-opéra-bouffe-féerie)
* Giorgio Battistelli: Richard III (2005, 30-1, Vlaamse Opera, Anvers ; Ian Burton)
Anna Neville, esposa seva, després casada amb Ricard III d'Anglaterra
* Flavio Testi: Riccardo III (1987, 27-1, T. alla Scala, Milà; F. Testi)
* Giorgio Battistelli: Richard III (2005, 30-1, Vlaamse Opera, Anvers ; Ian Burton)
Rei Eduard IV d'Anglaterra
* Igor Kujerić: Richard III (1987)
* Flavio Testi: Riccardo III (1987, 27-1, T. alla Scala, Milà; F. Testi)
* Giorgio Battistelli: Richard III (2005, 30-1, Vlaamse Opera, Anvers ; Ian Burton)
Elisabet Woodville, esposa seva
* Giorgio Battistelli: Richard III (2005, 30-1, Vlaamse Opera, Anvers ; Ian Burton)
Jane Shore, amant d'Eduard IV d'Anglaterra
* Carlo Conti: Giovanna Shore (1829)
* Lauro Rossi: Giovanna Shore (1836, Felice Romani)
* Vincenzo Bonetti: Giovanna Shore (1853, T. Principal, Barcelona; Felice Romani)
Jordi de Clarence, germà d'Eduard IV i de Ricard III d'Anglaterra
* Flavio Testi: Riccardo III (1987, 27-1, T. alla Scala, Milà; F. Testi)
* Giorgio Battistelli: Richard III (2005, 30-1, Vlaamse Opera, Anvers ; Ian Burton)
Rei Ricard III d'Anglaterra
* Giacomo Meyerbeer: Margherita d'Anjou (1820, 14-11, T. alla Scala, Milà ; Felice Romani)
* Carlo Conti: Giovanna Shore (1829)
* Lauro Rossi: Giovanna Shore (1836, Felice Romani)
* Vincenzo Bonetti: Giovanna Shore (1853, T. Principal, Barcelona; Felice Romani)
* Gaston Salvayre: Riccardo III (1883, Ludovic Halévy)
* Igor Kujerić: Richard III (1987)
* Flavio Testi: Riccardo III (1987, 27-1, T. alla Scala, Milà; F. Testi)
* Giovanni Tamborrino: III Riccardi III (1995, Claudio Morganti)
* Giorgio Battistelli: Richard III (2005, 30-1, Vlaamse Opera, Anvers ; Ian Burton)
Henry Clifford, desè baró de Clifford, noble i militar anglès
* Isaac Albéniz: Henry Clifford (1895, 8-5, Gran T. del Liceu, Barcelona; Francis Burdett Money-Coutts)
Margarida de York, filla de Ricard III, esposa de Carles I de Borgonya
* Alessandro Nini: Margherita di York (1841)
Perkin Warbeck, marxant flamenc, pretendent al tron d'Anglaterra
* Adolphe Adam: Perkins Warbec, ou Le commis marchard (1827, 15-5, T. du Vaudeville, París; Emmanuel Théaulon, Nicolas Brazier, Pierre-Frédéric-Adolphe Carmouche), vodevil històric en dos actes
Lambert Simnel, pretendent al tron d'Anglaterra John de la Pole, 1r comte de Lincoln, noble anglès Richard Simon, prevere d'Oxford, conspirador
* Adolphe Adam, començada per Hippolyte Monpou: Lambert Simnel (1843, 14-9, Opéra-Comique, Salle Favart II, París; Eugène Scribe, Mélesville), opéra-comique
Rei Enric VII d'Anglaterra
* Adolphe Adam, començada per Hippolyte Monpou: Lambert Simnel (1843, 14-9, Opéra-Comique, Salle Favart II, París; Eugène Scribe, Mélesville), opéra-comique
* Gaston Salvayre: Riccardo III (1883, Ludovic Halévy)
* Giorgio Battistelli: Richard III (2005, 30-1, Vlaamse Opera, Anvers ; Ian Burton), com a Richdmond

### Europa central

Johannes Gutenberg, orfebre, inventor de la impremta i impressor Adolf II de Nassau, arquebisbe de Magúncia
* Carl Loewe: Gutenberg (1837, 14-8, Magúncia ; Ludwig Giesebrecht) oratori
* Ferdinand C. Füchs: Gutenberg (1852, Otto Prechtler)
Segimon I del Sacre Imperi Romanogermànic
* Carl Loewe: Johann Huss (1840, oratori)
* Fromental Halévy: La juive
* Pietro Romulo Pignatta: Sigismondo primo al Diadema (1696, G. Grimani)
* Karel Horký: Jan Hus (1950)
* Wilfried Hiller: Wolkenstein (2004)
Anna de Baviera, emperadriur romanogermànica, reina de Roma i Baviera
* Ignaz Holzbauer: Günther von Schwarzburg (1777, 5-1, Hoftheater, Mannheim; Anton Klein)
Ernest de Wittelsbach, duc de Baviera-Munic
* Georg Joseph Vogler: Albert der Dritte von Bayern (1781, 12, Nationaltheater, Stuttgart; Carl Theodor von Traitteur)
Albert III de Wittelsbach, duc de Baviera-Munic Agnes Bernauer, amant seva
* Georg Joseph Vogler: Albert der Dritte von Bayern (1781, 12, Nationaltheater, Stuttgart; Carl Theodor von Traitteur)
* Franz Gleissner: Agnes Bernauerin (1781, melodrama)
* Ignaz von Seyfried: Agnes Bernauerinn (1797, 11-11, Freihaus-T. auf der Wieden, Viena ; Karl Ludwig Giesecke), òpera burlesca
* Karl August Krebs: Herzog Albrecht (1833, 8-10, Hamburg ; August Lewel), revisada com a Agnes, der Engel von Augsburg (1858, 17-1, Hoftheater, Dresden)
* Carl Binder: Agnes die Bäuerin, oder Biernigel unter den Wilden (1840, 6-8, T. in der Josephstadt, Viena ; Alois Just), paròdia en 2 actes
* Felix Mottl: Agnes Bernauer (1880, 28-3, Hoftheater, Weimar ; F. Mottl)
* Joseph Messner: Agnes Bernauer (der Engel von Augsburg) (1936, Salzburg ; Karl Neumayr)
* Leo Justinius Kaufmann: Agnes Bernauer (1944, inacabada ; Eduard Reinacher)
* Carl Orff: Die Bernauerin: ein bairisches Stück (1944, Folk Musical)
Frederic I del Palatinat, príncep elector Clara Tott o Dettin, amant i esposa seva
* Max Meyer-Olbersleben: Clare Dettin (1893, 2-11, Hoftheater, Weimar; M. Meyer-Olbersleben)
Rudolf von Scherenberg, bisbe de Würzburg
* Casimir von Pászthory: Tilman Riemenschneider (1957)
Oswald von Wolkenstein, poeta, músic i polític tirolès Anna Hausmann, musa seva i Margarethe von Schwangau, esposa
* Wilfried Hiller: Wolkenstein (2004)
Elizabeth von Matsch, comtessa de Toggenburg
* Ignaz von Seyfried: Bertha von Werdenberg (1809, 21-9, T. an der Wien, Viena; Matthäus Stegmayer)
Frederic I de Brandeburg Hohenzollern, príncep elector
* Umberto Giordano: Der Roland von Berlin (1904)
Elector Frederic II de Saxònia Kunz von Kauffungen, noble i militar saxó
* Ferdinand Kauer: Kunz von Kauffungen (1807)
Duc Eric I de Brunsvic-Lüneburg
* Adolphe Adam: La main de fer, ou Un mariage secret (1841, 26-10, Opéra-Comique, Salle Favart II, París; Eugène Scribe, Adolphe de Leuven)
Duc Frederic IV d'Àustria Ulrich Putsch, bisbe de Brixen
* Wilfried Hiller: Wolkenstein (2004)
Heinrich Reuss von Plauen, gran mestre de l'Orde Teutònic Michael Küchmeister von Sternberg, gran mestre de l'Orde Teutònic
* Siegfried Wagner: Der Schmied von Marienburg (1920, est. 1923, S. Wagner)
Dalibor de Kozojed, cavaller txec Rei Vladislau II de Bohèmia
* Bedřich Smetana: Dalibor (1868, 16-5, Prozatímní divadlo, Praga; Josef Wenzig, traduït per Ervin Špindler)
Jan Hus, líder religiós i polític bohemi
* Carl Loewe: Johann Huss (1840, oratori)
* Karel Horký: Jan Hus (1950)
Jan Žižka, militar bohemi, seguidor de Hus
* Eduard Sobolewski: Ziska vom Kelch (1851)
Ulric II de Rožmberka, noble bohemi
* Zdeněk Fibich: Blaník (1881)
László Hunyadi, estadista hongarès
* Ferenc Erkel: Hunyadi László (1844)
* Ferenc Erkel: György Brankovics (1874)
György Dózsa, pagès hongarès, cabdill de la revolta
* Ferenc Erkel: György Dózsa
János Hunyadi, noble i militar de Transsilvània
* József Ruzitska: Kemény Simon avagy Dicsőség a hazáért meghalni (1822, Károly Kisfaludy)
* Emmanuel Chabrier: Jean Hunyade (1867, H. Fouquier; inacabada)
Simon Kemény, soldat al servei de János Hunyadi
* József Ruzitska: Kemény Simon avagy Dicsőség a hazáért meghalni (1822, Károly Kisfaludy)
Rei Maties Corví d'Hongria
* Johann Melchior Caesar: Mathias Corvinus (1687)
* György Arnold: Mátyás királynak választása (L'elecció de Maties com a rei, 1830)
* Ferenc Erkel: Hunyadi László (1844, com a Mátyás Hunyadi)
* Mihály Mosonyi: Szép Ilonka (1861)
* Sándor Bertha: Corvin Mátyás (1877)
Erzsébet Szilágyi, noble dona hongaresa, esposa de János Hunyadi
* Ferenc Erkel: Hunyadi László (1844)
Ladislau el Pòstum, duc d'Àustria, rei d'Hongria i de Bohèmia
* Ferenc Erkel: Hunyadi László (com a László V)
Carles IV, emperador romanogermànic
* Ignaz Holzbauer: Günther von Schwarzburg (1777, 5-1, Hoftheater, Mannheim; Anton Klein), com a Karl, rei de Bohèmia
* Vítězslav Novák: Karlštejn (1916)
Elisabet de Pomerània, reina consort, esposa de Carles IV de Bohèmia
* Vítězslav Novák: Karlštejn (1916)
Jordi de Poděbrady, rei de Bohèmia
* Osvald Chlubna: Jiří z Kunštátu a Poděbrad (1942)
Comte Hermann II de Celje Frederic II de Celje, ban de Croàcia Veronika de Desenice, esposa seva
* Danilo Švara: Veronika Deseniška (1946, Danilo Švara)

### Estats balcànics

Đurađ Branković, dèspota de Sèrbia
* Ferenc Erkel: György Brankovics (1874)
George Kastrioti Skanderbeg, heroi albanès
* Antonio Vivaldi: Scanderbeg (1718, 22-6, T. delle Pergola, Florència; Antonio Salvi), se'n conserven 4 àries
* François Francœur, François Rebel: Scanderberg (1735, Antoine Houdar de La Motte)
* Prenk Jakova: Gjergj Kastrioti-Skënderbeu (1968, 17-1, Teatri Kombetar i Operas dhe i Baletit, Tirana, Albània; Llazar Siliqi)

### Escandinàvia

Bengt Skytte, oficial suec
* Wilhelm Peterson-Berger: The Doomsday prophets

### Imperi Romà d'Orient

Andrònic V Paleòleg, emperador
* Francesco Gasparini: Il Trace in catena (1717, A. Salvi)
Constantí XI Paleòleg, últim emperador romà d'Orient
* Manolis Kalomiris: Konstantinos Palaiologos (1961)
* György Selmeczi: Byzantium (2014, G. Selmeczi)

### Imperio otomà

Timur o Tamerlà, fundador de la dinastia timúrida
* Marc' Antonio Ziani: Il gran Tamerlano (1689, Giulio Cesare Corradi)
* Johann Philipp Förtsch: Bajazeth und Tamerlan (1690)
* Alessandro Scarlatti: Il gran Tamerlano (1706, Antonio Salvi)
* Francesco Gasparini: Tamerlano (1711, Agostino Piovene)
* Francesco Ciampi: Tamerlano (1716)
* Francesco Gasparini, Giovanni Porta: Il Trace in catena (1717, A. Salvi)
* Fortunato Chelieri: Tamerlano (1720)
* Leonardo Leo: Bajazete, imperador de'Turchi (1722)
* Iain Hamilton: Tamberlaine
* Georg Friedrich Haendel: Tamerlano (1724, 31-10, Londres, Haymarket King's Theatre; N. F. Haym, a partir del d'A. Piovene)
* Giovanni Antonio Giai: Il Tamerlano (1727)
* Nicola Porpora: Tamerlano (1730, carnestoltes, T. Regio, Torí; A. Piovene, a partir de Jacques Pradon)
* Giovanni Porta: Il gran Tamerlano (1730, A. Piovene)
* Giuseppe Clemente de Bonomi: Il Tamerlano (1732, Thurn-Valsassina Palac, Ljubljana, Eslovènia; Agostino Piovene), partitura perduda
* Antonio Vivaldi, amb àries pròpies i de Johann Adolf Hasse, Geminiano Giacomelli, Nicola Porpora i Riccardo Broschi: Bajazet, o Il Tamerlano (1735, carnestoltes, T. Filarmonico, Verona; Agostino Piovene), pastitx
* Giovanni Battisa Casali: Il Bajazette (1741)
* Gioacchino Cocchi: Bajazette (1743)
* Egidio Duni: Baiazette o Tamerlano (1743)
* Giovanni Battista Lampugnani: Il gran Tamerlano (1746)
* Niccolò Jommelli: Bajazette (1753)
* Gioacchino Cocchi i Giovanni Battista Pescetti: Tamerlano (1754, A. Piovene)
* Giuseppe Sarti: Il gran Tamerlano (1764, començament, Det Kongelige Teater, Copenhaguen; Agostino Piovene)
* Pietro Alessandro Guglielmi: Tamerlano (1765)
* Giuseppe Scarlatti: Bajazet (1765, Agostino Piovene)
* Josef Mysliveček: Il gran Tamerlano (1771)
* Antonio Sacchini: Tamerlano (1773, 6-5, King’s Theatre at Haymarket, Londres; Giovan Gualberto Bottarelli, a partir d'A. Piovene)
* Johann Friedrich Reichardt: Tamerlan (1786, M. de Mandenville)
* Ferdinando Paër: La Rossana (1795, Carnevale, T. alla Scala, Milà ; Aurelio Aureli)
* Peter Winter: Tamerlan (1802, Etienne Morel de Chédeville)
* Johann Simon Mayr: Tamerlano (1812, 26-12, T. alla Scala, Milà; Luigi Romanelli)
* Giuseppe Nicolini: Il Tamerlano (1813)
* Michele Carafa: Tamerlano (1822, no representada; Jacopo Ferretti)
* Ignaz von Seyfried: Timur der Tartarchan (1822, 14-9, T. an der Wien, Viena; Joseph Ritter von Seyfried)
* Pietro Casella: 'Il Tamerlano (1840)
* Giacomo Puccini, acabada per Franco Alfano: Turandot (1926, 25-4 T. alla Scala, Milà; Giuseppe Adami i Renato Simoni), com a Timur
* Iain Hamilton: Tamburlaine (1977)
Baiazet I , soldà otomà
* Marc' Antonio Ziani: Il gran Tamerlano (1689, Giulio Cesare Corradi)
* Johann Philipp Förtsch: Bajazeth und Tamerlan (1690)
* Alessandro Scarlatti: Il gran Tamerlano (1706, Antonio Salvi)
* Francesco Gasparini: Tamerlano (1711, A. Piovene)
* Francesco Ciampi: Tamerlano (1716)
* Francesco Gasparini: Il Trace in catena (1717, A. Salvi)
* Fortunato Chelieri: Tamerlano (1720)
* Leonardo Leo: Bajazete, imperador de'Turchi (1722)
* Georg Friedrich Haendel: Tamerlano (1724, 31-10, Londres, Haymarket King's Theatre; N. F. Haym, a partir del d'A. Piovene), com a Bajazet
* Giovanni Antonio Giai: Il Tamerlano (1727)
* Nicola Porpora: Tamerlano (1730, carnestoltes, T. Regio, Torí; A. Piovene, a partir de Jacques Pradon)
* Giuseppe Clemente de Bonomi: Il Tamerlano (1732, Thurn-Valsassina Palac, Ljubljana, Eslovènia; Agostino Piovene), partitura perduda
* Giovanni Battisa Casali: Il Bajazette (1741)
* Andrea Bernasconi: Il Bajazet (1742)
* Gioacchino Cocchi: Bajazette (1743)
* Egidio Duni: Baiazette o Tamerlano (1743)
* Giovanni Battista Lampugnani: Il gran Tamerlano (1746)
* Niccolò Jommelli: Bajazette (1753)
* Gioacchino Cocchi i Giovanni Battista Pescetti: Tamerlano (1754, A. Piovene)
* Giuseppe Sarti: Il gran Tamerlano (1764, començament, Det Kongelige Teater, Copenhaguen; Agostino Piovene)
* Ferdinando Bertoni: Il Bajazetto (1765)
* Pietro Alessandro Guglielmi: Tamerlano (1765)
* Giuseppe Scarlatti: Bajazet (1765, Agostino Piovene)
* Josef Mysliveček: Il gran Tamerlano (1771)
* Ferdinando Paër: La Rossana (1795, Carnevale, T. alla Scala, Milà ; Aurelio Aureli)
* Gaetano Marinelli: 'Bajazette (1799)
* Pietro Generali: Bajazet (1813)
* Giuseppe Nicolini: Il Tamerlano (1813)
* Pietro Casella: Il Tamerlano (1840)
* Giacomo Puccini: Turandot (1926, Giuseppe Adami, Renato Simoni), com a Timur, emperador tàtar exilat
* Iain Hamilton: Tamburlaine (1977)
Mehmet I, soldà otomà
* Francesco Gnecco: Argete (1808)
Murat II, soldà otomà
* Antonio Vivaldi: Scanderbeg (1718, 22-6, T. delle Pergola, Florència; Antonio Salvi), com a Amurat; se'n conserven 4 àries.
* François Francœur, François Rebel: Scanderberg (1735, Antoine Houdar de La Motte)
Mehmed II, soldà otomà
* Carlo Francesco Pollarolo: Irene (1694, G. Frigimelica Roberti)
* Reinhard Keiser: Mahumeth II. (1696)
* Domenico Scarlatti Irene (1704, Convò?), revisió de l'obra de Pollarolo
* Giovanni Battista Sammartini: Memet (1732, Girolamo Frigimelica Roberti)
* Honoré Langlé: Soliman et Fronime, ou Mahomet II (1792)
* Louis-Emmanuel Jadin: Mahomet II (1805)
* Gioachino Rossini: Maometto secondo (1820, 2-12, T. San Carlo, Nàpols; Cesare della Valle)
* Gioachino Rossini: Le Siège de Corinthe (1826, 9-10, Académie Royale de Musique, París; Luigi Balocchi i Alexandre Soumet), com a Mahomet II
* Ndre Zadeja: Rrethimi i Shkodrës (1937?, Seminarin Papnor të jezuitëve Teatrit, Shköder ; N. Zadeja)
Mahmut Paixà Angelovitx, visir otomà, almirall i poeta
* Reinhard Keiser: Mahumeth II. (1696)
Gem, fill de Mehmed II, pretendent al tron
* Cemal Reşit Rey: Sultan Cem (1924, Ekrem Reşit Rey)

### Marroc

Abdalhaqq II, sobirà marínida del Marroc
* Auguste Mermet: Jeanne d'Arc (1876, com a "Le roi du Maroc")
Abu Zakarija Muhammad al-Saih al-Mahdi, soldà del marroc
* Darius Milhaud: Christophe Coulomb (1930, segona versió 1955), com a Sultan Miramolin

## Notes

* ↑ Els llibrets, basats en la Zaïre de Voltaire, s'hi refereixen de manera totalment fictícia, amb el nom d'Orosmane; el llibret de Felice Romani situa l'acció als segles xiv i xv, un o dos segles més tard del que visqué el personatge, per la qual cosa no considerem que faci referència al mateix soldà i no s'hi inclouen.
* ↑ Els llibrets basats en el Bajazet de Jean Racine (com ara el de les òperes de Vivaldi, John Fane, etc.) no fan referència al soldà, sinó a un fictici germà del soldà Murad IV, al segle xvii

## Referències

* 1 2 «Gli arabi nelle Gallie, o sia Il trionfo della fed» (en italià). Llibret. Museo internazionale e biblioteca della musica di Bologna, 1827. [Consulta: 8 desembre 2021].
* 1 2 «L'Adaloaldo furioso» (en italià). Libretti of the Music History. Department of the German Historical Institute in Rome. [Consulta: 8 desembre 2021].
* 1 2 3 Llibret
* 1 2 Pombo, Rafael. Florinda ó La Eva del reino godo: ópera mayor española: poema dramático en cinco actos en verso (en castellà). Bogotá: Imprenta de Medardo Rívas, 1880.
* ↑ Llibret
* ↑ Bazar di novita artistiche, letterarie e teatrali (en italià). Ronchetti e Ferreri, 1842, p. 356.
* ↑ Antongini. Don Pelayo. Oviedo: Francisco Pedregal, 1844.
* 1 2 Cartell
* ↑ Dades del llibret
* ↑ Hamlet (Dean)
* ↑ Dades
* 1 2 Llibret
* ↑ Llibret
* ↑ Llibret
* 1 2 Dades
* ↑ Dades a Corago
* ↑ Llibret
* 1 2 Llibret
* 1 2 Dades a Corago
* ↑ Dades
* ↑ Dades
* ↑ Dades a Corago
* ↑ Llibret
* ↑ Llibret
* 1 2 3 4 Llibret
* 1 2 3 Dades a Corago
* 1 2 3 Llibret
* 1 2 3 Dades a Corago
* ↑ El llibret no reflecteix fets històrics: l'únic Fruela amb un fill Alfons és Fruela II, però el rei Mauregat que apareix al llibret no té equivalent històric en el mateix període.
* ↑ Reducció per a veu i piano
* ↑ Llibret
* ↑ Llibret
* 1 2 3 «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2021-09-03. [Consulta: 5 octubre 2021].
* 1 2 «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2020-08-11. [Consulta: 9 maig 2021].
* ↑ Llibret
* ↑ Dades
* 1 2 Catàleg d'òperes de Kurpinski
* 1 2
* ↑ Giandomenico Boggio. Volodimiro. Torino: O. Derossi, 1787.
* ↑ «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2021-10-05. [Consulta: 5 octubre 2021].
* ↑ Margaret Ross Griffel. Operas in English: a dictionary. Revised edition. Lanham, Maryland: Scarecrow Press, 2013, p. 64.
* 1 2 3 4 Catàleg de les òperes de Kurpinski
* ↑ Llibret
* 1 2 3 Margaret Ross Griffel. Operas in English: a dictionary. Revised edition. Lanham, Maryland: Scarecrow Press, 2013, p. 74.
* ↑ Enregistrament
* ↑ Llibret
* 1 2 Dades a Corago
* ↑ Llibret
* ↑ Llibret
* 1 2 3 Llibret
* ↑ Llibret
* ↑ Llibret
* 1 2 Llibret
* 1 2 Las raras: Gouvy, el otro Cid
* ↑ Llibret
* 1 2 3 Llibret
* 1 2 Llibret
* 1 2 3 4 5 6 Llibret
* ↑ Llibret
* ↑ Llibret
* 1 2 Llibret
* 1 2 3 4 5 Ressenya
* ↑ Llibret
* ↑ Margaret Ross Griffel. Operas in English: a dictionary. Revised edition. Lanham, Maryland: Scarecrow Press, 2013, p. 67.
* 1 2 Llibret
* 1 2 3 4 Llibret
* 1 2 Ressenya
* ↑ Margaret Ross GRIFFEL. Operas in English: a dictionary. Revised edition. Lanham, Maryland: Scarecrow Press, 2013, p. 28.
* ↑ Dades a Corago'
* ↑ Llibret
* ↑ Dades
* 1 2 Llibret
* 1 2 Catàleg d'obres de Betta
* 1 2 Dades a Corago
* 1 2 Repartiment
* ↑ Llibret
* ↑ Llibret
* ↑ Partitura
* ↑ Programa
* 1 2 3 RISM
* ↑ Beatrice di Tolosa. Melodramma. (Musica di Angelo Catelani.) (en italià). Vincenzi, 1841.
* ↑ Llibret
* 1 2 «Partitura». Arxivat de l'original el 2020-02-26. [Consulta: 5 octubre 2021].
* 1 2 «Dades». Arxivat de l'original el 2020-02-26. [Consulta: 5 octubre 2021].
* ↑ Dades
* 1 2 Dades
* 1 2 «Dades». Arxivat de l'original el 2020-09-18. [Consulta: 9 maig 2021].
* 1 2 3 4 Oliver, Stephen. «Blondel» (en anglès). [Consulta: 24 desembre 2022].
* 1 2 3 Llibret
* 1 2 Llibret
* 1 2 3 4 Llibret
* 1 2 3 Llibret
* 1 2 3 Ravina, Gema León. La Ópera en Cádiz en el siglo XIX: un estudio cualitativo (Tesi) (en castellà). Universitat d'Alacant / Universidad de Alicante, 2018, p. 211.
* 1 2 3 Llibret
* ↑ «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2011-01-09. [Consulta: 5 octubre 2021].
* 1 2 3 4 Resum
* ↑ Llibret
* ↑ Llibret
* ↑ Llibret
* ↑ Partitura
* ↑ Margaret Ross Griffel. Operas in English: a dictionary. Revised edition. Lanham, Maryland: Scarecrow Press, 2013, p. 48.
* ↑ Llibret
* 1 2 3 «Una ópera para Ramon Llull» (en castellà). Ópera actual. Arxivat de l'original el 2018-11-23. [Consulta: 23 novembre 2018].
* ↑ Llibret
* ↑ «Estreno Ópera de Javier Navarrete» (en castellà). SOCIEDAD MUNICIPAL URBAN TERUEL, 06-02-2017. Arxivat de l'original el 2021-10-26. [Consulta: 24 desembre 2022].
* ↑ Reducció per a veu i piano
* ↑ «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2019-09-03. [Consulta: 11 agost 2021].
* ↑ Llibret
* 1 2 Llibret
* ↑ Llibret
* ↑ Llibret
* ↑ Llibret
* 1 2
* ↑ «Partitura». Arxivat de l'original el 2021-08-03. [Consulta: 5 octubre 2021].
* ↑ Dades a Corago
* 1 2 Margaret Ross Griffel. Operas in English: a dictionary. Revised edition. Lanham, Maryland: Scarecrow Press, 2013, p. 75.
* ↑ Dades a Corago
* ↑ Dades a Corago
* ↑ Dades a Corago
* ↑ Dades a Corago
* ↑ Dades a Corago
* ↑ P. 186
* ↑ Llibret
* ↑ Llibret
* 1 2 Llibret
* ↑ Llibret
* ↑ Llibret
* ↑ Llibret
* ↑ Llibret
* ↑ Llibret
* ↑ Llibret
* 1 2 Llibret
* ↑ La Vanguardia, 15-05-1905, pàg. 4.
* ↑ Llibret
* ↑ Llibret
* ↑ Llibret
* ↑ Llibret
* 1 2 Llibret
* 1 2 «Pollarolo, Carlo Francesco / David, Domenico: La forza della virtù, Venetia, 1693». Digitale Bibliothek - Münchener Digitalisierungszentrum. [Consulta: 24 desembre 2022].
* 1 2 Llibret
* 1 2 3 Llibret
* ↑ Llibret
* 1 2 Llibret
* ↑ Llibret
* 1 2 3 4 5 Llibret
* ↑ Llibret
* 1 2 3 Llibret
* 1 2 Llibret
* ↑ Llibret
* ↑ Estudi
* 1 2
* ↑ Llibret
* ↑ Llibret
* 1 2 3 4 Llibret
* ↑ Dades i resum
* 1 2 Resum
* ↑ «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2021-10-05. [Consulta: 5 octubre 2021].
* ↑ Arxivat 2018-10-01 a Wayback Machine.
* ↑ Llibret
* ↑ «Informació de l'estrena». Arxivat de l'original el 2019-01-19. [Consulta: 5 octubre 2021].
* ↑ «Theatricals» (en anglès). The Ladies' Penny Gazette. [Consulta: 8 desembre 2021].
* ↑ Llibret
* ↑ «Dades». Arxivat de l'original el 2020-10-31. [Consulta: 17 juny 2021].
* ↑ Llibret
* ↑ Programa
* ↑ Llibret
* 1 2 Llibret
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Repartiment
* ↑ El cognom d'aquest compositor s'escriu Moreno-Buendía, amb guionet entre «Moreno» i «Buendía». Vegeu vol. 2, pàgines 356-357 in Emilio Casares Rodicio, Diccionario de la Zarzuela, España e Hispanoamérica (2 vol.), ICCMU, Madrid, 2002-2003, 962 et 1084 pàgines, ISBN 84-89457-22-0 i ISBN 84-89457-23-9. I també : efe, «Manuel Moreno-Buendía: un compositor para "todos los públicos"», ABC, 24/11/2012
* 1 2
* 1 2 3 Argument
* 1 2 LLibret
* 1 2 3 Llibret
* ↑ Llibret
* ↑ Llibret
* ↑ Llibret
* ↑ Llibret
* ↑ Antonio José Cappa: Giovanna di Castiglia Llibret
* ↑ Repartiment i enregistrament
* 1 2 Llibret
* ↑ Escudero, Igor. «Los últimos trabajos» (en castellà). Arxivat de l'original el 2021-06-15. [Consulta: 24 desembre 2022].
* ↑ Romani. Cristóbal Colón. Mallorca: P. J. Gelabert, 1855.
* 1 2 3 Llibret
* 1 2 3 4 5 Llibret
* 1 2 Llibret
* ↑ Citació
* 1 2 3 Llibret
* ↑ «Partitura». Arxivat de l'original el 2019-02-02. [Consulta: 1r febrer 2019].
* 1 2
* ↑ Llibret
* 1 2 3 Romieu, François Auguste; Royer, Alphonse. Henri V. et ses compagnons, drame en trois actes [and in prose. Deuxième édition] (en francès), 1830.
* ↑ Llibret
* 1 2 3 Llibret
* ↑ Arnold, Samuel. The Battle of Hexham: A Comedy, in Three Acts (en anglès). P. Byrne, 1790.
* 1 2 3 Llibret
* 1 2 3 4 5 6 7 8 Dades al lloc web de l'autor
* 1 2 3 4 Repartiment
* 1 2 Llibret
* ↑ Llibret
* 1 2 Llibret
* ↑ Llibret
* ↑ Llibret
* 1 2 Llibret
* ↑ Llibret
* ↑ Llibret

## Bibliografia

* Jellinek, George, History Through the Òpera Glass: From the rise de Caesar to the fall de Napoleon, Pro/Am Music Resources, 1994. ISBN 0-912483-90-3
* Heller, Wendy, "Tacitus Incognito: Òpera as History in L'incoronazione di Poppea", Journal de the American Musicological Society, Vol. 52, No. 1 (Spring, 1999), pp. 39–96.
* Morgan, Christopher, Don Carlos & Company: The true stories behind eight well-loved òperas, Oxford University Press, 1996. ISBN 0-19-288009-8
* Operone - Bühnenwerke mit Musik