# George W. Bush

George Walker Bush ( pronúncia en anglès (?·pàg.); 6 de juliol de 1946) és un polític estatunidenc, el 43è president dels Estats Units, ocupant el càrrec entre 2001 i 2009. Va ser també Governador de Texas entre 1995 i 2000. És membre del Partit Republicà i generalment és considerat conservador.

## Biografia
### Primers anys de vida i carrera

George Walker Bush va néixer el 6 de juliol de 1946 a l'Hospital Grace-New Haven de New Haven, Connecticut. Va ser el primer fill de George Herbert Walker Bush i Barbara Pierce. Es va criar a Midland i Houston, Texas, amb quatre germans: Jeb, Neil, Marvin i Dorothy. Una altra germana petita, Robin, va morir de leucèmia a l'edat de tres anys el 1953. El seu avi patern, Prescott Bush, era un senador nord-americà de Connecticut. El seu pare va ser el vicepresident de Ronald Reagan de 1981 a 1989 i el 41è president dels Estats Units de 1989 a 1993. Bush té ascendència anglesa i alemanya, juntament amb arrels més llunyanes holandeses, gal·leses, irlandeses, franceses i escoceses.

### Educació

Bush va anar a escoles públiques a Midland, Texas, fins que la família es va traslladar a Houston després d'haver completat el setè grau. Després va passar dos anys a The Kinkaid School, una escola preparatòria per a la universitat a Piney Point Village, Texas.
Bush va anar més tard a la Phillips Academy, un internat a Andover, Massachusetts, on va jugar a beisbol i va ser el principal animador durant el seu últim any. Va assistir a la Universitat de Yale de 1964 a 1968, i es va graduar amb una llicenciatura en arts en història. Durant aquest temps, va ser animador i membre del Delta Kappa Epsilon, servint com a president de la fraternitat durant el seu últim any. Bush es va convertir en membre de la societat Skull and Bones com a sènior. Bush era un jugador de rugbi i estava al 1r XV de Yale. Es va caracteritzar com un estudiant mitjà. La seva mitjana de notes durant els seus primers tres anys a Yale va ser de 77, i va tenir una mitjana similar sota un sistema de qualificació no numèrica en el seu darrer any.

## Política interior i internacional

George W. Bush era el president dels Estats Units durant l'atac terrorista de l'11 de setembre del 2001 amb avions de passatgers contra les torres bessones del World Trade Center de Nova York.
Com a resposta als atacs, l'administració estatunidenca inicià una política d'atac contra el terrorisme islamista radical. Aquesta política portà a la invasió de l'Afganistan (i la guerra al mateix país) el 2002, per perseguir els talibans que havien perpetrat l'atac, i la de l'Iraq el 2003. Per aquesta segona intervenció l'administració americana va al·legar una suposada vinculació entre terroristes integristes islamistes i el règim dictatorial d'en Saddam Hussein.
Iraq fou acusat pels Estats Units de possessió d'armes de destrucció massiva i de voler cedir-les a terroristes islamistes radicals. L'Agència Internacional de l'Energia Atòmica, amb inspectors a l'Iraq, negà les acusacions de possessió d'armes de destrucció massiva i demanà sempre més temps per a poder demostrar la inexistència d'aquestes. La pressió dels Estats Units no va ser prou per a guanyar la votació en el Consell de Seguretat de les Nacions Unides i va començar a enviar tropes a la zona amb la intenció d'atacar l'Iraq sense l'autorització de l'ONU. Segons els seus opositors, l'Administració es va saltar la legalitat internacional. En l'operació el recolzaren: països de la Polinèsia, exrepúbliques soviètiques, petits estats centreamericans i del Carib, i el Regne Unit, Espanya i Portugal, entre d'altres.
Mentrestant, milers de persones a tot el món varen iniciar campanyes per a la mobilització social en contra de l'atac "il·legítim" dels Estats Units a l'Iraq i que culminà en la primera manifestació simultània a tot el món, l'11 de març del 2003. A Barcelona les mobilitzacions van ser liderades per la Plataforma Aturem la Guerra i la policia va comptabilitzar 1.300.000 manifestants.
Sense el suport de les Nacions Unides, els Estats Units va iniciar la invasió de l'Iraq el 21 de març del 2003 i va acabar l'1 de maig del 2003. D'aleshores ençà, les tropes encapçalades pels Estats Units van ser l'objectiu de la insurgència pro-Saddam i de la islamista que va matar uns 4.500 soldats nord-americans des del final de la guerra i no s'ha trobat cap arma de destrucció massiva.

## Lloc en la història

George W. Bush fou molt poc popular durant els últims mesos del seu mandat, malgrat haver unit el país durant els atacs de l'11-S i obtenir una important victòria de reelecció el 2004. A causa de la invasió d'Iraq i de l'Afganistan en la «Guerra contra el terrorisme» de l'Administració Bush - i la crisi econòmica, principalment, els ciutadans dels Estats Units, segons alguns sondejos, opinaren que Bush era el pitjor president de tota la història; un sondeig d'historiadors va arribar al mateix resultat i compartien opinió amb diversos comentaristes de televisió. Tan pobra era l'opinió pública de Bush que fins i tot la seva esposa Laura Bush i la Secretària d'Estat, Condoleezza Rice van arribar a defensar-lo, declarant específicament que Bush no era el pitjor president de la història dels Estats Units.
Malgrat tot, el President Bush en el seu comiat, abans de Nadal de 2008, es va mostrar confiat en el fet que la història el jutjaria de manera diferent i es reconeixerien els encerts del seu mandat. També és d'assenyalar, que a diferència de l'expresident Bill Clinton, Bush s'ha mantingut, des que va deixar el càrrec, al marge de la vida política, que no pública, i ha evitat sempre criticar el seu successor Barack Obama, malgrat haver desmantellat gran part del seu llegat.

## Referències

* ↑ TheNewYorkTimes, 24-12-2000. Arxivat de l'original el 26 d’octubre de 2010 [Consulta: 27 desembre 2010].
* ↑ Famous Texans, 03-02-2005. Arxivat de l'original el 15 de setembre de 2008 [Consulta: 1r setembre 2008].
* ↑ «Bush, Prescott Sheldon, (1895–1972)». Biographical Directory of the United States Congress. Arxivat de l'original el 3 de febrer de 2010. [Consulta: 12 febrer 2010].
* ↑ «Ancestry of George W. Bush». Wargs.com. Arxivat de l'original el 14 de setembre de 2018. [Consulta: 20 d’abril 2010].
* ↑ «An Inventory of Press Office Speech Files at the Texas State Archives, 1986, 1989–2000, undated (bulk 1995–2000)». Texas State Library and Archives Commission. Arxivat de l'original el 20 de novembre de 2017. [Consulta: 1r maig 2008].
* ↑ Falta indicar la publicació, 10-06-2000. Arxivat de l'original el 11 de març de 2005 [Consulta: 1r setembre 2008].
* ↑ Falta indicar la publicació, 03-12-2000. Arxivat de l'original el 26 d’octubre de 2011 [Consulta: 24 gener 2011].
* ↑ «Biography of President George W. Bush». White House. Arxivat de l'original el 26 de juny de 2009. [Consulta: 23 juny 2009].
* ↑ The Washington Post, 27-07-1999. Arxivat de l'original el 5 de gener de 2010 [Consulta: 8 d’abril 2009].
* ↑ Berkower, Simone. «Cheerleading of the '20s: Epitome of masculinity». Yale Daily News. Arxivat de l'original el 10 d’octubre de 2012. [Consulta: 31 juliol 2012].
* ↑ Feinstein, Jessica. «DKE & YPU: Filling precedential shoes». Yale Daily News, 7 d’octubre 2004. Arxivat de l'original el 11 d’abril de 2009. [Consulta: 8 d’abril 2009].
* ↑ Bush, George W., A Charge to Keep (1999). ISBN 0-688-17441-8
* ↑ Cain, Nick & Growden, Greg "Chapter 21: Ten Peculiar Facts about Rugby" in Rugby Union for Dummies (2on ed.), Chichester: John Wiley and Sons, p. 297. ISBN 978-0-470-03537-5
* ↑ Falta indicar la publicació, 21-05-2001. Arxivat de l'original el 19 de novembre de 2007 [Consulta: 1r setembre 2008].; Falta indicar la publicació, 17-06-2005. Arxivat de l'original el 5 de setembre de 2008 [Consulta: 1r setembre 2008].
* ↑ The New York Times, 08-06-2005. Arxivat de l'original el 28 de gener de 2012 [Consulta: 24 març 2012].
* ↑ «Bush wins second term as Kerry concedes». CNN, 03-11-2004.
* ↑ Expressió emprada literalment per Bush pocs dies després dels atacs de l'11-S vegeu per exemple aquest fragment d'informatius de la NBC, o l'article de TODD S. PURDUM, AFTER THE ATTACKS: THE WHITE HOUSE; Bush Warns of a Wrathful, Shadowy and Inventive War, 17 de setembre de 2001, The New York Times
* 1 2 3 Horton, Scott. «"Worst. President. Ever"» (en anglès). Harpers Bazaar, 05-04-2008. [Consulta: 20 gener 2009].
* ↑ "Historians vs. George W. Bush"
* ↑ «"The Worst President Ever"». Arxivat de l'original el 2009-02-04. [Consulta: 20 gener 2009].
* ↑ "He's The Worst Ever"
* ↑ "So Long Worst President Ever; 10 Reasons History Will Hang You"
* ↑ "Top backers: George W. Bush legacy not worst in history"

## Vegeu també

* Primer l'habitatge

## Enllaços externs

* The George W. Bush Presidential Library and Museum (anglès)
* Biografia de George W. Bush a The White House Arxivat 2015-01-08 a Wayback Machine. (anglès)