OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Mas de les Monges

El Mas de les Monges és una masia del terme de Reus a la comarca catalana del Baix Camp.
Situada a la partida de Porpres, era una masia d'una certa importància, i ara hi ha instal·lada una explotació agropecuària. La trobem a la dreta del barranc de Pedret i també del de l'Escorial, ja que al seu costat es reuneixen tots dos per formar el barranc de Mascalbó. És a tocar del Mas de Giró i sota el Mas de Valls. El camí del Mas de les Monges hi porta. Les seves terres limiten amb el club de golf que s'ha fet a Aigüesverds.
Les monges a les que es refereix el nom eren les Filles de la Caritat, instal·lades a l'hospital de Reus. N'eren propietàries almenys des del 1799. Josep Olesti parla de Jerònima Clavaria Alba, nascuda a Reus l'any 1629, que quan va quedar viuda de Josep Sullivan i sense fills, va fer testament en favor de les Filles de la Caritat, amb la condició de que s'instal·lessin a Reus. Va llegar també el mas de Porpres (mas de les Monges) a la congregació per fundar allà un asil per a nens malalts i pobres.

## Descripció

El mas és una construcció gran, de planta rectangular i volum senzill, amb tres plantes d'alçada i coberta amb teulada a dues aigües, amagada per una barana d'obra. A l'esquerra del mas, s'hi afegeix un volum de dues plantes, amb terrat que és accessible des la planta tercera del cos principal. La façana principal del mas té un eix de simetria central que passa per una finestra i deixa la resta d'obertures a banda i banda. Als costats del mas hi ha més annexos d'una i dues plantes, que mostren un creixement compacte, per donar resposta a les necessitats de diferents funcions i èpoques.

## Referències

* ↑ Amigó, Ramon. Materials per a l'estudi dels noms de lloc i de persona, i renoms, del terme de Reus. Reus: Associació d'Estudis Reusencs, 1988, p. 367. ISBN 8486387655.
* ↑ Olesti Trilles, Josep. Diccionari biogràfic de reusencs: vol I. Reus: l'Ajuntament, 1991, p. 195.
* ↑ Pla especial urbanístic: catàleg de masos en sòl no urbanitzable: Reus. Reus: Ajuntament. Serveis tècnics, 2004, p. 146-147.
# Molí de la Pineda

El Molí de la Pineda és un antic molí de farina del poble de Riells del Fai, al municipi de Bigues i Riells, al Vallès Oriental. Fou construït al nord-oest del terme i del poble al qual pertany.
És el molí pertanyent a la masia de la Pineda, al sud de la qual es troba. És a l'esquerra del Tenes, i a la dreta del torrent de Llòbrega, les aigües del qual eren les aprofitades per fer anar el molí. És al sud-oest de Can Jaume i del Planot.
A ponent del Molí de la Pineda s'estenen els paratges d'ús agrícola del Camp del Corb i de la Penyora.
# Nova Frontera

El terme Nova Frontera (New Frontier en anglès) va ser utilitzat pel futur president dels Estats Units, el demòcrata John Fitzgerald Kennedy en un discurs d'acceptació de la investidura a la Convenció del Partit Demòcrata, el 15 de juliol de 1960 al Los Angeles Memorial Coliseum.
Estem a la vora d'una nova frontera, la frontera de les esperances no complertes i els somnis, una frontera de possibilitats desconegudes fins ara i creences en perill. Més enllà d'aquesta frontera hi ha àrees inexplorades de la ciència i l'espai, problemes no resolts de la pau i la guerra, problemes no conquerits de la ignorància i el prejudici, preguntes sense resposta de la pobresa i excedents.
Partint del programa de Kennedy, cal estimular l'economia, fornir una ajuda internacional, fornir amb més mitjans a la defensa nacional, desenvolupar la NASA i lluitar contra la segregació de la gent negra.
Entre les mesures promeses, segons aquesta Nova Frontera i preses en el curs del seu mandat figuren: el Cos de la Pau, l'Aliança per al Progrés, el Tractat de prohibició parcial de proves nuclears i el Programa Apollo
La política de la Nova Frontera s'insereix en el progressisme, a fi i efecte d'evitar que el país es trobés en una situació d'aïllacionisme.

## Referències

* ↑ Michael E. Eidenmuller. «John F. Kennedy - 1960 Democratic National convention Address». American Rhetoric, 15-07-1960. [Consulta: 23 febrer 2012].
# Suspensió de ballesta

La suspensió de ballesta és una tecnologia simple de suspensió de l'automòbil que implica l'ús d'un conjunt de fulles de metall per esmorteir qualsevol acció de l'energia transferida a les rodes en energia de deformació elàstica que es porta a terme mitjançant la conversió en deformació al fer flexar les fulles que componen la suspensió.
* Ballestes amb extrems rectes
* Ballestes trapezoïdals
* Ballestes amb extrems parabòlics
* Ballestes muntades en un vagó de ferrocarril

## Referències

* ↑ «Verificació de les ballestes de suspensió». mecanicavirtual.org. [Consulta: 6 juny 2010].

## Enllaços externs

* Disseny de ballestes de suspensió per camió Arxivat 2011-09-03 a Wayback Machine.
* Manual de Manteniment de la suspensió mecànica Arxivat 2010-01-02 a Wayback Machine.
# Bendersville Station-Aspers

Bendersville Station-Aspers és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Pennsilvània. Segons el cens del 2000 tenia 324 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Bendersville Station-Aspers tenia 324 habitants, 108 habitatges, i 81 famílies. La densitat de població era de 250,2 habitants per quilòmetre quadrat.
Dels 108 habitatges en un 31,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 54,6% hi vivien parelles casades, en un 16,7% dones solteres, i en un 24,1% no eren unitats familiars. En el 17,6% dels habitatges hi vivien persones soles l'11,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,39.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,4% tenia menys de 18 anys, un 12,7% entre 18 i 24, un 29% entre 25 i 44, un 18,2% de 45 a 60 i un 11,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 33 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 85,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 44.167 $ i la renda mediana per família de 41.042 $. Els homes tenien una renda mediana de 20.625 $ mentre que les dones 28.542 $. La renda per capita de la població era de 16.821 $. Entorn del 13,6% de les famílies i el 10,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Bendersville Station-Aspers». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Bendersville Station-Aspers». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Casa de nines (desambiguació)

«Casa de nines o A Doll's House» té aquests significats:
* Literatura:
** Casa de nines, obra teatral d'Henrik Ibsen de 1879 amb diverses adaptacions cinematogràfiques i televisives
** Casa de nines, 20 anys després (títol original en anglès: A Doll's House), obra teatral Lucas Hnath de 2017
* Cinema:
** Casa de nines (pel·lícula de 1917) (títol original en anglès: A Doll's House), pel·lícula muda estatunidenca dirigida per Joe De Grasse
** Casa de nines (pel·lícula de 1918) (títol original en anglès: A Doll's House), pel·lícula muda estatunidenca dirigida per Maurice Tourneur
** Casa de nines (pel·lícula de 1922) (títol original en anglès: A Doll's House), pel·lícula muda estatunidenca dirigida per Charles Bryant
** Casa de nines (pel·lícula de 1943), pel·lícula argentina dirigida per Ernesto Arancibia
** Casa de nines (pel·lícula de 1956), pel·lícula sueca dirigida per Anders Henrikson
** Casa de nines (pel·lícula de 1959) (títol original en anglès: A Doll's House), pel·lícula estatunidenca dirigida per George Schaefer
** Casa de nines (pel·lícula de 1973 de Garland) (títol original en anglès: A Doll's House), pel·lícula britànica dirigida per Patrick Garland
** Casa de nines (pel·lícula de 1973 de Losey) (títol original en anglès: A Doll's House), pel·lícula britànica dirigida per Joseph Losey
* Miscel·lània: Casa de nines (joguina), una casa de joguina en miniatura
# Bridgewater (Pennsilvània)

Bridgewater és una població dels Estats Units a l'estat de Pennsilvània. Segons el cens del 2000 tenia 739 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Bridgewater tenia 739 habitants, 335 habitatges, i 210 famílies. La densitat de població era de 413,5 habitants per quilòmetre quadrat.
Dels 335 habitatges en un 22,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 44,5% hi vivien parelles casades, en un 13,4% dones solteres, i en un 37,3% no eren unitats familiars. En el 31,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,21 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,71.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 19,6% tenia menys de 18 anys, un 8% entre 18 i 24, un 28% entre 25 i 44, un 26,8% de 45 a 60 i un 17,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 42 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 85,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 38.750 $ i la renda mediana per família de 42.500 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.023 $ mentre que les dones 24.286 $. La renda per capita de la població era de 19.695 $. Entorn del 8,8% de les famílies i el 12% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Bridgewater». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Bridgewater». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Cherry Tree (Pennsilvània)

Cherry Tree és una població dels Estats Units a l'estat de Pennsilvània. Segons el cens del 2000 tenia 443 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Cherry Tree tenia 443 habitants, 142 habitatges, i 111 famílies. La densitat de població era de 322,7 habitants per quilòmetre quadrat.
Dels 142 habitatges en un 33,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 64,8% hi vivien parelles casades, en un 7% dones solteres, i en un 21,8% no eren unitats familiars. En el 16,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 9,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,86 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,24.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,7% tenia menys de 18 anys, un 8,8% entre 18 i 24, un 28% entre 25 i 44, un 21,4% de 45 a 60 i un 18,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 95,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 26.607 $ i la renda mediana per família de 31.625 $. Els homes tenien una renda mediana de 23.667 $ mentre que les dones 17.344 $. La renda per capita de la població era d'11.742 $. Entorn del 17,8% de les famílies i el 20,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Cherry Tree». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Cherry Tree». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Melanisme industrial

El melanisme industrial és un procés observat en moltes espècies de lepidòpters pròpies de zones urbanes, motiu pel qual les ales adquireixen una tonalitat fosca. En particular, el melanisme industrial de la Biston betularia ha estat molt important en el desenvolupament de la genètica de poblacions i de l'evolució en general, considerant un dels millors exemples de canvi per selecció natural.

## El melanisme industrial de la Biston betularia com a exemple de selecció natural

Biston betularia, o papallona del bedoll és un lepidòpter nocturn que durant el dia descansa en les branques o troncs dels arbres coberts de líquens de color grisenc, de manera que el color blanc brut de les seves ales contribueix a fer que es confonguin amb ells.
A partir de mitjan segle xix van començar a observar cada vegada més exemplars de color fosc (melàniques), que van ser denominats carbonarios, per distingir-la de forma més habitual. El 1848 es descobria el primer exemplar prop de Manchester i el 1898 el 95% de totes les papallones de bedoll eren de la varietat carbonaria.
El britànic H. B. D. Kettlewell va partir de la hipòtesi que ja abans del procés d'industrialització existien formes melenes, com testifiquen antigues col·leccions de papallones. No obstant això, els exemplars de color negre que existien abans de la revolució industrial destacaven tant sobre el fons clar dels bedolls que ràpidament eren devorats pels ocells, de manera que el gen responsable no podia imposar-se en la població. Però amb l'augment de la contaminació en els centres industrials britànics i l'enfosquiment de l'escorça dels bedolls, eren les papallones clares les que destacaven sobre el fons i eren devorades.
Per provar la interpretació darwinista d'aquest fenomen, es van realitzar diversos experiments:
* Es va alimentar a erugues de papallones clares amb fulles contaminades de sutge i altres residus industrials. Les papallones seguien sent clares, fet que va provar que no era la contaminació el que provocava el canvi.
* Es van realitzar encreuaments que van demostrar que l'herència seguia una lògica Mendel·liana.
* Es van marcar amb pintura papallones típiques i carbonaries en proporció 3:1, i es van alliberar en un bosc contaminat de sutge. Al cap d'uns dies, es va obtenir una papallona clara i sis fosques. D'altra banda, en un bosc no contaminat, es van deixar anar els dos tipus de varietats marcades en proporció 1:1, en recuperar-les, el resultat va ser d'una papallona fosca per cada dos clares.
* Observant la forma de vida d'ambdós tipus de papallones, es va comprovar que els ocells capturaven aquelles que destacaven més. La carbonaria sobrevivia un 17% menys quan l'entorn no estava contaminat, mentre que tenia un 10% més de possibilitats a les zones industrials.
* Els experiments realitzats en tota la Gran Bretanya van demostrar que com més extensa era l'àrea industrial, major era la proporció de les formes melàniques.

## Referències

* Evolutionibus Arxivat 2007-08-17 a Wayback Machine.
# Fraticels

Els fraticels o fraticelli són un grup religiós medieval considerat com a heretgia pels catòlics. Les seves tesis es basen en una radicalització dels preceptes franciscans, ja que consideraven que l'església vivia massa en el luxe i havia oblidat la pobresa de Jesucrist, portant un estil de vida que titllaven de pecat d'escàndol. S'han fet famosos per la seva aparició a la novel·la El nom de la rosa.
Angelo da Clareno es considera el fundador del grup i exhortà als seus companys d'orde a viure en un complet ascetisme. La seva proposta va xocar de seguida amb la jerarquia eclesiàstica i rebé diverses amonestacions, preludi de la declaració de tots els fraticelli com a herètics el 1296 per Bonifaci VIII.
Malgrat aquesta reacció, els fraticelli continuaren predicant, assegurant que representaven l'autèntic missatge de l'Evangeli. El seu exemple aguditzà el conflicte franciscà entre les branques conventual i espiritual (més austera i propera als fraticelli).
Els fraticelli desaparegueren al segle xv després de persecucions a Itàlia i França, especialment àlgides quan aquests monjos declararen que els sacerdots catòlics no eren legítims.
# Sant Narcís de la Païssa

Sant Narcís de la Païssa és la capella particular del mas de la Païssa, del terme municipal de Monistrol de Calders, a la comarca del Moianès, de la Catalunya Central.
El mas i la capella són a prop al nord del poble. Es tracta d'una petita capella moderna, probablement construïda al segle xviii, d'una sola nau, sense absis exempt, situada al costat sud-est de la masia.

## Referències

* ↑ Sant Narcís de la Païssa en els ortofotomapes de l'ICGC

## Bibliografia

* ERILL I PINYOT, Gustau, GUAL I PURTÍ, Jordi (fotografies) i MANENT I ORISTRELL, Llibert (cartografia). Monistrol de Calders: El poble dels pagesos enginyers. Moià-Monistrol de Calders: Gràfiques Ister. Ajuntament de Monistrol de Calders, 2006. (Col·lecció Pedra i aigua, 1). DL. B-54.339/2006
* GAVÍN, Josep M. "Bages 5". A: Inventari d'esglésies. Barcelona: Artestudi Edicions i Arxiu Gavín, 1979. ISBN 84-85180-18-6
* PERARNAU I LLORENS, Jaume i PIÑERO I SUBIRANA, Jordi. Monistrol de Calders. La seva història i el seu patrimoni. Monistrol de Calders: Ajuntament de Monistrol de Calders, 1993. Sense ISBN.
# Hauula

Hauula és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Hawaii. Segons el cens del 2000 tenia 3.651 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Hauula tenia 3.651 habitants, 891 habitatges, i 734 famílies La densitat de població era de 233,94 habitants per km².
Dels 891 habitatges en un 45,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 59,6% hi vivien parelles casades, en un 14,6% dones solteres, i en un 17,6% no eren unitats familiars. En l'11,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 4,0% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 4,10 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 4,46.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 36,6% tenia menys de 18 anys, un 10,3% entre 18 i 24, un 26,6% entre 25 i 44, un 19,7% de 45 a 64 i un 6,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 28,0 anys. Per cada 100 dones hi havia 95,35 homes. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 94,04 homes.
La renda mediana per habitatge era de 38.190 $ i la renda mediana per família de 42.813 $. Els homes tenien una renda mediana de 33.125 $ mentre que les dones 24.630 $. La renda per capita de la població era de 12.684 $. Aproximadament el 15,2% de les famílies i el 19,0% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Hauula». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 15-09-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 17 setembre 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table-Hauula». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 15-09-2010.
# Clymer

Clymer és una població dels Estats Units a l'estat de Pennsilvània. Segons el cens del 2000 tenia 1.547 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Clymer tenia 1.547 habitants, 679 habitatges, i 418 famílies. La densitat de població era de 1.012,4 habitants per quilòmetre quadrat.
Dels 679 habitatges en un 27% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 44,9% hi vivien parelles casades, en un 12,5% dones solteres, i en un 38,3% no eren unitats familiars. En el 35,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 21,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,28 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,97.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22,9% tenia menys de 18 anys, un 7,4% entre 18 i 24, un 27,1% entre 25 i 44, un 21,6% de 45 a 60 i un 20,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 76,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 24.688 $ i la renda mediana per família de 36.688 $. Els homes tenien una renda mediana de 29.375 $ mentre que les dones 25.000 $. La renda per capita de la població era de 14.250 $. Entorn del 14,5% de les famílies i el 16,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Clymer». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Clymer». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Ostenfeld (Husum)

Ostenfeld (frisó septentrional Aastenfäil, danès Østerfjolde, jutlandès meridional Østenfjolj) és un municipi del districte de Nordfriesland, dins l'Amt Nordsee-Treene, a l'estat alemany de Slesvig-Holstein. És a 12 kilòmetres de Husum, i limita amb Wittbek al nord, amb Oldersbek a l'oest i amb Winnert al sud. El 31 de desembre del 2023 tenia 1.569 habitants.

## Referències

* ↑ «Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2023» (en alemany), 28-10-2024. [Consulta: 16 març 2025].
# Crabtree

Crabtree és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Pennsilvània. Segons el cens del 2000 tenia 320 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Crabtree tenia 320 habitants, 147 habitatges, i 98 famílies. La densitat de població era de 1.235,5 habitants per quilòmetre quadrat.
Dels 147 habitatges en un 19,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 51% hi vivien parelles casades, en un 8,8% dones solteres, i en un 33,3% no eren unitats familiars. En el 29,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 18,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,16 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,61.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 15,9% tenia menys de 18 anys, un 5,3% entre 18 i 24, un 27,2% entre 25 i 44, un 22,5% de 45 a 60 i un 29,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 46 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 100,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 28.676 $ i la renda mediana per família de 33.804 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.000 $ mentre que les dones 17.009 $. La renda per capita de la població era de 18.613 $. Entorn del 5,3% de les famílies i el 5,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Crabtree». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Crabtree». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.