OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Wendell (Carolina del Nord)

Wendell és una població dels Estats Units a l'estat de Carolina del Nord. Segons el cens del 2008 tenia 4.247 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Wendell tenia 4.247 habitants, 1.675 habitatges i 1.118 famílies. La densitat de població era de 836,6 habitants per km².
Dels 1.675 habitatges en un 37,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 47,6% hi vivien parelles casades, en un 15,9% dones solteres, i en un 33,2% no eren unitats familiars. En el 29% dels habitatges hi vivien persones soles el 13,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,5 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,07.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 29,4% tenia menys de 18 anys, un 6,6% entre 18 i 24, un 33,7% entre 25 i 44, un 17,8% de 45 a 60 i un 12,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 76,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 39.750 $ i la renda mediana per família de 47.077 $. Els homes tenien una renda mediana de 35.668 $ mentre que les dones 26.994 $. La renda per capita de la població era de 17.772 $. Entorn del 8,6% de les famílies i el 12,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Wendell». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Wendell». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].
# Edvard Schiffauer

Tomáš Edvard Schiffauer (Ostrava (República Txeca), 26 de març, 1942, més conegut com a Edvard Schiffauer, és un compositor txec de música clàssica. És principalment un compositor de música per a teatre. A més, va compondre peces vocals com òperes, un oratori, una missa i altres, juntament amb música de cambra, com ara sonates, sonatines, un quartet de corda, peces per a un quintet de metalls, un octet de vent, un trio de corda, etc.

## Biografia

Edvard Schiffauer va néixer en una família de classe mitjana-alta educada. Tanmateix, la qualitat de vida de la família es va degradar després del cop d'estat comunista txecoslovac de 1948. El 1960, Schiffauer va començar els seus estudis a la Universitat Tècnica d'Ostrava, que va suspendre, però va completar el seu màster a l'Institut Pedagògic de la Universitat d'Ostrava el 1964. També va començar a estudiar composició musical a l'Acadèmia d'Arts Escèniques.
L'any 1961, Schiffauer i altres estudiants van establir el teatre "Divadélko Pod okapem" (Petit teatre sota el canal), que es va convertir en un equivalent ostravià del "Teatre Semafor", a Praga. A més, va participar en la fundació del teatre "Divadlo Waterloo" (Teatre de Waterloo) i va escriure la música del musical Syn Pluku (op. 3) (Fill del regiment) el 1968. Més tard, el Teatre de Waterloo va ser prohibit per les autoritats en l'era de la normalització a Txecoslovàquia i es va celebrar un judici a gran escala amb els implicats en el tribunal. Schiffauer va ser expulsat de l'Acadèmia d'Arts Escèniques i condemnat a nou mesos de presó com a conseqüència d'haver composat per al film Syn Pluku.
Va complir la seva condemna a la presó de Plzeň-Bory, on va escriure l'òpera infantil Vrať nám, ptáku, hastrmana (Torna'ns Hasterman, Ocell) amb l'autor Ivan Binar, el seu amic i posteriorment signatari de la Carta 77. Schiffauer estava emprat com a treballador i estava sent permanentment interrogat per la Policia de Seguretat de l'Estat durant l'era de la normalització. Aquesta experiència va ser resumida breument per Schiffauer en una entrevista publicada a YouTube el febrer de 2019.
Després de la revolució de vellut, a Schiffauer se li va permetre completar la seva formació universitària (Acadèmia Janáček de Música i Arts Escèniques) i es va poder dedicar plenament a la composició de música. Va ensenyar al Conservatori Janáček d'Ostrava i a la Universitat de Silèsia a Opava.

## Obres

1-4
* 1 2 3 4 "Edvard Schiffauer (1942)". memoryofnations.eu.
* ↑ "MGR. Edvard Schiffauer – LKMŠ Ostrava".
* ↑ "Životopis Edvarda Schiffauera" (PDF).
* ↑ "Schiffauer, Binar: Vrať nám, ptáku, hastrmana (představení není v současné době na repertoáru)". Dismanův rozhlasový dětský soubor. 7 January 2008. Archived from the original on 26 December 2019. Retrieved 26 December 2019
* ↑ https://www.youtube.com/watch?v=OS6MtB0LClU. YouTube (28 February 2019). Retrieved 26 December 2019.
# Isa Feu

Isa Feu, nascuda com a Maria Lluïsa Barraquer Feu (Barcelona, 7 de desembre de 1956) és una artista, dibuixant, il·lustradora, guionista, historietista i metge catalana.
Metge de professió, ha estat considerada una pionera en el món dels còmics, on es convertí en una de les renovadores del còmic barceloní. Fou membre del col·lectiu El Rrollo enmascarado i col·laboradora de la revista El Víbora. Posteriorment, es dedicà a la pintura. Va ser esposa del també autor de còmics Roger Subirachs i Burgaya. Ha altermat col·laboracions en premsa, amb una creixent obra artística a diferents fires i exposicions. El 1974 edita el De Quomic juntament a Roger Subirachs i Antonio López Pàmies.

## Referències

* ↑ Castillo, David «Isa Feu, obra nova i recuperacions». El Punt Avui, 14-03-2025 [Consulta: 18 març 2025].
* ↑ «Isa Feu». Tebeosfera [Consulta: 18 març 2025].
* ↑ Ramon, Noé «Isa Feu, historietista: “En ‘El Víbora’ un editor siempre lo dejaba claro: Éramos mujeres que dibujábamos, los dibujantes eran ellos”». El Cultural de Canarias, 03-01-2025 [Consulta: 18 març 2025].
# Premi Internacional UNESCO-Guinea Equatorial per a la Recerca en Ciències de la Vida

El Premi Internacional UNESCO-Guinea Equatorial per a la Recerca en Ciències de la Vida (en anglès: UNESCO-Equatorial Guinea International Prize for Research in the Life Sciences; en francès: Prix international UNESCO-Guinée équatoriale pour la recherche en sciences de la vie) és un premi científic començat el 2012 per la UNESCO per a premiar la recerca científica en les ciències de la vida, amb la finalitat de conduir cap a la millora de la qualitat de la vida humana.
El premi va ser fundat per la República de Guinea Equatorial i es dona cada any a un màxim de 3 persones. El premi en sí són 350.000$ que es divideixen a parts iguales entre els guanyadors, un certificat i una estatueta (amb el nom de "Integracion Tribal") de l'artista equatorial Leandro Mbomio.

## Guanyadors
### 2012

* Maged Al-Sherbiny (Egipte)
* Felix Dapare Dakora (Sud-àfrica)
* Rossana Arroyo (Mèxic)

### 2014

* Hossein Baharvand (Iran)
* André Bationo (Burkina Faso)
* Instituto de Medicina Tropical von Humboldt (IMT) de la Universidad Peruana Cayetano Heredia

### 2015

* Manoel Barral-Netto (Brasil)
* Balram Bhargava (Índia)
* Amadou Alpha Sall (Senegal)

### 2017

* Agricultural Research Organisation del Volcani Centre Israel
* Rui Luis Gonçalves dos Reis (Portugal)
* Ivan Antonio Izquierdo (Brasil)

### 2019

* Cato Laurencin (Estats Units)
* Kevin McGuigan (Irlanda)
* Youyou Tu (Xina)

### 2022

* Li Lanjuan (Xina)
* Chad Mirkin (Estats Units)
* Christofer Toumazou (Anglaterra)

### 2023

* Mosaad Attia Abdel-Wahhab (Egipte)
* Ibrokhim Abdurakhmonov (Uzbekistan)
* Almira Ramanaviciene (Lituània)
* Yigong Shi (Xina)

## Referències

* ↑ «Prix international UNESCO-Guinée équatoriale pour la recherche en sciences de la vie» (en francès). UNESCO. [Consulta: 3 febrer 2024].
* 1 2 «UNESCO-Equatorial Guinea International Prize for Research in the Life Sciences» (en anglès). UNESCO. [Consulta: 3 febrer 2024].
* ↑ «Guanyadors Premi Internacional UNESCO-Guinea Equatorial» (en anglès). UNESCO. [Consulta: 3 febrer 2024].
# Winfall

Winfall és una població dels Estats Units a l'estat de Carolina del Nord. Segons el cens del 2008 tenia 589 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Winfall tenia 554 habitants, 234 habitatges i 153 famílies. La densitat de població era de 100 habitants per km².
Dels 234 habitatges en un 25,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 50% hi vivien parelles casades, en un 11,1% dones solteres, i en un 34,2% no eren unitats familiars. En el 30,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 17,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,37 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,94.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22,9% tenia menys de 18 anys, un 7% entre 18 i 24, un 24,7% entre 25 i 44, un 22,9% de 45 a 60 i un 22,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 42 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 88,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 27.386 $ i la renda mediana per família de 30.417 $. Els homes tenien una renda mediana de 27.083 $ mentre que les dones 17.875 $. La renda per capita de la població era de 13.587 $. Entorn del 12,6% de les famílies i el 17,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Winfall». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Winfall». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].
# Balta (Dakota del Nord)

Balta és una població dels Estats Units a l'estat de Dakota del Nord. Segons el cens del 2000 tenia 73 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Balta tenia 73 habitants, 38 habitatges, i 21 famílies. La densitat de població era de 128,1 hab./km².
Dels 38 habitatges en un 15,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 44,7% hi vivien parelles casades, en un 7,9% dones solteres, i en un 44,7% no eren unitats familiars. En el 39,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 18,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era d'1,92 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,57.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 17,8% tenia menys de 18 anys, un 1,4% entre 18 i 24, un 31,5% entre 25 i 44, un 16,4% de 45 a 60 i un 32,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 44 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 114,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 22.813 $ i la renda mediana per família de 24.688 $. Els homes tenien una renda mediana de 14.375 $ mentre que les dones 15.000 $. La renda per capita de la població era de 10.645 $. Entorn del 8,7% de les famílies i el 7,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Balta». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Balta». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 9 agost 2010].
# Zopirió (general)

Zopirió (en grec antic: Ζωπυρίων) (floruit 331 aC) va ser un general macedoni, nomenat sàtrapa de Tràcia o del Pont per Alexandre el Gran. L'any 331 aC va dirigir una invasió contra el territori d'Escítia. Justí diu que va organitzar un gran exèrcit de fins a 30.000 homes amb els que es va internar al territori dels escites per oferir uns nous territoris a Alexandre.
Va recórrer la costa de la mar Negra i va posar setge a Òlbia, una colònia de Milet que l'any 334 aC ja havia conquerit Alexandre. Justí explica que no hi havia motiu per aquesta expedició, a part del desig de Zopirió d'obtenir credibilitat militar. Els escites el van derrotar totalment, i Alexandre va ordenar que es celebressin tres dies de dol pel fracàs del general.
Macrobi diu que els habitants d'Òlbia van alliberar a tots els esclaus i van concedir la ciutadania als estrangers que lluitessin per defensar la ciutat. A més van incorporar a l'exèrcit defensor a tots els que fossin aptes pel combat. Quint Curci Ruf explica que la flota que Zopirió havia organitzat per acompanyar l'exèrcit va ser destruïda per una gran borrasca. Les naus que no es van enfonsar van ser atacades pels getes.
Zopirió, sense recursos, es va retirar cap a l'Istre (Danubi) i durant l'itinerari es va haver d'enfrontar amb els escites, els getes, els tribal·lis i els tracis. Finalment, Zopirió, amb la majoria dels seus homes, va morir.
Alexandre va conèixer la mort del seu general per una carta que li va enviar Antípatre des de Macedònia, on també li explicava la mort d'Agis III, rei d'Esparta, i d'Alexandre, rei de l'Epir. Justí diu que Alexandre el Gran es va alegrar molt per la mort dels dos reis, i en canvi no va mostrar dolor per la mort de Zopirió.

## Referències

* ↑ Quint Curci Ruf. Història d'Alexandre el Gran, X, 1
* 1 2 Justí. Justini Historiarum Philippicarum, XII, 2
* 1 2 Moya Galiano, Fabio. Escitas. Còrdoba: Almuzara, 2022, p. 100-101. ISBN 9788411313490.
* ↑ Macrobi. Saturnaliorum Conviviorum, I, 11, 33
* ↑ Quint Curci Ruf. Història d'Alexandre el Gran, X, 1, 44
* ↑ Justí. Justini Historiarum Philippicarum, XII, 3
# Bandera de les Illes Òrcades

La nova bandera oficial de les Illes Òrcades fou la guanyadora d'una consulta popular durant el febrer i març de 2007. La consulta convidava a escollir el disseny preferit dins un grup reduït de cinc dissenys escollits per la cort de Lord Lyon King of Arms, l'autoritat heràldica d'Escòcia. El disseny guanyador amb un 53% dels 200 vots emesos fou el de Duncan Tulloch de Birsay
Els colors vermell i groc formen part dels escuts d'armes reials d'Escòcia i Noruega, un lleó rampant d'or sobre un camp de gules en l'escut noruec i a la inversa en l'escocès. El color blau es pren de la bandera d'Escòcia i també representa el mar i el patrimoni marítim de les illes.
La nova bandera s'assembla a les banderes de Noruega (blanc en lloc de groc) i d'Åland (colors invertits). La qüestió de la suposada similitud amb la bandera utilitzada pel partit feixista Nasjonal Samling de Vidkun Quisling va aparèixer al diari "The Orcadian" el maig de 2007 i la controvèrsia del disseny continua viva. Aquesta bandera però no va incloure la creu blava que les fa més clarament distingibles. També cal assenyalar que una bandera vermell i groga va ser, i segueix sent, utilitzada per la població de la província sueca d'Escània anys abans que ho fes el Nasjonal Samling. Una bandera de creu groga sobre vermell també és utilitzada per la població finlandesa de parla sueca.

## Bandera antiga

L'anterior bandera no oficial va ser creada a mitjan la dècada de 1990 i atribuïda a Magnus Erlendsson. Aquesta presenta una creu nòrdica vermella sobre un camp groc. Magnus Erlendsson fou comte de les illes de 1108 a 1117. No obstant això, no hi ha res que connecti a la creu vermella sobre groc, sent aquesta una atribució d'avui dia. Aquesta bandera no tenia estatus oficial, després de ser rebutjada per l'autoritat heràldica d'Escòcia degut a la seva similitud amb les armes de l'Ulster. Històricament, la creu vermella sobre fons groc s'associa amb la bandera de la Unió de Kalmar, un estat escandinau medieval del que les illes en formaven part.

## Banderes amb Creu nòrdica a les Illes Britàniques

Les banderes amb creu nòrdica a les Illes Britàniques són usades per fer una al·lusió a una herència nòrdica o gaelico-nòrdica. Moltes no són oficials.
* Bandera de les Illes Shetland
* Bandera de l'antic ríding de West Riding of Yorkshire

## Vegeu també

* Creu nòrdica
* Orkney flag

## Referències

* ↑ «Decision Time For New Orkney Flag» (en anglès). 14 febrer 2007. Orkney Islands Council. Arxivat de l'original el 28 de setembre 2007. [Consulta: 21 abril 2016].
* ↑ «Orkney Community Flag» (en anglès). Arxivat de l'original el 28 de setembre 2007. [Consulta: 21 abril 2016].
* 1 2 «Postman designs new Orkney flag» (en anglès). 10 abril 2007. BBC News. [Consulta: 21 abril 2016].
* ↑ «Controversy continues over Orkney's flag» (en anglès). Orkneyjar News. Arxivat de l'original el 10 de març 2016. [Consulta: 21 abril 2016].
# Erie (Dakota del Nord)

Erie és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Dakota del Nord. Segons el cens del 2000 tenia 65 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Erie tenia 65 habitants, 29 habitatges, i 18 famílies. La densitat de població era de 12,6 hab./km².
Dels 29 habitatges en un 20,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 55,2% hi vivien parelles casades, en un 3,4% dones solteres, i en un 37,9% no eren unitats familiars. En el 31% dels habitatges hi vivien persones soles el 17,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,24 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,83.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,1% tenia menys de 18 anys, un 3,1% entre 18 i 24, un 16,9% entre 25 i 44, un 30,8% de 45 a 60 i un 26,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 47 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 108,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 41.250 $ i la renda mediana per família de 30.625 $. Els homes tenien una renda mediana de 27.500 $ mentre que les dones 18.750 $. La renda per capita de la població era de 13.165 $. Entorn del 17,4% de les famílies i el 14,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Erie». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Erie». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 9 agost 2010].
# Great Bend (Dakota del Nord)

Great Bend és una població dels Estats Units a l'estat de Dakota del Nord. Segons el cens del 2000 tenia 118 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Great Bend tenia 118 habitants, 40 habitatges, i 33 famílies. La densitat de població era de 79,9 hab./km².
Dels 40 habitatges en un 42,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 72,5% hi vivien parelles casades, en un 5% dones solteres, i en un 17,5% no eren unitats familiars. En el 17,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 2,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,95 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,33.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 32,2% tenia menys de 18 anys, un 7,6% entre 18 i 24, un 28% entre 25 i 44, un 16,9% de 45 a 60 i un 15,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 122,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 63.333 $ i la renda mediana per família de 66.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.786 $ mentre que les dones 33.750 $. La renda per capita de la població era de 18.723 $. Cap de les famílies estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Great Bend». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Great Bend». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 9 agost 2010].
# Haynes (Dakota del Nord)

Haynes és una població dels Estats Units a l'estat de Dakota del Nord. Segons el cens del 2000 tenia 19 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Haynes tenia 19 habitants, 10 habitatges, i 5 famílies. La densitat de població era de 56,4 hab./km².
Dels 10 habitatges en un 0% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 50% hi vivien parelles casades, en un 0% dones solteres, i en un 50% no eren unitats familiars. En el 40% dels habitatges hi vivien persones soles el 20% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era d'1,9 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,6.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 10,5% tenia menys de 18 anys, un 0% entre 18 i 24, un 15,8% entre 25 i 44, un 47,4% de 45 a 60 i un 26,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 60 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 88,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 8.750 $ i la renda mediana per família de 8.750 $. Els homes tenien una renda mediana de 13.750 $ mentre que les dones 0 $. La renda per capita de la població era de 6.633 $. Entorn del 100% de les famílies estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Haynes». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Haynes». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 9 agost 2010].
# Presa de Madden

La presa de Madden, acabada el 1935, embassa el riu Chagres a Panamà per formar el llac Alajuela, un embassament que és una part essencial de la conca hidrogràfica del canal de Panamà. El llac té un nivell màxim de 250 peus (76 m) sobre el nivell del mar. Pot emmagatzemar un terç de les necessitats anuals d'aigua del canal per al funcionament de les rescloses. Com que l'embassament no forma part de la ruta de navegació, hi ha menys restriccions al seu nivell d'aigua.

## Descripció

La presa de Madden es va construir per evitar el flux ocasionalment torrencial del riu Chagres, una vegada salvatge, que desemboca a la ruta de navegació del llac Gatun i per controlar el nivell d'aigua del llac durant l'estació seca. El cabal indisciplinat del riu va suposar un gran repte per a la construcció del canal de Panamà, que es va abordar originalment amb la construcció de la presa de Gatún . L'aigua de l'embassament de la presa també s'utilitza per generar energia hidroelèctrica i per subministrar aigua dolça a la ciutat de Panamà. La presa i l'embassament que hi ha darrere van rebre el nom del congressista nord-americà Martin B. Madden d'Illinois, que va ser president del comitè d'apropiació de la Cambra durant el període en què els EUA construïen el canal de Panamà. L'embassament, que s'havia conegut com a llac Madden des del moment en què la presa va entrar en funcionament per primera vegada, va ser rebatejat com a Llac Alajuela després que la Zona del Canal tornés al control panameny a finals de 1999.

## Referències

* 1 2 «Chagres River». Encyclopædia Britannica online. [Consulta: 18 desembre 2011].

## Bibliografia

* Història del canal de Panamà, per Ira E. Bennett
* El canal de Panamà, del coronel George W. Goethals