OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Atlantic City (Wyoming)

Atlantic City és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Wyoming. Segons el cens del 2000 tenia 39 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Atlantic City tenia 39 habitants, 23 habitatges, i 8 famílies. La densitat de població era de 0,7 habitants/km².
Dels 23 habitatges en un 13% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 30,4% hi vivien parelles casades, en un 0% dones solteres, i en un 65,2% no eren unitats familiars. En el 52,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 4,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era d'1,7 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,5.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 12,8% tenia menys de 18 anys, un 0% entre 18 i 24, un 7,7% entre 25 i 44, un 76,9% de 45 a 60 i un 2,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 48 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 126,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 21.094 $ i la renda mediana per família de 48.750 $. Els homes tenien una renda mediana de 21.250 $ mentre que les dones 28.750 $. La renda per capita de la població era de 15.756 $. Cap de les famílies i el 21,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Atlantic City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 14 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Atlantic City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Fox Farm-College

Fox Farm-College és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Wyoming. Segons el cens del 2000 tenia 3.272 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Fox Farm-College tenia 3.272 habitants, 1.283 habitatges, i 809 famílies. La densitat de població era de 377,1 habitants/km².
Dels 1.283 habitatges en un 34,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 42,6% hi vivien parelles casades, en un 15% dones solteres, i en un 36,9% no eren unitats familiars. En el 28,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 7,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,45 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,02.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,5% tenia menys de 18 anys, un 14% entre 18 i 24, un 30% entre 25 i 44, un 20,1% de 45 a 60 i un 8,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 31 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 99,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 26.984 $ i la renda mediana per família de 29.265 $. Els homes tenien una renda mediana de 23.860 $ mentre que les dones 23.924 $. La renda per capita de la població era de 15.099 $. Entorn del 16,8% de les famílies i el 22% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Fox Farm-College». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 14 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Fox Farm-College». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Lucerne (Wyoming)

Lucerne és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Wyoming. Segons el cens del 2000 tenia 525 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Lucerne tenia 525 habitants, 208 habitatges, i 170 famílies. La densitat de població era de 10,2 habitants/km².
Dels 208 habitatges en un 30,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 74,5% hi vivien parelles casades, en un 4,8% dones solteres, i en un 17,8% no eren unitats familiars. En el 15,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 6,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,52 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,79.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23% tenia menys de 18 anys, un 5,3% entre 18 i 24, un 27% entre 25 i 44, un 32,4% de 45 a 60 i un 12,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 43 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 102 homes.
La renda mediana per habitatge era de 49.063 dòlars i la renda mediana per família de 47.813 dòlars. Els homes tenien una renda mediana de 24.464 dòlars mentre que les dones 16.083 dòlars. La renda per capita de la població era de 19.998 dòlars. Entorn del 3,6% de les famílies i el 2,7% de la població estaven per sota del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Lucerne». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 14 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Lucerne». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Moose Wilson Road

Moose Wilson Road és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Wyoming. Segons el cens del 2000 tenia 1.439 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Moose Wilson Road tenia 1.439 habitants, 625 habitatges, i 351 famílies. La densitat de població era de 82,7 habitants/km².
Dels 625 habitatges en un 24,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 50,6% hi vivien parelles casades, en un 3,8% dones solteres, i en un 43,7% no eren unitats familiars. En el 28% dels habitatges hi vivien persones soles el 2,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,3 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,79.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 19,1% tenia menys de 18 anys, un 6,5% entre 18 i 24, un 34,3% entre 25 i 44, un 32,7% de 45 a 60 i un 7,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 115,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 56.842 $ i la renda mediana per família de 114.552 $. Els homes tenien una renda mediana de 43.750 $ mentre que les dones 35.938 $. La renda per capita de la població era de 71.291 $. Entorn del 2% de les famílies i el 5,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Moose Wilson Road». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 14 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Moose Wilson Road». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Taylor (Wyoming)

Taylor és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Wyoming. Segons el cens del 2000 tenia 90 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Taylor tenia 90 habitants, 27 habitatges, i 23 famílies. La densitat de població era de 13,6 habitants/km².
Dels 27 habitatges en un 40,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 74,1% hi vivien parelles casades, en un 3,7% dones solteres, i en un 14,8% no eren unitats familiars. En l'11,1% dels habitatges hi vivien persones soles l'11,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,33 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,65.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 40% tenia menys de 18 anys, un 5,6% entre 18 i 24, un 24,4% entre 25 i 44, un 23,3% de 45 a 60 i un 6,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 29 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 107,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 38.000 $ i la renda mediana per família de 35.625 $. Els homes tenien una renda mediana de 25.313 $ mentre que les dones 13.750 $. La renda per capita de la població era de 12.836 $. Entorn del 16,7% de les famílies i el 20,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Taylor». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 14 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Taylor». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Aliança per a la Democràcia i les Reformes

Aliança per a la Democràcia i les Reformes fou una coalició política de la República de Moldàvia formada després de les eleccions legislatives moldaves de 1998. Era formada per la Convenció Demòcrata de Moldàvia (26 diputats), pel Moviment per una Moldàvia Pròspera i Democràtica (24 diputats), i Partit de les Forces Democràtiques (11 diputats).
Es va formar com a resultat de negociacions complexes i va ser el primer govern de coalició en la història de Moldàvia. El govern de l'ADR va incloure representants de tots els partits polítics de la coalició. L'ADR va tenir tres primers ministres. L'activitat del segon govern d'Ion Ciubuc (22 de maig de 1998- 1 de febrer de 1999), del govern interí de Serafim Urechean (5-17 de febrer de 1999), i del govern d'Ion Sturza (19 de febrer-9 de novembre 1999) es van caracteritzar per la inestabilitat política crònica, el que va impedir un programa de reformes coherent. La política exterior es va caracteritzar per una dualitat de pertànyer a la Comunitat d'Estats Independents i els passos cap a un acostament amb Europa occidental.
The Christian Democratic Popular Front voted with the Communist Party for the dismissal of the Alliance government on November 9, 1999. El Front Popular Democristià va votar amb el Partit dels Comunistes de la República de Moldàvia la destitució del govern de l'Aliança el 9 de novembre de 1999. Els desacords que van aparèixer dins de l'Aliança per la Democràcia i les Reformes van causar un cert grau de descontentament amb la distribució d'escons, i això va conduir a la seva desintegració i a la victòria aclaparadora del Partit dels Comunistes a les eleccions legislatives moldaves de 2001.
# Partit Popular Democristià (Moldàvia)

El Partit Popular Democristià (romanès Partidul Popular Creştin Democrat, PPCD) és un partit polític democristià de la república de Moldàvia. Liderat per Iurie Roşca, aquest és l'únic partit gran de Moldàvia, juntament amb el Partit Nacional Liberal, que dona suport la unificació de Romania i Moldàvia. Aquest partit és el successor de l'antiga Convenció Democràtica de Moldàvia (1988-1989) i del Front Popular Cristià de Moldàvia (1992-1999). Al març del 2005, el partit es va convertir en membre observador del Partit Popular Europeu i és membre ple del Moviment Polític Cristià Europeu.
A les Eleccions legislatives moldaves de 2005 va obtenir un 9,1% dels vots i 11 de 101 escons. Tanmateix, el pacte amb els comunistes, en contra de la posició de la major part del seu electorat, va fer que després de les eleccions del juliol de 2009 es convertís en extraparlamentari.

## Resultats electorals

| Data | Nom del partit | Vots | % | Escons |
| 29 de juliol de 2009 | Partidul Popular Creştin Democrat (PPCD) | 30,173 | 1,91% | - |
| 5 d'april de 2009 | Partidul Popular Creştin Democrat (PPCD) | 46,549 | 3,03% | - |
| 6 de març de 2005 | Partidul Popular Creştin Democrat (PPCD) | 141,341 | 9,07% | 11 |
| 25 de febrer de 2001 | Partidul Popular Creştin Democrat (PPCD) | 130,810 | 8,24% | 11 |
| 22 de març de 1998 | Bloc electoral "Convenció Democràtica de Moldàvia" (CDM) | 315,206 | 19,42% | 26 |
| 27 de febrer de 1994 | Blocul electoral "Alianţa Frontului Popular Creştin Democrat" (AFPCD) | 133,606 | 7,53% | 9 |

## Enllaços externs

* (romanès) Web oficial
# Aliança per a la Democràcia i les Reformes

Aliança per a la Democràcia i les Reformes fou una coalició política de la República de Moldàvia formada després de les eleccions legislatives moldaves de 1998. Era formada per la Convenció Democràtica de Moldàvia (26 diputats), pel Moviment per una Moldàvia Pròspera i Democràtica (24 diputats), i el Partit de les Forces Democràtiques (11 diputats).
Es va formar com a resultat de negociacions complexes i va ser el primer govern de coalició en la història de Moldàvia. El govern de l'ADR va incloure representants de tots els partits polítics de la coalició. L'ADR va tenir tres primers ministres. L'activitat del segon govern d'Ion Ciubuc (22 de maig de 1998- 1 de febrer de 1999), del govern interí de Serafim Urechean (5-17 de febrer de 1999), i del govern d'Ion Sturza (19 de febrer-9 de novembre 1999) es van caracteritzar per la inestabilitat política crònica, el que va impedir un programa de reformes coherent. La política exterior es va caracteritzar per una dualitat de pertànyer a la Comunitat d'Estats Independents i els passos cap a un acostament amb Europa occidental.
The Christian Democratic Popular Front voted with the Communist Party for the dismissal of the Alliance government on November 9, 1999. El Front Popular Democristià va votar amb el Partit dels Comunistes de la República de Moldàvia la destitució del govern de l'Aliança el 9 de novembre de 1999. Els desacords que van aparèixer dins de l'Aliança per la Democràcia i les Reformes van causar un cert grau de descontentament amb la distribució d'escons, i això va conduir a la seva desintegració i a la victòria aclaparadora del Partit dels Comunistes a les eleccions legislatives moldaves de 2001.
# Targòvixte

Targòvixte (en búlgar: Търговище) és una ciutat de 37.642 habitants situada a Bulgària, capital de la província de Tărgovište, i a 170 m sobre el nivell del mar. La localitat es troba al sud de les muntanyes de Preslav, a la riba del riu Vrana. 339 kilòmetres separen la ciutat de la capital del país, Sofia.

## Etimologia

A banda d'aquesta localitat búlgara, Tărgovište és el nom d'altres dues ciutats, situades a Romania i Sèrbia. Les diferències ortogràfiques derivades dels diversos idiomes són les que diferencien totes tres localitats. Així, la romanesa és coneguda com a Târgovişte, i està agermanada amb la ciutat búlgara.
El nom és d'origen eslau, format a partir de l'arrel tǎrg ("comerç" o "mercat") i el sufix -ište, topònim; així doncs, el nom de la ciutat es pot traduir com a Lloc del mercat o Centre del comerç.

## Història

La ciutat de Tărgovište ha estat des de bon principi un important mercat. Així, entre els segles xviii i xix la zona es va convertir en un famós mercat d'animals i productes artesanals, anomenat Eski-Djumaia.
Un cop finalitzada la Segona Guerra Mundial, Tărgovište va iniciar el seu desenvolupament industrial. Nombroses fàbriques de bateries d'automòbil i maquinària per a la indústria alimentària es van assentar a la localitat. Posteriorment, la indústria se centrà en el mobiliari i el sector tèxtil, que comparteixen actualment el mercat amb la principal productora de vi del país.
La ciutat també destaca com a important centre cultural. L'any 2000 els arqueòlegs van trobar a prop de la ciutat les restes d'una antiga ciutat romana coneguda com a Missionis (Мисионис).

## Llocs d'interès

D'entre altres emplaçaments, a Tărgovište destaquen:
* Església de la Dormició de Maria
* Església de Sant Joan de Rila

## Ciutats agermanades

* Cottbus, Alemanya
* Kozani, Grècia
* Santa Maria da Feira, Portugal
* Smolensk, Rússia
* Suresnes, França
* Târgovişte, Romania
* Waterloo, Estats Units d'Amèrica
# Yarikh

Yarikh, Yarkhibol en llengua fenícia, també escrit Jera, Jarah o Jora (hebreu: ירח‎), és una deïtat lunar de la mitologia cananea. Els seus epítets són «il·luminador dels cels», «il·luminador de les miríades d'estrelles», i «Senyor de la falç». Aquest epítet pot provenir de l'aparició de la lluna creixent. Yarikh va ser reconegut com el proveïdor de la rosada nocturna, i casat amb la deessa Nikkal, la seva humitat era la causant de la fertilitat dels horts en el desert. La ciutat de Jericó porta el seu nom.

## Bibliografia

* Gregorio del Olmo, Yarḫu y Nikkalu: La mitología lunar sumeria en Ugarit., Aula Orientalis 9 (1991), p. 67-75.
# Gerard de Braga

Gerard de Braga o Guerau de Moissac (Caors, Òlt, França, s. XI - Bornes, Portugal, 5 de desembre de 1108) fou un monjo benedictí, bisbe de Braga. És venerat com a sant per l'Església catòlica.

## Biografia

Guerau era monjo benedictí a l'Abadia de Sant Pere de Moissac a Occitània (actualment departament de Tarn i Garona). L'arquebisbe Bernat de Toledo, que hi era de pas, quedà admirat per la bellesa dels cant del cor de l'abadia, i sabedor que el director n'era Guerau, li demanà que anés amb ell a Toledo per formar-hi els cantors.
Ja a Toledo, la reputació de Guerau en l'àmbit musical cresqué, a més de la seva fama com a home virtuós, de tal manera que el clergat de Braga l'escollí com a bisbe cap al 1096. Ja a Braga, reformà el capítol i la diòcesi i acabà amb les investidures eclesiàstiques que es feien als laics a canvi de diners. Va reordenar l'escola de la catedral i va continuar les obres de la seu, a més de reconstruir moltes de les esglésies que estaven en ruïnes, ja que la diòcesi ocupava terres reconquerides als musulmans feia poc temps. Va reformar la litúrgia, introduint-hi la reforma gregoriana. També va reorganitzar l'administració de la ciutat.
El 1100, viatjà a Roma per obtenir de Pasqual II la dignitat metropolitana per a Braga, independitzant-se així de Santiago de Compostela i donant un pas més cap a la independència política del Primer Comtat de Portugal. Va proposar, sense èxit, la continuació de la Primera Croada a la península ibèrica per conquerir l'emirat de Saraqusta i socòrrer Balànsiya, que encara no havien caigut en mans dels almoràvits. En 1103 anà un altre cop a Roma, obtenint la confirmació de la jurisdicció de Braga sobre algunes diòcesis de Galícia] (Astorga, Mondoñedo, Ourense i Tui i de Portugal (Porto, Coimbra, Lamego i Viseu).
Va morir a Bornes (Vila Pouca de Aguiar) el 5 de desembre de 1108, on havia anat a consagrar una església reconstruïda.
* Escultura gòtica a la façana de la catedral de Braga
* Capella de S. Geraldo de la catedral de Braga
* Capella de S. Geraldo, amb la seva tomba
* Catedral de Braga

## Veneració

És sant patró de la ciutat de Braga. El seu cos és a la Capela de São Geraldo de la Catedral de Braga.

## Referències

* ↑ Boletín de la Real Academia de la Historia, Volum 24 (en castellà), 1894, p. 233.
# Çemişgezek

Çemişgezek (armeni: Չմշկածագ-Tchimichgadzak) (també coneguda com a Melkişî) és un districte i una ciutat de la província de Tunceli, a Turquia.
El districte està situat a l'oest de la província i ocupa una superfície de 865 km². Limita amb les províncies d'Erzincan i Elâzığ. El districte té una població de 8.572 habitants (2008). Menys de la meitat d'aquests viuen a la mateixa ciutat de Çemişgezek (3.327 habitants).

## Història

Çemişgezek fou un principat kurd originat en una nissaga que pretenia ser d'origen abbàssida tot i que, com el seu nom assenyala, més aviat eren d'origen turc seljúcida. El seu cap era el malkixi (Malik-xahi). El principat era força gran i de vegades se l'anomenava Kurdistan. Van conservar els dominis sota els mongols il-kans, sota Tamerlà i després sota els Qara Qoyunlu, però foren combatuts pels Aq Qoyunlu mitjançant la tribu turca dels kharbandalus. Xaikh Hussayn va aconseguir expulsar la tribu Kharbandalu a començaments del segle xvi i es va sotmetre al safàvida Ismail I però aquest el va destituir i va nomenar un governador persa. Després de Caldiran (1514) Selim I va restablir el principat en la persona de Pir Husayn. Va subsistir com a vassall otomà fins al segle xix.

## Bibliografia

* Enciclopèdia de l'Islam, V, 462

## Referències

* ↑ http://www.nisanyanmap.com/?y=&t=Çemişgezek&u=1&ua=0

## Enllaços externs

* Lloc web oficial del municipi (turc)
# Coloma de Còrdova

Coloma de Còrdova (Còrdova, primera meitat del segle ix - 853) va ésser una monja cristiana de Còrdova màrtiritzada per no voler renunciar a la seva fe cristiana durant l'emirat de Muhàmmad I. Venerada com a santa, és un dels Màrtirs de Còrdova i celebrada el 17 de setembre en el calendari litúrgic.

## Biografia

Era monja al monestir de Tábanos, monestir doble mossàrab, proper a Còrdova, que havien fundat ella, la seva germana Elisabet i el cunyat, Jeremies de Tábanos, i que dirigia un altre germà de Coloma, Martí. El nou emir de Còrdova Muhàmmad I va endurir les mesures contra els cristians de Còrdova, fins llavors tolerats sempre que no fessin pública la seva fe ni fessin proselitisme, i va iniciar una persecució en 852. Coloma es refugià en Còrdova, però en no voler renegar de la seva fe, fou condemnada a mort i decapitada, segons la tradició, un 17 de setembre.
El seu cos fou llençat al riu Guadalquivir, on fou rescatat pels cristians.

## Veneració

Les restes de Coloma foren enterrades a Santa Eulalia de Fragellos (Còrdova). Ambrosio de Morales diu que les restes de la santa cordovesa foren portades a l'abadia de Santa María la Real de Nájera (la Rioja), sense donar documentació que ho provi. No obstant això, existia des del segle v, a la rodalia de Nájera, un monestir dedicat a Santa Coloma de Sens i que és potser, l'origen de la confusió.
A partir d'aquesta vinculació a Nájera, les esglésies d'Arceniega i Albendiego, que guardaven relíquies de la santa i que estaven dedicades a la Coloma gal·la, van passar a confondre l'advocació amb les de la Coloma cordovesa fins al punt que les autoritats eclesiàstiques marcaven aquests temples com de la santa de Còrdova, tot i celebrar-ne la festa el dia de la Coloma de Sens. És un cas, però, que es repeteix sovint: la devoció a Coloma de Còrdova s'estengué ràpidament per Castella a partir del segle x, principalment portada pels mossàrabs, i en molts casos, l'advocació originària de la santa gal·la es transformà en la de la Coloma cordovesa.

## Llegenda gallega de Santa Comba

La veneració envers Santa Comba a Galícia data de l'Edat mitjana. Segons Allyson M. Poska, el culte era "probablement una combinació dels cults de dues verges màrtirs": santa Coloma de Sens i Coloma de Còrdova.
La llegenda deia que Coloma era natural de Galícia i que, abans de convertir-se, era una bruixa. Un dia va trobar Crist en un camí i va canviar la seva vida. Convertida, va morir màrtir en no voler renunciar a la seva nova fe. Esdevingué la santa patrona de les bruixes de Galícia, intercedint per elles i, alhora, era invocada per protegir-se'n.
A Coïmbra hi havia una capelleta al lloc on, suposadament, la santa havia sofert martiri. En acabar la primavera, les joves n'ornaven l'altar amb roses en record del seu martiri.

## Notes

* ↑ Allyson M. Poska, Women and authority in early modern Spain: the peasants of Galicia (Oxford University Press, 2005), 224.
* ↑ Allyson M. Poska, Women and Authority in Early Modern Spain: The Peasants of Galicia (Oxford University Press, 2005), 224-25.