OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Osage (Wyoming)

Osage és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Wyoming. Segons el cens del 2000 tenia 215 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Osage tenia 215 habitants, 101 habitatges, i 61 famílies. La densitat de població era de 42,8 habitants/km².
Dels 101 habitatges en un 20,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 48,5% hi vivien parelles casades, en un 6,9% dones solteres, i en un 39,6% no eren unitats familiars. En el 34,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,08 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,62.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 19,5% tenia menys de 18 anys, un 7,9% entre 18 i 24, un 24,7% entre 25 i 44, un 28,8% de 45 a 60 i un 19,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 44 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 119 homes.
La renda mediana per habitatge era de 25.096 $ i la renda mediana per família de 28.000 $. Els homes tenien una renda mediana de 51.250 $ mentre que les dones 20.917 $. La renda per capita de la població era de 24.974 $. Entorn del 9,5% de les famílies i el 12,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Osage». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 14 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Osage». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Pine Haven

Pine Haven és un poble dels Estats Units a l'estat de Wyoming. Segons el cens del 2000 tenia 222 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Pine Haven tenia 222 habitants, 102 habitatges, i 68 famílies. La densitat de població era de 65,4 habitants/km².
Dels 102 habitatges en un 21,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 64,7% hi vivien parelles casades, en un 1% dones solteres, i en un 33,3% no eren unitats familiars. En el 28,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 13,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,18 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,68.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 17,6% tenia menys de 18 anys, un 2,7% entre 18 i 24, un 21,6% entre 25 i 44, un 43,7% de 45 a 60 i un 14,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 48 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 115,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 37.250 $ i la renda mediana per família de 46.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 39.583 $ mentre que les dones 35.625 $. La renda per capita de la població era de 21.014 $. Entorn del 4,6% de les famílies i el 4,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Pine Haven». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 14 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Pine Haven». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Sundance (Wyoming)

Sundance és un poble de Wyoming, als Estats Units. Es localitza al Comtat de Crook dins de l'estat, i n'és la seu de comtat.

## Demografia

Segons el cens dels Estats Units del 2000 Sundance tenia 1.161 habitants, 476 habitatges, i 318 famílies. La densitat de població era de 225,3 habitants/km².
Dels 476 habitatges en un 27,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 59% hi vivien parelles casades, en un 6,1% dones solteres, i en un 33% no eren unitats familiars. En el 29,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,34 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,91.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,1% tenia menys de 18 anys, un 5,8% entre 18 i 24, un 24,7% entre 25 i 44, un 24,3% de 45 a 60 i un 21,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 42 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 87,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 41.029 $ i la renda mediana per família de 50.598 $. Els homes tenien una renda mediana de 33.750 $ mentre que les dones 21.000 $. La renda per capita de la població era de 18.300 $. Entorn del 3,2% de les famílies i el 6,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Sundance». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 14 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Sundance». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Larissa Pimenta

Larissa Pimenta (Sao Vicente, Sao Paulo, Brasil) és una judoka brasilera que competeix en la categoria del pes semi lleuger (actualment -52 kg). Ha participat en 2 Olimpíades, guanyant 2 medalles de bronze en la prova individual i d'equips mixt dels Jocs Olímpics de París. A més, ha guanyat 1 medalla de bronze en els Campionats del Món, 3 medalles (2 d'or) en els Jocs Panamericans i 6 medalles (5 d'or) en el Campionat Panamericà.

## Trajectòria professional

Jocs Olímpics :
| Any | Seu | Posició | Prova |
| 2020 | Tòquio | 1/8 final | -52 kg |
| 2020 | Tòquio | 7a posició | Equips mixt |
| 2024 | París | 3 | -52 kg |
| 2024 | París | 3 | Equips mixt |
| Campionat del Món ||||
| 2019 | Tòquio | 1/16 final | -52 kg |
| 2021 | Budapest | 1/8 final | -52 kg |
| 2021 | Budapest | 3 | Equips mixt |
| 2022 | Taixkent | 7a posició | -52 kg |
| 2024 | Abu Dhabi | 7a posició | -52 kg |
| Jocs Panamericans ||||
| 2019 | Lima | 1 | -52 kg |
| 2023 | Santiago | 1 | -52 kg |
| 2023 | Santiago | 2 | Equips mixt |
| Campionat Panamericà ||||
| 2020 | Guadalajara | 3 | -52 kg |
| 2021 | Guadalajara | 1 | -52 kg |
| 2022 | Lima | 1 | -52 kg |
| 2023 | Calgary | 1 | -52 kg |
| 2024 | Rio de Janeiro | 1 | -52 kg |

## Referències

* ↑ «Perfil oficial» (en anglès). Federació Internacional de Judo. [Consulta: 19 març 2025].
* ↑ «Perfil olímpic» (en anglès). Olympics.com. [Consulta: 19 març 2025].
# Wilson (Wyoming)

Wilson és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Wyoming. Segons el cens del 2000 tenia 1.294 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Wilson tenia 1.294 habitants, 563 habitatges, i 305 famílies. La densitat de població era de 21,6 habitants/km².
Dels 563 habitatges en un 25,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 47,6% hi vivien parelles casades, en un 3,7% dones solteres, i en un 45,8% no eren unitats familiars. En el 28,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 2,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,27 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,86.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 20,9% tenia menys de 18 anys, un 4,3% entre 18 i 24, un 39,1% entre 25 i 44, un 28,3% de 45 a 60 i un 7,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 120 homes.
La renda mediana per habitatge era de 69.327 $ i la renda mediana per família de 93.354 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.455 $ mentre que les dones 61.635 $. La renda per capita de la població era de 65.489 $. Cap de les famílies i el 6,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Wilson». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 14 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Wilson». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Col·loblast

Els col·loblasts són unes cèl·lules especialitzades que es troben en els tentacles de ctenòfors. Són un tipus de cèl·lules adhesives situades sobre els filaments prènsils i que serveixen per a la captura de les preses. La primera observació d'un col·loblast al microscopi va tenir lloc el 1844.
A la part anterior presenta una massa citoplasmàtica en forma de campana, recoberta d'una sèrie de glòbuls glutinosos que s'adhereixen fortament a les preses i que és unida a la capa basal per dos filaments que travessen l'epidermis. Un dels filaments és citoplasmàtic, espiralat i contràctil, i l'altre és rectilini i representa el nucli estirat. En els col·loblasts madurs manca el nucli i solament resta el filament contràctil.
Un col·loblast és molt similar a un cnidoblast, però a diferència d'aquest, en comptes de posseir un arpó verinós, té una mena de paleta que secreta una substància enganxosa. De fet, aquestes cèl·lules es disposen en el parell de tentacles llargs dels ctenòfors, i secreten un líquid viscós que conserva les seves propietats adhesives amb els quals atrapen el components més petits del zooplàncton, i després retracten els tentacles per portar el menjar a la boca.
Quan la cèl·lula que conté el col·loblast entra en contacte amb un òrgan determinat, s'expandeix ràpidament, i la part apical entra en adhesió a ella. A diferència de cnidocits el col·loblast no es destrueix; es replega a l'interior de la cèl·lula i, posteriorment, pot ser utilitzat un altre cop. De fet, el filament citoplasmàtic, de gran elasticitat, no es trenca.
El col·loblast pot ser un problema per als banyistes al mar. Per les seves característiques adhesives s'aferren accidentalment amb molta facilitat al cos i a les extremitats de les persones. Queden gairebé completament enganxat a la pell i en estirar els fragments s'arrenca l'epidermis. L'exposició de la ferida a l'aigua de mar, posa en contacte la part interna de la pell amb el líquid salat i provoca un dolor agut i irritant. Tot i així, en principi, representa un risc menor per a la salut de l'afectat.

## Referències

* 1 2 «Col·loblast». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 18 agost 2010].
* ↑ http://simulium.bio.uottawa.ca/bio2525/Notes/glossaire50.htm Arxivat 2007-02-19 a Wayback Machine.
* ↑ http://doris.ffessm.fr/glossaire_detail.asp?glossaire_numero=235
# Sanjaq

El sanjaq o sancak (turc otomà: سنجاق, [sanˈdʒak]; turc: sancak, en plural sancaklar) va ser una circumscripció territorial de l'Imperi Otomà. Sanjaq i les seves diverses variants sandjak, sanjak, sandjâk i sinjaq són transliteracions de la mateixa paraula turca sancak, que en època otomana s'escrivia en caràcters aràbics. En turc, significa ‘districte’, ‘estendard’ o ‘bandera’. Els sanjaqs o sancaks també rebien el nom àrab de liwà, ‘bandera’, traducció literal del mot turc (àrab: لواء, liwāʾ).
El governador d'un sanjaq era un sanjaqbeg, segons el turc otomà, o un sancak beyi, en turc modern.

## Història

Els sanjaqs originàriament eren les subdivisions de primer nivell de l'Imperi Otomà. Van aparèixer a mitjans del segle xiv com a districtes militars que formaven part del timar, un feu concedit a aquell qui havia conquerit nous territoris. A més a més de l'exèrcit professional, que rebia una paga per la seva feina, l'exèrcit otomà tenia uns cossos de soldats de cavalleria, els sipais, que prestaven el servei militar a canvi de feus concedits pel soldà (els feus més grans s'anomenaven khas i ziamet, els més petits timar). Els sipais s'ajuntaven en batallons formats segons el sanjaq on vivien i eren comandats per un oficial anomenat el sanjaq-beg o 'bei del sanjaq', cosa que equivaldria al governador del districte.
Amb l'aparició de noves divisions administratives de primer nivell, els beylerbeyliks (i, més endavant, els eyalets i vilayets), a final del segle xiv, els sanjaqs van passar a ser divisions de segon nivell administratiu. El seu nombre dins l'imperi va anar variant segons les èpoques. Amb les reformes del Tanzimat del segle xix, el seu nombre va pujar fins a més de 400, però més habitualment vorejaven els 150. No tots els sanjaqs formaven part d'una província; alguns es trobaven en noves àrees conquerides que encara s'havien d'assignar a una província i d'altres com ara Bengasi i Çatalca van romandre independents del sistema provincial i els seus governants reportaven directament a la Porta. El governador era el mir liva de l'àrab amir al-liwà que era equivalent a sandjakgebi, és a dir el governador i cap militar de la circumscripció. A partir del segle xix el terme emprat pels governadors fou muteşarriflik (derivat de muteşarrif). Dels estats sorgits de l'Imperi Otomà, el nom de liwà per a les divisions administratives només es va conservar a l'Iraq, fins que fou suprimit el 1974 quan es van anomenar muhàfadhes o governacions.
El nom actual de la regió balcànica de Sandžak deriva de la seva antiga condició de sanjaq otomà, el de Novi Pazar.

## Referències

* ↑ «Sanjaq». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Vikisözlük» (en turc). [Consulta: 1r desembre 2017].
* ↑ Enciclopèdia de l'Islam (en anglès). V, p. 782.

## Vegeu també

* Sanjaq d'Alexandreta
* Sanjaq de Novi Pazar
* Sanjaq de Mohács
* Sanjaq de Smederevo
* Sanjaq d'Özi
* Subaşı
# Chianti

El Chianti (pronunciat Kianti) és un dels vins negres italians més prestigiats i coneguts en el món.
Històricament es produeix en tres llogarets a la província de Siena: Radda in Chianti, Castellina in Chianti i Gaiole in Chianti situades als Turons del Chianti.
L'any 1932 la producció de Chianti també es va estendre a les províncies d'Arezzo, Florència, Pisa, Pistoia i Prato. Actualment l'àrea del Chianti està dividida en vuit sub-àrees:
* Classico - que abasta part de les províncies de Florència i de Siena;
* Colli Aretini - a la província d'Arezzo;
* Colli Fiorentini - a la província de Florència;
* Colli Senesi - a la província de Siena;
* Colline Pisano - a la província de Pisa;
* Montalbano - que abasta part de les províncies de Pistoia i de Prato;
* Montespertoli - en el territori de Montespertoli a la província de Florència;
* Rufina - en el territori de Rufina a la província de Florència.
Els millors vins Chianti produïts segons les normes del Chianti Superiore poden obtenir autorització per a la denominació Chianti Superiore.
Els vins Chianti estan elaborats d'un 75 al 100% amb raïm Sangiovese, les normes de producció difereixen per cada sub-àrea i categoria, les més suaus pel Chianti i les més severes pel Chianti Superiore, tot i que pot contenir fins a menys del 10% de varietats més afruitades com el Cabernet Sauvignon, Merlot o Syrah.
Es presenta amb diferents variacions qualitatives, on generalment es troben notes de prunes, amb una lleugera acidesa, que canvia a un sabor més dolç, similar a les prunes quan s'elaboren d'una manera més tradicional.
Normes de producció Chianti (dades principals) :
| | Normal | Classico | Colli Aretini | Colli Fiorentini | Colli Senesi | Colline Pisano | Montalbano | Montespertoli | Rufina | Superiore |
| Màx. prod. raïm (t/Ha) | 9,0 | 7,5 | 8,0 | 8,0 | 8,0 | 8,0 | 8,0 | 8,0 | 8,0 | 7,5 |
| Màx. prod. raïm (kg/vinya) | 4,0 | 3,0 | 4,0 | 4,0 | 4,0 | 4,0 | 4,0 | 4,0 | 4,0 | 2,2 |
| No mínim vinyes/ha | 3'300 | 3'350 | 3'300 | 3'300 | 3'300 | 3'300 | 3'300 | 3'300 | 3 '300 | 4'000 |
| Edat mínima de les vinyes (anys) | 3 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 |
| Extracte sec mínim (g/l) | 19 | 23 | 21 | 21 | 21 | 21 | 21 | 21 | 21 | 22 |
| Alcohol mínim (%) | 11,5 | 12,0 | 11,5 | 12,0 | 11,5 | 11,5 | 11,5 | 12,0 | 12,0 | 12,0 |
| Edat mínima del vi (mesos) | 3 | 10 | 3 | 9 | 3 | 3 | 3 | 6 | 9 | 9 |

## Temes relacionats

* Lambrusco

## Enllaços externs

* Consorzio Vi Chianti (en italià)
* Enoteca del Gall Nero Arxivat 2018-03-19 a Wayback Machine.

## Referències

* ↑ Unione Italiana Vini (en italià).
# Colquicàcies

Les colquicàcies (Colchicaceae) són una família de plantes angiospermes de l'ordre de les lilials dins del clade de les monocotiledònies.

## Taxonomia
### Gèneres

Dins d'aquesta família es reconeixen els 15 gèneres següents:
* Baeometra Salisb. ex Endl.
* Burchardia R.Br.
* Camptorrhiza Hutch.
* Colchicum L.
* Disporum Salisb.
* Gloriosa L.
* Hexacyrtis Dinter
* Iphigenia Kunth
* Kuntheria Conran & Clifford
* Ornithoglossum Salisb.
* Sandersonia Hook.
* Schelhammera R.Br.
* Tripladenia D.Don
* Uvularia L.
* Wurmbea Thunb.

## Referències

* ↑ Byng et alii., 2016, p. 15.
* ↑ Byng et alii., 2016, p. 3.
* ↑ «Colchicaceae» (en anglès). Plants of the World Online. Royal Botanic Gardens. Kew. [Consulta: 20 abril 2023].

## Bibliografia

* Byng, J. W.; Chase, Mark W.; Christenhusz, M. J. M.; Fay, Michael F.; Judd, W. S.; Mabberley, D. J.; Sennikov, A. N.; Soltis, Douglas E.; Soltis, Pamela S.; Stevens, Peter F. «An update of the Angiosperm Phylogeny Group classification for the orders and families of flowering plants: APG IV». Botanical Journal of the Linnean Society, vol. 181, n. 1, 5-2016. DOI: 10.1111/boj.12385.

## Enllaços externs

* Colchicaceae Arxivat 2021-04-19 a Wayback Machine., Uvulariaceae Arxivat 2007-01-03 a Wayback Machine. in L. Watson and M.J. Dallwitz (1992 onwards). The families of flowering plants Arxivat 2007-01-03 a Wayback Machine.: descriptions, illustrations, identification, information retrieval. Version: 9 March 2006. http://delta-intkey.com Arxivat 2007-01-03 a Wayback Machine..
* links at CSDL, Texas Arxivat 2008-10-12 a Wayback Machine.
# Alba Riera López

Alba Riera López (Barcelona, 1991) és una comunicadora catalana especialitzada en periodisme cultural.

## Carrera

Ha col·laborat en programes com Planta baixa i Col·lapse de TV3, Dentro i Tardeo de Ràdio Primavera Sound, El balcó de SER Catalunya, Estiu de Gràcia i El suplement de Catalunya Ràdio, Via lliure de RAC1 i La turra a 3Cat. També ha escrit ocasionalment als mitjans Núvol, Rockdelux i el suplement S Moda d'El País.
Els anys 2023 i 2024, Alba Riera i Andreu Juanola van ser els presentadors de les gales dels Premis Enderrock.

## Vida personal

És filla del polític Carles Riera i Albert, exdiputat del Parlament de Catalunya. És òrfena de mare des dels 14 anys i té dos germans (un noi i una noia). Té ascendència andalusa.

## Referències

* ↑ Pernia, Martí. «Ara tinc més síndrome de l’impostor», 05-11-2023.
* ↑ «Quan hi ha un local buit al Poblenou fem apostes». Betevé, 15-01-2024. [Consulta: 24 maig 2024].
* ↑ Forés Català, Elisenda. «Desconfia de qui et diu alguna cosa amb una copa de vi a la mà». Ara, 29-12-2023. [Consulta: 24 maig 2024].
* ↑ Ardévol, Clara. «El discurs antitreball el proclamo però no el practico». Vilaweb, 12-02-2024. [Consulta: 24 maig 2024].
* ↑ «Alba Riera». CCCB, 25-02-2022. [Consulta: 24 maig 2024].
* ↑ Núñez, Sergi. «Alba Riera i Andreu Juanola: «És un any per treure pit de la música catalana»». Enderrock.cat, 12-03-2024. [Consulta: 24 maig 2024].
* ↑ Cobo, David. «Les còmiques d'Oye Polo, Marc Sarrats o Enric Auquer, entre els suports a la CUP pel 12-M». NacióDigital, 14-05-2024. [Consulta: 5 febrer 2025].
* ↑ «Créixer sense mare». Les dones i els dies. 3Cat, 09-01-2025 [Consulta: 14 febrer 2025].
* ↑ «XARNEGUISME: EL DEBAT DEFINITIU? Amb Joel Díaz, Jenn Díaz, Conxxa Vitoy, Eloi Gummà i Pol Viñas». La turra. 3Cat [Consulta: 19 març 2025].
# Holualoa

Holualoa és una població dels Estats Units a l'estat de Hawaii. Segons el cens del 2000 tenia 6.107 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Holualoa tenia 6.107 habitants, 2.383 habitatges i 1.562 famílies. La densitat de població era de 166,64 habitants per km².
Dels 2.383 habitatges, en un 26,5% hi vivien nens de menys de 18 anys; en un 51,9% hi vivien parelles casades; en un 8,9%, dones solteres, i en un 34,5% no eren unitats familiars. En el 23,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 6,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,56 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,01.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 21,4% tenia menys de 18 anys, un 6,2% entre 18 i 24, un 27,6% entre 25 i 44, un 31,8% de 45 a 64 i un 13,0% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 42,1 anys. Per cada 100 dones hi havia 102,55 homes. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 100,21 homes.
La renda mediana per habitatge era de 50.492 $ i la renda mediana per família de 52.193 $. Els homes tenien una renda mediana de 37.461 $ mentre que les dones 27.733 $. La renda per capita de la població era de 25.222 $. Aproximadament el 3,4% de les famílies i el 7,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Holualoa». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 15-09-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 17 setembre 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table-Holualoa». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 15-09-2010.