OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Universitat de Leipzig

La Universitat de Leipzig (en alemany: Universität Leipzig), es troba a Leipzig a l'Estat Lliure de Saxònia, Alemanya, és una de les universitats més antigues del món i la segona més antiga d'Alemanya. Entre els seus alumnes més famosos es troben Goethe, Wagner, Nietzsche, Angela Merkel i molts premis Nobel en física, química i literatura.
Aquesta universitat es va fundar el 2 de desembre de 1409 per Frederic i, elector de Saxònia i el seu germà Guillem II de Meissen. Originàriament tenia quatre facultats.

## Història

El model d’aquesta universitat era el de la Universitat Carles de Praga d'on vingueren els membres de llengua alemanya arran la crisi de Jan Hus i el Decret de Kutná Hora. L'Alma mater Lipsiensis obrí l'any 1409, amb una bula del Papa de Roma Alexandre V. El primer rector va ser Johann von Münsterberg. Després de la Reforma Protestant l'església universitària de Paulinerkirche i els edificis del monestir van ser donats a la universitat l'any 1544.
Durant els primers segles aquesta universitat tenia caràcter regional però durant el segle xix es va convertir en una institució d'ensenyament i de recerca a nivell mundial. Després de la Segona guerra Mundial, el 60% dels edificis de la universitat i el 70% dels seus llibres havien estat destruïts. La universitat reobrí el 5 de febrer de 1946. La República Democràtica Alemanya va ser creada el 1949 i el 1953 va rebre el nom d'Universitat Karl Marx de Leipzig. El 1991 es va restituir el seu nom original.

## Facultats

Les facultat originàries eren només quatre: d'Arts, Teologia, Medicina i Lleis. Actualment consta de 14 facultats:
* Teologia
* Dret
* Història, Art i estudis orientals
* Filologia (amb l'Institut de Traductologia i Lingüística Aplicada)
* Educació
* Ciències socials i filosofia
* Economia i gestió incloent enginyeria civil
* Ciència dels esports
* Medicina amb un hospital universitari
* Matemàtica i Informàtica
* Ciències de la vida
* Física i ciències de la Terra
* Química i mineralogia
* Medicina veterinària.
Des de l'octubre de 2010 l'Institut de Traductologia i Lingüística Aplicada compta amb un lectorat de català, un de gallec i un de basc.

## Enllaços externs

* Universitat de Leipzig - Lloc web oficial
# Cantó d'Auch sud-oest

Auch Sud-Ouest és un cantó del departament francès del Gers, amb les següents comunes:
* Auch
* Barran
* Lo Brolh e Montverd
* Durban
* Lasseran
* La Seuva Pròpra
* Pavia
* Sent Joan lo Comdau

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1976-2008 | Claude Bétaille | PS |
| 2008- | Franck Montaugé | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||
# Pedrera d'en Sala

La Pedrera d'en Sala, oficialment Pedrera de Monistrol, és una explotació d'extracció de pedra per a la construcció del terme municipal de Monistrol de Calders, al Moianès.
És l'única pedrera en explotació d'on s'extreu pedra, ja que l'altra existent al terme, la Pedrera de la Païssa en l'actualitat es dedica a extreure terra i grava. La Pedrera d'en Sala, en canvi, està especialitzada en l'extracció i talla de blocs de pedra.
Està situada a l'esquerra del Calders, en un contrafort septentrional de la Serra de les Abrines, al nord-oest dels Campassos, al sud-oest de la masia de la Païssa i al sud-est de la Colònia.

## Bibliografia

* ERILL I PINYOT, Gustau, GUAL I PURTÍ, Jordi (fotografies) i MANENT I ORISTRELL, Llibert (cartografia). Monistrol de Calders: El poble dels pagesos enginyers. Moià-Monistrol de Calders: Gràfiques Ister. Ajuntament de Monistrol de Calders, 2006. (Col·lecció Pedra i aigua, 1). DL. B-54.339/2006
* PERARNAU I LLORENS, Jaume i PIÑERO I SUBIRANA, Jordi. Monistrol de Calders. La seva història i el seu patrimoni. Monistrol de Calders: Ajuntament de Monistrol de Calders, 1993. Sense ISBN.
# Pic Turquino

El Pic Turquino (en castellà: Pico Turquino) és la muntanya més alta de Cuba, amb 2004 metres sobre el nivell del mar. Està situat al sud-est de l'illa, al centre de la serralada de Sierra Maestra, a la província de Santiago de Cuba.
Es creu que el nom prové d'una alteració de "Pic Turquesa" (en castellà: turquí) degut als tons blavosos que es contemplen al cim des de determinats llocs.
Fou citat per primera vegada (sota el nom de "Tarquino") en un mapa dibuixat a finals del segle xvi pel cartògraf flamenc Gerardus Mercator, tot i que les primeres notícies d'ascensions al cim es remunten a 1915. L'any 1957 fou teatre d'operacions dels integrants de l'Exèrcit Rebel en la lluita per la Revolució cubana.
En el punt més alt del pic es troba un bust de José Martí, que Celia Sánchez Manduley, acompanyada del seu pare, col·locaren l'any del centenari del seu naixement (1953). El bust és obra de l'escultora Jilma Madeira i a la base del monument apareix la frase de l'homenatjat: "Escasos como los montes son los hombres que saben mirar desde ellos y sienten con entraña de nación o de humanidad".
El Parc Nacional de Turquino cobreix una àrea de 229,38 km² al voltant del pic.

## Referències

* ↑ Feo Basto, José Vicente. Latitudes 7°: geografía de América (en castellà). Editorial Norma, 2002, p.232. ISBN 9580463123.
* ↑ Ministeri d'Afers Exteriors de Cuba. «Pico Turquino, la montaña azul o el monte de los turcos» (en castellà). Arxivat de l'original el 2011-10-02. [Consulta: 18 octubre 2007].
* ↑ Sistema Nacional d'Àrees Protegides. «Listado de Áreas Protegidas en Santiago de Cuba» (en castellà), 13-02-2009. [Consulta: 2 novembre 2010].

## Enllaços externs

* «Pic Turquino». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Maturidisme

El maturidisme o l'escola maturidita (àrab: الماتريدية, al-māturidiyya) és una de les principals escoles teològiques o d'aqida islàmica. Derivada de l'aixarisme, es basa en els ensenyaments de l'erudit persa Abu-Mansur al-Maturidí (mort en 944). La visió que proposa predomina entre els seguidors de l'escola de jurisprudència hanafita, és a dir, a Turquia, l'Afganistan, l'Àsia central, el Pakistan, Bangladesh i l'Índia. Els sunnites la consideren una de les tres escoles teològiques tradicionals, junt amb l'atharisme i l'aixarisme, sent reconeguda com la segona escola ortodoxa dels sunnites després de l'aixarita.
Els maturidites difereixen de la visió aixarita pel que fa a la naturalesa de la fe (iman) i al valor de la raó humana: mentre que els darrers creuen que la fe pot augmentar o disminuir, pels maturidites aquesta roman estàtica i només la pietat (taqwa) pot variar. També creuen que la ment humana és capaç de discernir, sense l'ajuda de la revelació divina, que alguns dels pecats considerats més greus són actes dolents, com beure alcohol o assassinar; en canvi, pels aixarites la ment humana és incapaç de saber si alguna cosa és bona o dolenta, lícita o il·lícita, sense l'ajuda de la revelació.
Un altre punt de divergència és la polèmica sobre la clemència divina envers els no-musulmans en el més enllà: el punt de vista del teòleg aixarita al-Ghazalí diu que un no-musulmà que no ha rebut missatge de l'islam o que l'ha percebut d'una manera distorsionada no en serà considerat responsable en el més enllà; els maturidites pensen que l'existència de Déu és tan evident, que qui té intel·ligència i temps per pensar (excloent els discapacitats mentals, etc.) ha de copsar per força el missatge religiós i creure en Déu, i que si no és el cas, després de la mort anirà a parar a l'infern.
# Facund i Primitiu de Sahagún

Facund i Primitiu (Lleó, segona meitat del segle iii - Sahagún, 300 o 304) foren dos cristians hispanoromans, morts com a màrtirs per la seva fe. Són venerats com a sants per l'Església catòlica.

## Hagiografia

Segons la tradició, Facund i Primitiu havien nascut a Lleó, on foren cristians i durant la persecució de Dioclecià, cap al 300, foren torturats i martiritzats. Foren decapitats a la ribera del riu Cea. La llegenda diu que de les seves ferides regalimà lac et sanguis ("llet i sang").
Una tradició sense fonament, els fa, com altres sants màrtirs de l'època, fills dels sant Marcel de Lleó i Nònia. Una altra tradició, també inversemblant, els fa soldats de l'exèrcit romà i fills de sant Marcel el Centurió.

## Veneració

L'actual ciutat de Sahagún va créixer al voltant d'un monestir benedictí, el de San Benito el Real, dedicat a Facund, d'on en deriva el nom (de "San Fagun"). En aquest monestir hi havia els cossos dels dos màrtirs; en 1835, en ésser desamortitzat, les relíquies passaren a la parròquia de San Juan del mateix poble, on són avui dia.

## Notes

* ↑ De la mateixa manera, altres sants hispànics van esdevenir, sense cap fonament històric, fills de Sant Marcel: Celedoni i Ermenter (patrons de Calahorra), Claudi, Luperc i Victori (morts a Lleó), Faust, Genar i Marcial de Còrdova (màrtirs a Còrdova) o Servand i Germà (a Cadis).
# Iskatelei

Iskatelei (en rus: Искателей) és una població (assentament urbà des de 1982) de l'ókrug autònom dels Nenets al nord de Rússia. Es troba a la riba dreta del riu Pechora, a del centre de la ciutat de Naryan-Mar.

## Geografia

Iskatelei limita al nord amb la ciutat de Narian-Mar, que és la capital de l'okrug. Es troba a la riba dreta del riu Petxora. Arkhànguelsk es troba a 665 km al sud-oest. La ciutat més propera és Ussinsk a la República Komi a 270 km al sud.

## Història

L'assentament es va desenvolupar al voltant del punt d'exploració geològica fundat l'any 1968. El nom "Iskateley", que significa "Exploradors", es va donar a l'assentament l'any 1974, i el 1986 se li va concedir l'estatus d'assentament de tipus urbà (assentament laboral). Fins al 2005 Iskateley estava subordinada administrativament a la ciutat de Naryan-Mar. El 2008 es va convertir en el centre administratiu del districte de Zapolyarny.

## Ecomomia

Diverses empreses que s'ocupen de l'exploració de petroli tenen la seu a l'assentament. Les indústries del petroli cru i el gas són la principal activitat econòmica de la ciutat. No hi ha comunicació per carretera amb la resta de Rússia, però hi ha plans de fer una carretera entre Narian-Mar i Ussinsk.
Els principals transports es fan amb els aeroports de Narian Mar i Àmderma El transport fluvial també és important però només es pot fer entre la primavera i la tardor, ja que el riu Petxora restà glaçat gran part de l'any.

## Referències

* 1 2 3 4 «ru:Поселок Искателей – административный цренгой цренгой Поселок ru» (en russian). [Consulta: 8 maig 2018].
* ↑ «ru:Маршруты и расписание автобусов Нарьян-Мара и п.Искателей» (en russian). info83.ru. [Consulta: 8 maig 2018].
# Bonifaci II

Bonifaci II és el nom dels següents personatges:
* Papa Bonifaci II (Roma, ? - 532), papa de Roma (530-32)
* Bonifaci II de Toscana i Lucca o Bonifaci de Còrsega (~788-~847), marquès de Toscana (823 a 834/844) i governador de Còrsega
* Bonifaci II de Montferrat, marquès de Montferrat (1225 -53)
# Dario Argento Panico

Dario Argento Panico és una pel·lícula documental italo-britànica de 2023 coescrita i dirigida per Simone Scafidi. Es va estrenar fora de competició a la 80a edició del Festival Internacional de Cinema de Venècia.

## Argument

La pel·lícula se centra en les obres de Dario Argento així com en la seva vida personal. Entre els entrevistats hi ha la família d'Argento, incloses les seves filles Fiore i Asia i la seva primera esposa Marisa Casale, col·laboradors de molt de temps d'Argento com Michele Soavi, Lamberto Bava, Luigi Cozzi, Franco Ferrini i Claudio Simonetti de Goblin, i directors que es van veure influenciats per les seves obres, com Guillermo del Toro, Nicolas Winding Refn i Gaspar Noé.

## Estrena

La pel·lícula va tenir la seva estrena mundial al 80a Mostra Internacional de Cinema de Venècia a la barra lateral de Venice Classics Fou estrenada a Shudder el 2 de febrer de 2024.

## Recepció

Al lloc web de l'agregador de ressenyes Rotten Tomatoes, el 95% de les 19 crítiques són positives, amb una valoració mitjana de 7,4/10

## Referències

* ↑ «Dario Argento Panico Review: A Loving Portrait of a Flawed Horror Master» (en anglès). MovieWeb, 01-02-2024.
* ↑ «Panico a Venezia 80 per Dario Argento. La recensione del documentario» (en italià). Sky TG24, 05-09-2023.
* ↑ «Dario Argento Panico: ecco il trailer del documentario dedicato al Maestro del brivido» (en italià). ComingSoon.it, 05-01-2024.
* ↑ «'Dario Argento Panico': first trailer for Venice documentary» (en anglès). Screen International, 01-09-2023.
* ↑ «'Dario Argento Panico,' Documentary Retrospective On Iconic Giallo Filmmaker, Acquired By Shudder». Deadline, 19-12-2023.
* ↑ «Dario Argento Panico» (en anglès). Rotten Tomatoes. [Consulta: 7 agost 2024].

## Enllaços externs

* Tràiler de la pel·lícula a YouTube
# Ca l'Atzet

Ca l'Atzet és una de les masies històriques del veïnat de la Parròquia de Bigues, nucli primigeni del poble de Bigues (poble del Vallès). És al costat de llevant de l'església parroquial de Sant Pere, amb la qual forma un petit nucli de població que feu, bona part del segle xix i els primers anys del xx, de cap del poble de Bigues. A Ca l'Atzet hi hagué, en èpoques pretèrites, la casa del comú, la botiga del poble i fins i tot la primera escola, de caràcter parroquial. També al costat de Ca l'Atzet hi ha l'edifici del que fou primer teatre, cinema i sala de ball de Bigues, tancat i abandonat des dels anys setanta del segle xx. La masia està catalogada com a Element d'interès municipal per l'ajuntament de Bigues i Riells.

## Referències

* ↑ Catàleg de Béns de Bigues i Riells al Pla d'ordenació urbanística municipal (POUM)

## Enllaços externs

* Ca l'Atzet en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Harding

Harding és una ciutat al Comtat de Morrison a l'estat de Minnesota. Segons el cens del 2000 tenia 105 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Harding tenia 105 habitants, 40 habitatges, i 26 famílies. La densitat de població era de 12,4 habitants per km².
Dels 40 habitatges en un 20% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 50% hi vivien parelles casades, en un 5% dones solteres, i en un 35% no eren unitats familiars. En el 30% dels habitatges hi vivien persones soles el 22,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,63 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,54.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 11,4% tenia menys de 18 anys, un 5,7% entre 18 i 24, un 22,9% entre 25 i 44, un 41% de 45 a 60 i un 19% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 50 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 173,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 35.000 $ i la renda mediana per família de 41.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 22.125 $ mentre que les dones 14.375 $. La renda per capita de la població era de 18.060 $. Entorn del 25% de les famílies i el 26,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Harding». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Harding». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 7 agost 2010].
# Harding (Minnesota)

Harding és una ciutat al Comtat de Morrison a l'estat de Minnesota. Segons el cens del 2000 tenia 105 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Harding tenia 105 habitants, 40 habitatges, i 26 famílies. La densitat de població era de 12,4 habitants per km².
Dels 40 habitatges en un 20% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 50% hi vivien parelles casades, en un 5% dones solteres, i en un 35% no eren unitats familiars. En el 30% dels habitatges hi vivien persones soles el 22,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,63 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,54.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 11,4% tenia menys de 18 anys, un 5,7% entre 18 i 24, un 22,9% entre 25 i 44, un 41% de 45 a 60 i un 19% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 50 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 173,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 35.000 $ i la renda mediana per família de 41.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 22.125 $ mentre que les dones 14.375 $. La renda per capita de la població era de 18.060 $. Entorn del 25% de les famílies i el 26,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Harding». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Harding». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 7 agost 2010].
# La Creueta

«La Creueta» té aquests significats:
* La Creueta (Boumort), accident orogràfic entre els municipis d'Abella de la Conca, Conca de Dalt (Pallars Jussà) i Cabó (Alt Urgell)
* La Creueta (Artesa de Segre), accident orogràfic del municipi d'Artesa de Segre (Noguera)
* La Creueta (Cabanabona), serralada del municipi de Cabanabona (Noguera)
* La Creueta (Castellar de n'Hug), cim entre els municipis de Castellar de n'Hug Berguedà) i Toses (Ripollès)
* La Creueta (Castellterçol), indret del municipi de Castellterçol (Moianès)
* La Creueta (Esparreguera), indret del municipi d'Esparreguera (Baix Llobregat)
* La Creueta (Guardiola de Berguedà), indret del municipi de Guardiola de Berguedà (Berguedà)
* La Creueta (la Nou de Berguedà), cim entre els municipis de la Nou de Berguedà i Sant Julià de Cerdanyola (Berguedà)
* La Creueta (les Valls d'Aguilar), cim del municipi de les Valls d'Aguilar (Alt Urgell)
* La Creueta (Lladurs), cim del municipi de Lladurs (Solsonès)
* La Creueta (la Nou de Berguedà), indret entre els municipis de Mediona i Sant Quintí de Mediona (Alt Penedès)
* La Creueta (Olvan), accident orogràfic del municipi d'Olvan (Berguedà)
* La Creueta (Quart), entitat de població dels municipis de Girona i de Quart (Gironès)
* La Creueta (Riner), indret del municipi de Riner (Solsonès)
* La Creueta (Subirats), cim del municipi de Subirats (Alt Penedès)
* La Creueta dels Camps, cruïlla de camins a Guixers (Solsonès).
* La Creueta de Pla paratge del terme municipal de Conca de Dalt (Pallars Jussà)
* Barranc de la Creueta, afluent del riu de Carreu a la vall de Carreu (Abella de la Conca, Pallars Jussà)
* Canal de la Creueta, canal del terme municipal de Conca de Dalt (Pallars Jussà)
* Poblat ibèric de la Creueta, poblat ibèric al municipi de Quart (Gironès)
* Punta de la Creueta (Horta de Sant Joan), muntanya d'Horta de Sant Joan (Terra Alta)
* Serrat de la Creueta, diversos indrets
* Turó de la Creueta del Coll, muntanya de Barcelona (Barcelonès)
* La Creueta (Cabrils), creu de terme de Cabrils (Maresme)
* La Creueta (Les Borges del Camp), creu de terme que marca una cruïlla de camins a Les Borges del Camp, (Baix Camp)
* La Creueta (Vilafranca del Penedès), creu de terme de Vilafranca del Penedès (Alt Penedès)
# Harding

«Harding» té aquests significats:
* Toponímia:
** Harding (Minnesota), ciutat a l'estat de Minnesota
** Harding (Illinois), localitat a Illinois
** Harding (cràter), cràter lunar al Sinus Roris, una badia al nord-oest de l'Oceanus Procellarum
** Harding-Birch Lakes, concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat d'Alaska
* Biografies:
** Ann Harding (San Antonio, Texas, 1902– Los Angeles, Califòrnia, 1981), actriu estatunidenca
** Buster Lavere Harding (Ontario, Canadà, 1912 – Nova York, USA, 1965), pianista i arranjador de jazz estatunidenc
** Daniel Harding (Oxford, 1975), director d'orquestra britànic
** Esteve Harding o Stephen Harding (Dorset, Anglaterra, segle XI - Cîteaux, 1134), monjo cistercenc, abat de Cîteaux
** Ian Harding (Heidelberg, 1986), actor dels Estats Units
** James Harding o James Paul Harding (Londres, 1969), periodista britànic, director de BBC News
** John Harding (violinista) (1950), violinista
** Karl Ludwig Harding (1765 - 1834), astrònom alemany notable per haver descobert l'asteroide Juno
** Mary Esther Harding (Shropshire, 1888 - Londres, 1971), analista junguiana dels Estats Units
** Matt Harding o Matthew Harding (1976), americà de Westport (Connecticut) que inicià un viatge al voltant del món després de treballar en la indústria del videojoc a Brisbane, Austràlia
** Paul Harding (Massachusetts, 1967), músic i escriptor nord-americà conegut per la seva novel·la Llauners (Tinkers, 2009)
** Phyllis Harding (Wandsworth, 1907 - Rugby, 1992), nedadora anglesa que disputà quatre edicions dels Jocs Olímpics durant les dècades de 1920 i 1930
** Sandra Harding (San Francisco, 1935 - 2025), filòsofa de la ciència i feminista estatunidenca
** Sarah Ellen Harding (1847 - 1886), astrònoma i professora estatunidenca
** Tim Harding o Timothy David Harding (Londres, 1948), jugador i escriptor d'escacs centrat en els escacs per correspondència
** Tonya Harding (Portland, Oregon, 1970), patinadora sobre gel estatunidenca
** Warren Gamaliel Harding (1865 - 1923), president dels Estats Units (1921-23)
# Fira del llibre de Leipzig

La Fira del Llibre de Leipzig (en alemany: Leipziger Buchmesse) és la segona fira del llibre més gran d'Alemanya després de la Fira del llibre de Frankfurt. La fira té lloc cada any durant quatre dies al recinte firal de Leipzig, a la part nord de Leipzig, Saxònia. És la primera gran reunió comercial de l'any i, com a tal, té un paper important en el mercat i sovint és on es presenten per primera vegada les noves publicacions. Té els seus orígens al segle XV.

## Referències

* ↑ Evenhuis, Neal Sherbornia, 1, 1, 08-12-2014, pàg. 1–4.
* ↑ Schönhöfer, Petra. «The book fair – a piece of German history» (en anglès). Goethe Institut, 01-03-2019. [Consulta: 21 octubre 2022].