# Balneari Grau-Bassas

El balneari Grau-Bassas era un conjunt d'edificis situats als carrers de la Lluna i de Guifré del Raval de Barcelona, actualment desapareguts.

## Història i descripció

A mitjans del segle xix, el metge i reputat taxidermista Joan Grau-Bassas i de Torà tenia el seu consultori al carrer del Carme, 19 (antic 10), al mateix indret on el seu pare Josep havia establert la farmàcia familiar, que després passaria al seu germà gran Josep Miquel.
El 1853, va adquirir en emfiteusi a Rosa Nadal i Dodero (usufructuària) i als tutors del seu fill menor d'edat Manuel Sagnier i Nadal un terreny de 17.485 pams quadrats a la banda de llevant del nou carrer de la Lluna, i tot seguit va demanar permís per a construir-hi un edifici segons el projecte del mestre d'obres Esteve Bosch i Gironella, que ja s'havia encarregat de la reforma de la residència dels Nadal-Sagnier. Es tractava d'una edificació de planta baixa amb una façana tripartita, disposada al voltant d'un pati central, on Grau-Bassas va establir el seu consultori i un balneari: «Este establecimiento lleva el nombre de San Juan Bautista, y está situado en uno de los puntos mas despejados de la Ciudad: en él á mas de los baños comunes de agua dulce, se administran de varias clases, como son: frios, frescos, de vapor, de aguas termales, medicamentados, de encajonamiento, secos, de hidropatia, de electricidad y otros. Los precios están marcados en una tarifa que se reparte en el propio establecimiento.»
El 1857, Grau-Bassas va adquirir en emfiteusi al comerciant i terratinent Rafael Sabadell i Permanyer una parcel·la a la cantonada dels carrers de la Lluna i de Guifré, on va fer construir un edifici d'habitatges de planta baixa i quatre pisos segons el projecte de l'arquitecte Carles Gauran. Pel que sembla, el balneari no va tenir l'èxit esperat, ja que els senyors emfitèutics van instar un litigi contra el metge per impagament del cens, i el 1860 es va treure a subhasta l'edifici principal, valorat en 234.292 rals de billó, i l'any següent la casa de la cantonada, valorada en 136.000. Finalment, ambdós foren enderrocats i en el solar s'hi construïren nous edificis d'habitatges (actuals núms. 16 al 24).

## Notes

* ↑ Aquest edifici era propietat de Teresa Minguella, esposa de Josep Joaquim de Vedruna, germà de Joaquima de Vedruna i Vidal, i el 1863 fou fet reedificar pel seu fill Pere de Vedruna i Minguella, segons el projecte del mestre d'obres Antoni Valls i Galí.
* ↑ El 1797, el comerciant Antoni Nadal i Darrer va adquirir en emfiteusi a Manuel Capella i Clusa un hort al carrer d'en Ferlandina. A la seva mort, fou heretat pel seu fill Antoni Nadal i Vicent, que morí el 1846 i el llegà al seu renebot Manuel Sagnier i Nadal, fill de la seva neboda Rosa Nadal i Dodero i Lluís Sagnier i Vidal.

## Referències

* ↑ Guía general de Barcelona, 1849, p. 275.
* ↑ «Registre de numeració dels carrers de Barcelona coetani i anterior a l'any 1853». Districte 3, 24. AMCB, 1853.
* ↑ El Consultor. Nueva guía de Barcelona, 1857, p. 171, 408.
* 1 2 «Joan Grau-Bassas Torà». Taxidermidades. Revista sobre Taxidermia, su historia, curiosidades, y su relación con otras artes. Salvador Pérez, 30-04-2014.
* ↑ «JOSE JOAQUIN DE VEDRUNA VIDAL». geneanet. Eduardo de Mas Caral.
* ↑ «PEDRO DE VEDRUNA MINGELLA». geneanet. Eduardo de Mas Caral.
* ↑ «Carrer Carme 19». Carta Arqueològica de Barcelona. Servei d'Arqueologia de Barcelona (CC-BY-SA via OTRS).
* ↑ «Rosa Nadal Dodero». geneanet. Seminario de Genealogía Mexicana.
* ↑ «Manuel Sagnier Nadal». geneanet. Seminario de Genealogía Mexicana.
* ↑ «Establiment emfitèutic d'un hort al carrer d'en Ferlandina de Manuel Capella a Antoni Nadal i Darrer». Servidor documental de la saga Bacardí (Julio Carlos García Castrillón). AHPB, notari Josep Gerau Sayrols i Carreras, 06-01-1797.
* ↑ «Antonio Nadal Vicent». geneanet. Julio Carlos García Castrillón.
* ↑ AHPB, notari Jaume Rigalt i Alberch, manual 1.246/14, f. 510-525, 23-12-1846. Testament d'Antoni Nadal i Vicent.
* ↑ «Rosa Nadal Dodero». geneanet. Seminario de Genealogía Mexicana.
* ↑ «Luis Sagnier Vidal». geneanet. Seminario de Genealogía Mexicana.
* ↑ «Escritura de establecimiento hacia Grau Bassas por Manuel Sagnier y Nadal». Servidor documental de la saga Bacardí (Julio-Carlos García Castrillón). AHPB, notari Jaume Rigalt i Alberch, manual 1.246/21, f. 22-29v, 19-01-1853.
* ↑ AMCB, Q127 Foment 671 C, 17-3-1853.
* ↑ El Consultor. Nueva guía de Barcelona, 1857, p. 410, 557.
* ↑ AHPB, notari Lluís Gonzaga Pallós, 25-5-1857.
* ↑ «Juan Grau Bassa. Lluna i Guifré». Q127 Foment 59/1857. AMCB, 26-11-1857.
* ↑ Diario de Barcelona, 05-08-1860, p. 7294.
* ↑ Diario de Barcelona (edición mañana), 18-11-1861, p. 10474.

## Vegeu també

* Casa Pere Moragas

## Bibliografia

* Tatjer i Mir, Mercè «La innovación médica en la ciudad del siglo XIX. Los establecimientos hidroterápicos de Barcelona (1845-1901)». Ciencia e ideología en la ciudad (1). I Coloquio Interdepartamental, Valencia, 1991, vol. I, 1994, pàg. 257-263.