# Índex de saponificació

L'índex de saponificació d'un greix representa el nombre de mil·ligrams de base (generalment, hidròxid de potassi (KOH) o hidròxid de sodi (NaOH)) necessaris per a saponificar-ne un gram. En termes generals, els greixos o olis amb un alt valor de saponificació (com l'oli de coco i de palma) són més adequats per a l'elaboració de sabó.
Per a fer sabó de barra s'utilitza sosa càustica (NaOH), ja que produeix sabons més ferms; per contra, la potassa càustica (KOH) produeix una pasta més suau, gel o sabons líquids. L'índex de saponificació per a KOH es pot convertir a valors de NaOH dividint els valors de KOH per la relació dels pesos moleculars de KOH i NaOH (1,403).

## Determinació

Per determinar el valor de saponificació, la mostra es tracta durant mitja hora a reflux amb un excés d'àlcali (generalment una solució etanòlica d'hidròxid de potassi).
La base es consumeix en proporció al nombre de cadenes lipídiques:
* Els triglicèrids consumeixen tres equivalents de base.
* Els diglicèrids consumeixen dos equivalents de KOH.
* Els monoglicèrids i els àcids grassos lliures, així com altres èsters com les lactones, consumeixen un equivalent de base $^{:98}$
Al final de la reacció, la quantitat de KOH es determina per valoració utilitzant una solució estàndard d'àcid clorhídric (HCl) i l'indicador de fenolftaleïna, que indica el consum de base forta (KOH) per part de l'àcid, no la base feble (carboxilats de potassi).
L'índex de saponificació (mg KOH/g de mostra) es calcula de la següent manera:
    ${\textrm {IS}}={\frac {({\textrm {B}}-{\textrm {S}})\times {\textrm {M}}\times 56.106}{{\textrm {W}}_{\textrm {oli/greix}}}}$         (1)
!Producte ! Mètode estàndard |- | Greixos i olis | ISO 3657:2020 ASTM D5558 |- | Productes del petroli | ASTM D94 |- | Olis minerals | DIN 51559 |}
    on:
    ${\textrm {B}}$ és el volum total de solució de HCl utilitzat per a la prova en blanc, en ml;
    ${\textrm {S}}$ és el volum de solució de HCl utilitzat per a la mostra provada, en ml;
    ${\textrm {M}}$ és la molaritat de la solució de HCl, en mol/L;
    561,0 és el pes molecular de KOH, en g/mol;
    ${{\textrm {W}}_{\textrm {oil/fat}}}$ és el pes de la mostra, en g.
Els mètodes estàndard per a la determinació de l'índex de saponificació dels greixos vegetals i animals són els següents:
Eq. 1
L'índex de saponificació també es pot calcular a partir de la composició d'àcids grassos determinada per cromatografia de gasos ( AOCS Cd 3a-94).
Vegeu l'article en anglès https://en.wikipedia.org/wiki/Saponification_value

## Insaponificables

Són els components d'una substància lipídica (oli, greix, cera) que no formen sabons quan es tracten amb àlcali i romanen insolubles en aigua però solubles en dissolvents orgànics. Per exemple, l'oli de soja conté, en pes, entre l'1,5 i el 2,5% de matèria insaponificable. Els insaponificables inclouen components no volàtils: alcans, esterols, triterpens, alcohols grassos, tocoferols i carotenoides així com els que resulten principalment de la saponificació d'èsters grassos (èsters d'esterols, èsters de cera, èsters de tocoferols, ...). Aquesta fracció també pot contenir contaminants ambientals i residus diversos.
És important tenir en compte els components insaponificables a l'hora de seleccionar barreges d'oli per a la fabricació de sabons. Per una banda, poden tenir propietats beneficioses (efectes hidratants o condicionadors, antioxidants, donar textura, etc); d'altra banda, quan la proporció d'insaponificables és massa alta (> 3%), o els insaponificables específics presents no proporcionen beneficis significatius, pot resultar en un sabó defectuós o inferior. Per exemple, l'oli de tauró no és adequat per a la fabricació de sabó, ja que pot contenir més d'un 10% de matèria insaponificable.
En el cas d'olis comestibles, el límit tolerat de matèria insaponificable és de l'1,5% (oliva, soja refinada), mentre que en olis de qualitat inferior (ex: pinyolada) podria arribar al 3%.

## Valors de saponificació i proporció d'insaponificables de diversos olis i greixos

| Greix/oli | Índex de saponificació (mg KOH / g sample) | Insaponificables (%) |
| Cera d'abella | 60 – 102 | > 52 |
| Oli de colza | 182 – 193 | < 2,0 |
| Mantega de cacau | 192 – 200 | 2,0 – 1 |
| Oli de coco | 248 – 265 | 1,0 – 1.4 |
| Oli de blat de moro | 187 – 195 | 1 – 3 |
| Oli de llavors de cotó | 189 – 207 | < 2 |
| Oli de peix | 179 – 200 | 6,0 – 3 |
| Lanolina | 80 – 127 | 40 – 50 |
| Llard | 192 – 203 | < 10 |
| Oli de llinosa | 188 – 196 | 1,0 – 2 |
| Oli mineral | 0 | 100 |
| Oli d'oliva | 184 – 196 | 4,0 – 1.1 |
| Oli de palmist | 230 – 254 | < 1 |
| Oli de palma | 190 – 209 | < 14,0 |
| Oli de cacauet | 187 – 196 | 2,0 – 4.4 |
| Oli de colza | 168 – 181 | 7,0 – 1.1 |
| Oli de càrtam | 188 – 194 | < 16,0 |
| Mantega de karité | 170 – 190 | 6 – 17 |
| Oli de soia | 187 – 195 | 15,0 – 2.5 |
| Oli de gira-sol | 189 – 195 | 3,0 – 1.2 |
| Oli de balena$^{:183}$ | 185 – 202 | < 2 |

## Vegeu també

* Saponificació – Procés que converteix lípids en sabó i alcohol
* Soapmaking — Small scale process of producing soap

## Referències

* ↑ «Saponification Value of Fats and Oils». [Consulta: 18 gener 2018].
* 1 2 «Saponification value of Fat and Oil». kyoto-kem.com. [Consulta: 8 juliol 2016].
* ↑ Klaus Schumann. «Soaps». A: , p. a24_247. DOI 10.1002/14356007.a24_247. ISBN 3-527-30673-0.
* ↑ «Saponification Chart». www.fromnaturewithlove.com. [Consulta: 13 setembre 2020].
* 1 2 Chakrabarty, M. M.. Chemistry and Technology of Oils & Fats. New Delhi: Allied Publishers, November 9, 2003. ISBN 978-81-7764-495-1. OCLC 771847815.
* ↑ Knothe, Gerhard Journal of the American Oil Chemists' Society, 79, 9, 2002, pàg. 847–854. DOI: 10.1007/s11746-002-0569-4. ISSN: 1558-9331 [Consulta: free].
* ↑ Belitz, H.-D.. Food Chemistry. Springer Science & Business Media, 2013. ISBN 978-3-662-07279-0.
* ↑ Fryer, Percival J. Technical Handbook of Oils, Fats and Waxes. Cambridge University Press, 2013-12-19. ISBN 978-1-107-68731-8.
* ↑ «Trade standard applying to olive oils and olive pomace oils (COI/T.15/NC No 3/Rev. 14)». internationaloliveoil.org, 2019. [Consulta: 15 setembre 2020].
* ↑ «USDA commodity requirements document for bulk oil and tallow». fsa.usda.gov, 2013. [Consulta: 15 setembre 2020].
* 1 2 Gunstone, Frank. Oils and Fats in the Food Industry. John Wiley & Sons, 2009. ISBN 978-1-4443-0243-1.
* ↑ Akoh, Casimir C. Food Lipids: Chemistry, Nutrition, and Biotechnology, Third Edition. CRC Press, 2008. ISBN 978-1-4200-4664-9.
* ↑ Nielsen, Suzanne. Food Analysis. Springer Science & Business Media, 2014-09-04. ISBN 978-1-4419-1477-4. $^{:247–248}$
* ↑ «Physical Properties of fats and Oils». Deutsche Gesellschaft für Fettwissenschaft e.V.. [Consulta: 14 setembre 2020].
* ↑ Turchini, Giovanni M. Fish Oil Replacement and Alternative Lipid Sources in Aquaculture Feeds. CRC Press, 2010. ISBN 978-1-4398-0863-4.
* ↑ «Lanolin - CAMEO». cameo.mfa.org. [Consulta: 14 setembre 2020].
* ↑ Wilkie, John M. Analyst, 42, 495, 1917, pàg. 200–202. Bibcode: 1917Ana....42..200W. DOI: 10.1039/AN9174200200. ISSN: 1364-5528.
* ↑ «SECTION 3. Codex Standard for Fats and Oils from Animal Sources». www.fao.org. [Consulta: 14 setembre 2020].