OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Can Colomer (Badalona)

Can Colomer és una masia al barri de Pomar de Dalt de Badalona (Barcelonès), catalogada com a bé cultural d'interès local.

## Història

Està ubicada sobre una vil·la romana, de la qual hi ha restes en el subsòl, ben a prop d'una riera i protegida dels vents freds al costat del turó de l'Home.
Hi havia segurament una casa abans, car el segle xv era propietat de Jaume Colomer, i el 1720 el senyor del mas era Joan Colomer, un mercader oriünd de Barcelona. Després, va passar per les mans dels Pujol i Senillosa, fins que al segle xx, Josep Maria Albert i Despujol, baró de Terrades, la va fer ampliar i reformar, convertint-la en una casa senyorial on va instal·lar-hi un museu, traslladat a Barcelona el 1960.

## Descripció

Originària del segle xvi, consta de tres cossos i jardí-bosc, amb una superfície total de 1962 m². L'edifici principal està formada per planta baixa i golfes, cobertes amb teulades a dues vessants amb el carener perpendicular a la façana. La façana és estucada amb una imitació de carreus, i les seves finestres estan emmarcades en pedra. Els seus interiors són de caràcter sumptuós.
En un costat té una torre coberta per teulada a quatre vessants, i compta amb una sèrie d'edificis annexos que antigament eren de servei, però que actualment serveixen com a estances habituals.

## Referències

* 1 2 3 4 «Masia de Can Colomer». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.
* 1 2 Lladó, Francesc; Padrós, Joan Antoni. «Can Colomer». Inventari de Protecció del Patrimoni Cultural Europeu, 1980. Arxivat de l'original el 2017-08-30.
* 1 2 3 4 «Can Colomer». Inventari del patrimoni arquitectònic del parc de la serralada de Marina. Diputació de Barcelona, 2001.
* 1 2 «Can Colomer». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.

## Enllaços externs

* «Can Colomer». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.
# Can Colomer (Badalona)

Can Colomer és una masia al barri de Pomar de Dalt de Badalona (Barcelonès), catalogada com a bé cultural d'interès local.

## Història

Està ubicada sobre una vil·la romana, de la qual hi ha restes en el subsòl, ben a prop d'una riera i protegida dels vents freds al costat del turó de l'Home.
Hi havia segurament una casa abans, car el segle xv era propietat de Jaume Colomer, i el 1720 el senyor del mas era Joan Colomer, un mercader oriünd de Barcelona. Després, va passar per les mans dels Pujol i Senillosa, fins que al segle xx, Josep Maria Albert i Despujol, baró de Terrades, la va fer ampliar i reformar, convertint-la en una casa senyorial on va instal·lar-hi un museu, traslladat a Barcelona el 1960.

## Descripció

Originària del segle xvi, consta de tres cossos i jardí-bosc, amb una superfície total de 1962 m². L'edifici principal està formada per planta baixa i golfes, cobertes amb teulades a dues vessants amb el carener perpendicular a la façana. La façana és estucada amb una imitació de carreus, i les seves finestres estan emmarcades en pedra. Els seus interiors són de caràcter sumptuós.
En un costat té una torre coberta per teulada a quatre vessants, i compta amb una sèrie d'edificis annexos que antigament eren de servei, però que actualment serveixen com a estances habituals.

## Referències

* 1 2 3 4 «Masia de Can Colomer». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.
* 1 2 Lladó, Francesc; Padrós, Joan Antoni. «Can Colomer». Inventari de Protecció del Patrimoni Cultural Europeu, 1980. Arxivat de l'original el 2017-08-30.
* 1 2 3 4 «Can Colomer». Inventari del Patrimoni Arquitectònic del Parc de la Serralada de Marina. Diputació de Barcelona, 2001.
* 1 2 «Can Colomer». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.

## Enllaços externs

* «Can Colomer». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.
# Catedral de Santa Maria d'Auch

La catedral Santa Maria està situada a la comuna francesa d'Auch, al departament del Gers (Llenguadoc-Rosselló Migdia-Pirineus). És la catedral de l'arquebisbat d'Aush. El 1906, va quedar catalogat com a monument històric. Va ser declarat Patrimoni de la Humanitat per la UNESCO en 1998.

## Vegeu també

* Arquebisbat d'Aush
* Llista de monuments del districte d'Aush

## Enllaços externs

* Referència n. PA00094702, a la base de dades Mérimée, del Ministeri de Cultura francès.
* La catedral a la oficina de turisme d'Auch

## Referències

* ↑ Referència n. PA00094702, a la base de dades Mérimée, del Ministeri de Cultura francès.
# Catedral de Santa Maria d'Auch

La catedral Santa Maria està situada a la comuna francesa d'Auch, al departament del Gers (Llenguadoc-Rosselló Migdia-Pirineus). És la catedral de l'arquebisbat d'Auch. El 1906, va quedar catalogat com a monument històric. Va ser declarat Patrimoni de la Humanitat per la UNESCO en 1998.

## Vegeu també

* Arquebisbat d'Auch
* Llista de monuments del districte d'Auch

## Enllaços externs

* Referència n. PA00094702, a la base de dades Mérimée, del Ministeri de Cultura francès.
* La catedral a la oficina de turisme d'Auch

## Referències

* ↑ Referència n. PA00094702, a la base de dades Mérimée, del Ministeri de Cultura francès.
# Casa de la Volta del Remei
## Enllaços externs

* «Casa de la Volta del Remei». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.
# Casa de la Volta del Remei

La Casa de la Volta del Remei és un edifici situat als carrers de la Boqueria, 36 i del mateix nom, 1 de Barcelona, catalogat com a bé cultural d'interès local.

## Referències

* ↑ «EDIFICI D'HABITATGES AL CARRER BOQUERIA, 36». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.

## Enllaços externs

* «Casa de la Volta del Remei». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.
# Manuel Bulnes Prieto

Manuel Bulnes Prieto (Concepción, 25 de desembre de 1799 - Santiago de Xile, 18 d'octubre de 1866), polític i general Wilmette, fou president de la república entre 1841 i 1851.
Va participar en 1829 en una revolució en contra del govern liberal, i posteriorment en la guerra contra la Confederació Perú-Boliviana, vencent a les tropes d'Andrés de Santa Cruz en la batalla de Yungay el 20 de gener de 1839, després de la qual cosa va ser rebut a Xile com a heroi.
Va ser nomenat ministre pel seu oncle, el president José Joaquín Prieto Vial, i després va ser el candidat del govern en les eleccions de 1841.

## Presidència

El seu govern va estar caracteritzat per l'expansió educacional i cultural, fomentant l'arribada d'intel·lectuals estrangers a Xile, reformant l'Institut Nacional, creant escoles preparatòries, i fundant l'Escola Normal de Preceptors. La Universitat de Xile va ser també fundada sota la seva presidència en 1842, impartint-se encara les classes en l'Institut Nacional, així com l'Acadèmia de Belles arts (1849), l'Escola d'Arts i Oficis i l'Escola d'Arquitectura.
També es decreta una amnistia general, per tractar de reconciliar als bàndols que havia barallat en la Revolució de 1829.

## Ministres d'estat

| Ministeri | Nom/període |
| Interior i Afers Exteriors | Ramón Luis Irarrázaval (1841-1845) Manuel Montt (1845-1846) Manuel Camilo Vial (1846-1849) José Joaquín Pérez (1849-1850) Antonio Varas (1850-1851) |
| Guerra i Marina | Manuel Montt (1841-1842) José Santiago Aldunate (1842-1846) José Manuel Borgoño (1846-1848) Pedro Nolasco Vidal (1848-1851) |
| Hisenda | Manuel Rengifo (1841-1844) José Joaquín Pérez (1844-1846) Manuel Camilo Vial (1846-1849) Antonio García Reyes (1849-1850) Jerónimo Urmeneta (1850-1851) |
| Justícia, Culte i Instrucció Pública | Manuel Montt (1841-1845) Antonio Varas (1845-1846 Salvador Sanfuentes (1846-1849) Manuel Antonio Tocornal (1849-1850) Máximo Mujica (1850-1851) |
# Casa de la Volta del Remei

La Casa de la Volta del Remei és un edifici situat als carrers de la Boqueria, 36 i del mateix nom, 1 de Barcelona, catalogat com a bé cultural d'interès local.

## Història

D'origen medieval (segles xiii-xiv), va ser fet reformar entre 1829 i 1830 per Francesc Salvador de Delàs i de Taurinyà (1778-1864), II baró de Vilagaià.

## Referències

* 1 2 «EDIFICI D'HABITATGES AL CARRER BOQUERIA, 36». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.
* 1 2 «Edifici d'habitatges». Catàleg de Patrimoni. Ajuntament de Barcelona.
* ↑ «Francesc Salvador de Delàs. Baró de Vilagaià. Boqueria i Volta del Remei. Casa. Convertir dues finestres en balcons». C.XIV Obreria C-105. AHCB, 18-12-1829.
* ↑ «Francesc Salvador de Delàs. Baró de Vilagaià. Boqueria i Volta del Remei. Casa. Aixecar un quart pis, tancar una finestra i obrir sis balcons». C.XIV Obreria C-141/1830-020. AHCB, 13-02-1830.
* ↑ «Francesc Salvador de Delàs. Baró de Vilagaià. Boqueria i Volta del Remei. Casa. Convertir dues finestres en balcons». C.XIV Obreria C-142/1830-081. AHCB, 04-05-1830.
* ↑ «Francesc Salvador de Delàs i de Taurinyà». geneanet. Josep Lladó.

## Enllaços externs

* «Casa de la Volta del Remei». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.
# Casa de la Volta del Remei

La Casa de la Volta del Remei és un edifici situat als carrers de la Boqueria, 36 i del mateix nom, 1 de Barcelona, catalogat com a bé cultural d'interès local.

## Història

D'origen medieval (segles xiii-xiv), va ser fet reformar entre 1829 i 1830 per Francesc Salvador de Delàs i de Taurinyà (1778-1864), II baró de Vilagaià.
La propietat fou heretada pel seu fill Francesc de Paula de Delàs i de Jalpí (1806-1890), III baró de Vilagaià, que el 1871 encarregà al mestre d'obres Felip Ubach una reforma que sembla que no es va realitzar, al contrari de la del 1888, que va afectar la façana del carrer de la Volta del Remei.

## Referències

* 1 2 3 «EDIFICI D'HABITATGES AL CARRER BOQUERIA, 36». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.
* 1 2 3 4 «Edifici d'habitatges». Catàleg de Patrimoni. Ajuntament de Barcelona.
* ↑ «Francesc Salvador de Delàs. Baró de Vilagaià. Boqueria i Volta del Remei. Casa. Convertir dues finestres en balcons». C.XIV Obreria C-105. AHCB, 18-12-1829.
* ↑ «Francesc Salvador de Delàs. Baró de Vilagaià. Boqueria i Volta del Remei. Casa. Aixecar un quart pis, tancar una finestra i obrir sis balcons». C.XIV Obreria C-141/1830-020. AHCB, 13-02-1830.
* ↑ «Francesc Salvador de Delàs. Baró de Vilagaià. Boqueria i Volta del Remei. Casa. Convertir dues finestres en balcons». C.XIV Obreria C-142/1830-081. AHCB, 04-05-1830.
* ↑ «Francesc Salvador de Delàs i de Taurinyà». geneanet. Josep Lladó.
* ↑ «Francesc de Paula de Delàs i de Jalpí». geneanet. Josep Lladó.
* ↑ «Casa de Francesc Delàs». Gràfics 04130, 01432, 04133, 04134, 04135. AHCB, 1871.
* ↑ AMCB, Q127 Foment 2381 bis C.
* ↑ AMCB, Q127 Foment 386 P.

## Enllaços externs

* «Casa de la Volta del Remei». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.
# Azua (província)

Azua és una província de la República Dominicana. Està dividida en 10 municipis sent la seva capital Azua de Compostela. Limita amb les províncies de La Vega al nord-est, San José de Ocoa i Peravia a l'est, Barahona i Baoruco a l'oest i San Juan al del nord-oest. Al sud de la província hi ha una gran zona de costa del mar Carib.
El 20 de juny de 2006, estava dividida en següents municipis i districtes municipals:
* Azua (Azua de Compostela), districtes municipals: Barreras, Barro Arriba, Clavellina, Emma Balaguer Viuda Vallejo, Las Barias-La Estancia, Las Lomas, Los Jovillos i Puerto Viejo
* Estebanía
* Guayabal
* Las Charcas, districtes municipals: Hatillo i Palmar de Ocoa
* Las Yayas de Viajama, districtes municipals: Hato Nuevo-Cortés i Villarpando
* Padre Las Casas, districtes municipals: La Siembra, Las Lagunas i Los Fríos
* Peralta
* Pueblo Viejo, districte municipal: El Rosario
* Sabana Yegua, districtes municipals: Ganadero, Proyecto 2-C i Proyecto 4
* Tábara Arriba, districtes municipals: Amiama Gómez, Los Toros i Tábara Abajo

## Població

Taula dels municipis i els districtes municipals amb una estimació de la població del 2014.
| Nom | Població total | Població urbana | Població rural |
| Azua de Compostela | 125.487 | 88.493 | 36.994 |
| Estebanía | 8.522 | 4.407 | 4.115 |
| Guayabal | 6.855 | 3.464 | 3.391 |
| Las Charcas | 12.823 | 6.173 | 6.650 |
| Padre Las Casas | 42.321 | 21.965 | 20.356 |
| Peralta | 17.252 | 5.731 | 11.521 |
| Pueblo Viejo | 13.522 | 3.825 | 9.697 |
| Sabana Yegua | 24.051 | 6.944 | 17.107 |
| Tábara Arriba | 25.212 | 12.644 | 12.568 |
| Las Yayas de Viajama | 22.201 | 15.761 | 6.440 |
| Total província Azua | 298.246 | 169.407 | 128.839 |

## Referències

* ↑ ((Oficina Nacional de Estadistica, Departamento de Cartografia, Division de Limites y Linderos)). «Listado de Codigos de Provincias, Municipio y Distritos Municipales, Actualizada a Junio 20 del 2006» (en castellà). Arxivat de l'original el 14 març 2007. [Consulta: 24 gener 2007].
* ↑ Consejo Nacional de Población. «Estamaciones y Proyecciones de la Población Dominicana por Regiones, Provincias, Municipios y Distritos Municipales, 2014» (PDF) (en castellà). Arxivat de l'original el 2014-02-02. [Consulta: 2 febrer 2014].

## Enllaços externs

* Oficina Nacional de Estadística, Statistics Portal of the Dominican Republic
* Oficina Nacional de Estadística, Maps with administrative division of the provinces of the Dominican Republic, downloadable in PDF format
# Casa de la Volta del Remei

La Casa de la Volta del Remei és un edifici situat als carrers de la Boqueria, 36 i del mateix nom, 1 de Barcelona, catalogat com a bé cultural d'interès local.

## Història

D'origen medieval (segles xiii-xiv), va ser fet reformar entre 1829 i 1830 per Francesc Salvador de Delàs i de Taurinyà (1778-1864), II baró de Vilagaià.
La propietat fou heretada pel seu fill Francesc de Paula de Delàs i de Jalpí (1806-1890), III baró de Vilagaià, que el 1871 encarregà al mestre d'obres Felip Ubach una reforma que sembla que no es va realitzar, al contrari de la del 1888, que va afectar la façana del carrer de la Volta del Remei.

## Descripció

Consta de planta baixa i dos pisos, i es recolza sobre la volta de canó que dona pas al carrer de la Volta del Remei, on hi ha la porta d'entrada. A l'interior hi ha un petit arc de mig punt, a sobre del qual hi ha una pedra foradada que sobresurt de la façana. Algunes teories apunten a que sostenia el pal del velàrium que cobria l'antic circ romà.
A l'esquerra de la volta hi ha una obertura rectangular que allotja un local comercial. El primer pis te dos balcons, un d'ells amb llosana de ferro forjat amb rajoles de ceràmica amb motius de ziga-zaga. Al segon pis només hi ha un balcó, de les mateixes característiques.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «EDIFICI D'HABITATGES AL CARRER BOQUERIA, 36». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.
* 1 2 3 4 5 «Edifici d'habitatges». Catàleg de Patrimoni. Ajuntament de Barcelona.
* ↑ «Francesc Salvador de Delàs. Baró de Vilagaià. Boqueria i Volta del Remei. Casa. Convertir dues finestres en balcons». C.XIV Obreria C-105. AHCB, 18-12-1829.
* ↑ «Francesc Salvador de Delàs. Baró de Vilagaià. Boqueria i Volta del Remei. Casa. Aixecar un quart pis, tancar una finestra i obrir sis balcons». C.XIV Obreria C-141/1830-020. AHCB, 13-02-1830.
* ↑ «Francesc Salvador de Delàs. Baró de Vilagaià. Boqueria i Volta del Remei. Casa. Convertir dues finestres en balcons». C.XIV Obreria C-142/1830-081. AHCB, 04-05-1830.
* ↑ «Francesc Salvador de Delàs i de Taurinyà». geneanet. Josep Lladó.
* ↑ «Francesc de Paula de Delàs i de Jalpí». geneanet. Josep Lladó.
* ↑ «Casa de Francesc Delàs». Gràfics 04130, 01432, 04133, 04134, 04135. AHCB, 1871.
* ↑ AMCB, Q127 Foment 2381 bis C.
* ↑ AMCB, Q127 Foment 386 P.

## Enllaços externs

* «Casa de la Volta del Remei». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.
# Casa de la Volta del Remei

La Casa de la Volta del Remei és un edifici situat als carrers de la Boqueria, 36 i del mateix nom, 1 de Barcelona, catalogat com a bé cultural d'interès local.

## Història

D'origen medieval (segles xiii-xiv), va ser fet reformar entre 1829 i 1830 per Francesc Salvador de Delàs i de Taurinyà (1778-1864), II baró de Vilagaià.
La propietat fou heretada pel seu fill Francesc de Paula de Delàs i de Jalpí (1806-1890), III baró de Vilagaià, que el 1871 encarregà al mestre d'obres Felip Ubach una reforma que sembla que no es va realitzar, al contrari de la del 1888, que va afectar la façana del carrer de la Volta del Remei.

## Descripció

Consta de planta baixa i dos pisos, i es recolza sobre la volta de canó que dona pas al carrer de la Volta del Remei, on hi ha la porta d'entrada. A l'interior hi ha un petit arc de mig punt, a sobre del qual hi ha una pedra foradada que sobresurt de la façana. Algunes teories apunten a que sostenia el pal del velàrium que cobria l'antic circ romà.
A l'esquerra de la volta hi ha una obertura rectangular que allotja un local comercial. El primer pis te dos balcons, un d'ells amb llosana de ferro forjat amb rajoles de ceràmica amb motius de ziga-zaga. Al segon pis només hi ha un balcó, de les mateixes característiques.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «EDIFICI D'HABITATGES AL CARRER BOQUERIA, 36». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.
* 1 2 3 4 5 «Edifici d'habitatges». Catàleg de Patrimoni. Ajuntament de Barcelona.
* ↑ «Francesc Salvador de Delàs. Baró de Vilagaià. Boqueria i Volta del Remei. Casa. Convertir dues finestres en balcons». C.XIV Obreria C-105. AHCB, 18-12-1829.
* ↑ «Francesc Salvador de Delàs. Baró de Vilagaià. Boqueria i Volta del Remei. Casa. Aixecar un quart pis, tancar una finestra i obrir sis balcons». C.XIV Obreria C-141/1830-020. AHCB, 13-02-1830.
* ↑ «Francesc Salvador de Delàs. Baró de Vilagaià. Boqueria i Volta del Remei. Casa. Convertir dues finestres en balcons». C.XIV Obreria C-142/1830-081. AHCB, 04-05-1830.
* ↑ «Francesc Salvador de Delàs i de Taurinyà». geneanet. Josep Lladó.
* ↑ «Francesc de Paula de Delàs i de Jalpí». geneanet. Josep Lladó.
* ↑ «Casa de Francesc Delàs». Gràfics 04130, 01432, 04133, 04134, 04135. AHCB, 1871.
* ↑ AMCB, Q127 Foment 2381 bis C.
* ↑ AMCB, Q127 Foment 386 P.

## Vegeu també

* Palau del Baró de Vilagaià
* Can Clota

## Enllaços externs

* «Casa de la Volta del Remei». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.
# Casa de la Volta del Remei

La Casa de la Volta del Remei és un edifici situat als carrers de la Boqueria, 36 i del mateix nom, 1 de Barcelona, catalogat com a bé cultural d'interès local.

## Història

D'origen medieval (segles xiii-xiv), va ser fet reformar entre 1829 i 1830 per Francesc Salvador de Delàs i de Taurinyà (1778-1864), II baró de Vilagaià.
La propietat fou heretada pel seu fill Francesc de Paula de Delàs i de Jalpí (1806-1890), III baró de Vilagaià, que el 1871 encarregà al mestre d'obres Felip Ubach una reforma que sembla que no es va realitzar, al contrari de la del 1888, que va afectar la façana del carrer de la Volta del Remei.

## Descripció

Consta de planta baixa i dos pisos, i es recolza sobre la volta de canó que dona pas al carrer de la Volta del Remei, on hi ha la porta d'entrada. A l'interior hi ha un petit arc de mig punt, a sobre del qual hi ha una pedra foradada que sobresurt de la façana. Algunes teories apunten a que sostenia el pal del velarium que cobria l'antic circ romà.
A l'esquerra de la volta hi ha una obertura rectangular que allotja un local comercial. El primer pis te dos balcons, un d'ells amb llosana de ferro forjat amb rajoles de ceràmica amb motius de ziga-zaga. Al segon pis només hi ha un balcó, de les mateixes característiques.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «EDIFICI D'HABITATGES AL CARRER BOQUERIA, 36». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.
* 1 2 3 4 5 «Edifici d'habitatges». Catàleg de Patrimoni. Ajuntament de Barcelona.
* ↑ «Francesc Salvador de Delàs. Baró de Vilagaià. Boqueria i Volta del Remei. Casa. Convertir dues finestres en balcons». C.XIV Obreria C-105. AHCB, 18-12-1829.
* ↑ «Francesc Salvador de Delàs. Baró de Vilagaià. Boqueria i Volta del Remei. Casa. Aixecar un quart pis, tancar una finestra i obrir sis balcons». C.XIV Obreria C-141/1830-020. AHCB, 13-02-1830.
* ↑ «Francesc Salvador de Delàs. Baró de Vilagaià. Boqueria i Volta del Remei. Casa. Convertir dues finestres en balcons». C.XIV Obreria C-142/1830-081. AHCB, 04-05-1830.
* ↑ «Francesc Salvador de Delàs i de Taurinyà». geneanet. Josep Lladó.
* ↑ «Francesc de Paula de Delàs i de Jalpí». geneanet. Josep Lladó.
* ↑ «Casa de Francesc Delàs». Gràfics 04130, 01432, 04133, 04134, 04135. AHCB, 1871.
* ↑ AMCB, Q127 Foment 2381 bis C.
* ↑ AMCB, Q127 Foment 386 P.

## Vegeu també

* Palau del Baró de Vilagaià
* Can Clota

## Enllaços externs

* «Casa de la Volta del Remei». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.