OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Yuba

Yuba és una població dels Estats Units a l'estat de Wisconsin. Segons el cens del 2000 tenia 92 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Yuba tenia 92 habitants, 32 habitatges, i 24 famílies. La densitat de població era de 118,4 habitants per km².
Dels 32 habitatges en un 34,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 68,8% hi vivien parelles casades, en un 3,1% dones solteres, i en un 25% no eren unitats familiars. En el 18,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 9,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,88 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,29.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 30,4% tenia menys de 18 anys, un 7,6% entre 18 i 24, un 22,8% entre 25 i 44, un 21,7% de 45 a 60 i un 17,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 93,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 34.063 $ i la renda mediana per família de 34.750 $. Els homes tenien una renda mediana de 40.000 $ mentre que les dones 20.313 $. La renda per capita de la població era d'11.819 $. Aproximadament el 7,4% de les famílies i el 9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Yuba» (en anglès). American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 14 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Yuba». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Clearmont

Clearmont és un poble (town) del Comtat de Sheridan a l'estat de Wyoming. Segons el cens del 2000 tenia 115 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Clearmont tenia 115 habitants, 50 habitatges, i 29 famílies. La densitat de població era de 296 habitants/km².
Dels 50 habitatges en un 28% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 36% hi vivien parelles casades, en un 14% dones solteres, i en un 42% no eren unitats familiars. En el 40% dels habitatges hi vivien persones soles el 10% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,3 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,1% tenia menys de 18 anys, un 6,1% entre 18 i 24, un 32,2% entre 25 i 44, un 28,7% de 45 a 60 i un 7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 93,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 40.833 $ i la renda mediana per família de 44.167 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.250 $ mentre que les dones 20.500 $. La renda per capita de la població era de 12.901 $. Entorn del 19,4% de les famílies i el 20% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Clearmont». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 14 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Clearmont». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Homa Hills

Homa Hills és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Wyoming. Segons el cens del 2000 tenia 214 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Homa Hills tenia 214 habitants, 85 habitatges, i 70 famílies. La densitat de població era de 9,4 habitants/km².
Dels 85 habitatges en un 29,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 67,1% hi vivien parelles casades, en un 10,6% dones solteres, i en un 17,6% no eren unitats familiars. En el 14,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 4,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,52 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,7.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 20,6% tenia menys de 18 anys, un 12,6% entre 18 i 24, un 26,6% entre 25 i 44, un 31,3% de 45 a 60 i un 8,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 102,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 48.828 $ i la renda mediana per família de 48.672 $. Els homes tenien una renda mediana de 35.156 $ mentre que les dones 23.333 $. La renda per capita de la població era de 16.516 $. Cap de les famílies i el 2,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Homa Hills». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 14 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Homa Hills». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Meadow Lark Lake

Meadow Lark Lake és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Wyoming. Segons el cens del 2000 tenia 8 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Meadow Lark Lake tenia vuit habitants, 2 habitatges, i 2 famílies. La densitat de població era de 0,2 habitants/km².
Dels 2 habitatges en un 0% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 50% hi vivien parelles casades, en un 0% dones solteres, i en un 0% no eren unitats familiars. En el 0% dels habitatges hi vivien persones soles el 0% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 4 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 0% tenia menys de 18 anys, un 62,5% entre 18 i 24, un 0% entre 25 i 44, un 37,5% de 45 a 60 i un 0% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 24 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 166,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 31.250 $ i la renda mediana per família de 31.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 0 $ mentre que les dones 0 $. La renda per capita de la població era de 17.167 $. Cap de les famílies estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Meadow Lark Lake». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 14 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Meadow Lark Lake». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Powder River

Powder River és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Wyoming. Segons el cens del 2000 tenia 51 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Powder River tenia 51 habitants, 24 habitatges, i 13 famílies. La densitat de població era de 3,3 habitants/km².
Dels 24 habitatges en un 20,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 54,2% hi vivien parelles casades, en un 4,2% dones solteres, i en un 41,7% no eren unitats familiars. En el 25% dels habitatges hi vivien persones soles el 12,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,13 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,64.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 17,6% tenia menys de 18 anys, un 5,9% entre 18 i 24, un 19,6% entre 25 i 44, un 39,2% de 45 a 60 i un 17,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 50 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 121,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 40.804 $ i la renda mediana per família de 75.487 $. Els homes tenien una renda mediana de 41.786 $ mentre que les dones 13.750 $. La renda per capita de la població era de 32.782 $. Cap de les famílies estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Powder River». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 14 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Powder River». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Desert de Síria

El desert de Síria (àrab: بادية الشام, bādiyat ax-Xām) és una combinació d'estepa i desert veritable i està localitzat a la part nord de la península d'Aràbia, amb uns 518.000 km². És part d'Al-Hamad, que cobreix parts de Síria, l'Iraq, Jordània i l'Aràbia Saudita. Fa frontera a l'oest amb la conca del riu Orontes, i a l'est amb el riu Eufrates. Al nord, el desert dona pas a zones més fèrtils del centre nord de Síria. Al sud, es troba amb els deserts del sud de la península d'Aràbia. Hi ha molts oasis, com el de Palmira. Damasc també es troba en un oasi. La lava forma el paisatge de Jabal ad Duruz al sud de Síria. Històricament, els beduïns habitaven el desert i encara n'hi ha. El desert de Síria és l'origen de l'hàmster daurat.
S'hi troben inscripcions protoaràbiques safaítiques dels segles I aC fins al IV dC.

## Referències

* ↑ «Inside». inside.
* ↑ Syrian Desert, New International Encyclopedia, Edition 2, Published by Dodd, Mead, 1914, Arabia, page 795 i Syrian Desert, Encarta
* ↑ Britannica entry Al-Hamad
# Glauberita

La glauberita és un mineral de la classe dels sulfats. La seva denominació es deu al seu contingut de sulfat de sodi (Na₂SO₄), antigament conegut com a «sal de Glauber», rebent aquest nom per l'alquimista alemany Johann Rudolph Glauber (1604- 1668).

## Característiques

La glauberita és un sulfat de fórmula química Na₂Ca(SO₄)₂. És de color blanc i cristal·litza en el sistema monoclínic. La seva duresa a l'escala de Mohs es troba entre 2,5 i 3. Mostra una fractura irregular o concoidal; la seva fractura, molt irregular, produeix petits fragments concoides. Té un sabor lleugerament salí.

## Formació i jaciments

És un component comú de dipòsits d'evaporita continentals i marítims. També es troba com sublimats al voltant de fumaroles així com en cavitats de lava basàltica farcides de mineral a vegades pot formar part de dipòsits de nitrat en climes àrids. En evaporites apareix associada amb halita, polihalita, anhidrita i thenardita. També s'associa amb aquest últim mineral en fumaroles i dipòsits de nitrats.
El jaciment d'aquest mineral es troba en Villarrubia de Santiago (Toledo, Espanya), també hi ha dipòsits de glauberita en Chinchón i Ciempozuelos (Madrid), en Agoncillo i Alcanadre (La Rioja), i en Remolinos (Saragossa). A Castella i Lleó sobresurten les produccions de Belorado i de Cerezo de Río Tirón, situades en el marge esquerre del Riu Tirón. A Amèrica hi ha jaciments en Sierra Gorda i Iquique (Xile), així com en la Província de Loayza (Bolívia).

## Referències

* ↑ «Glauberite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 26 desembre 2015].
* Glauberite Mineral Data (Webmineral)
* Glauberite (Handbook of Mineralogy) Arxivat 2010-12-14 a Wayback Machine.
# Partit Ecologista de Moldàvia "Aliança Verda"

El Partit Ecologista de Moldàvia "Aliança Verda" (romanès Partidul Ecologist din Moldova "Alianţa Verde", PEMAVE) és un partit polític de la República de Moldàvia d'inspiració ecologista, fundat el 9 d'abril de 1992 per activistes que havien lluitat per denunciar la degradació mediambiental a la República Socialista Soviètica de Moldàvia. Tot i ser un dels partits polítics més antics del país, mai no ha obtingut representació parlamentària. És partidari de l'adhesió de Moldàvia a la Unió Europea i al bloc occidental.
A les eleccions legislatives moldaves de 1994 només va obtenir 7.000 vots i el 0,4% dels vots. A les eleccions legislatives moldaves de 1998 va donar suport la coalició del Convenció Democràtica de Moldàvia, que va obtenir el 19,4% dels vots i 26 escons. No es va presentar a les eleccions de 2001, 2005 i abril de 2009. A les eleccions legislatives moldaves de juliol de 2009 es presentà en solitari i va obtenir el 0,4% dels vots.

## Enllaços externs

* Web oficial Arxivat 2010-10-08 a Wayback Machine.
* Informació del Partit als Verds Europeus Arxivat 2007-02-06 a Wayback Machine.
# Partit Ecologista de Moldàvia "Aliança Verda"

El Partit Ecologista de Moldàvia "Aliança Verda" (romanès Partidul Ecologist din Moldova "Alianţa Verde", PEMAVE) és un partit polític de la República de Moldàvia d'inspiració ecologista, fundat el 9 d'abril de 1992 per activistes que havien lluitat per denunciar la degradació mediambiental a la República Socialista Soviètica de Moldàvia. Tot i ser un dels partits polítics més antics del país, mai no ha obtingut representació parlamentària. És partidari de l'adhesió de Moldàvia a la Unió Europea i al bloc occidental.
A les eleccions legislatives moldaves de 1994 només va obtenir 7.000 vots i el 0,4% dels vots. A les eleccions legislatives moldaves de 1998 va donar suport la coalició de la Convenció Democràtica de Moldàvia, que va obtenir el 19,4% dels vots i 26 escons. No es va presentar a les eleccions de 2001, 2005 i abril de 2009. A les eleccions legislatives moldaves de juliol de 2009 es presentà en solitari i va obtenir el 0,4% dels vots.

## Enllaços externs

* Web oficial Arxivat 2010-10-08 a Wayback Machine.
* Informació del Partit als Verds Europeus Arxivat 2007-02-06 a Wayback Machine.
# Bearden (Oklahoma)

Bearden és un poble dels Estats Units a l'estat d'Oklahoma. Segons el cens del 2000 tenia 140 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Bearden tenia 140 habitants, 49 habitatges, i 36 famílies. La densitat de població era de 7,2 habitants per km².
Dels 49 habitatges en un 40,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 69,4% hi vivien parelles casades, en un 2% dones solteres, i en un 24,5% no eren unitats familiars. En el 18,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 8,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,86 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,35.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 31,4% tenia menys de 18 anys, un 5,7% entre 18 i 24, un 30% entre 25 i 44, un 22,1% de 45 a 60 i un 10,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 118,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 20.417 $ i la renda mediana per família de 21.875 $. Els homes tenien una renda mediana de 21.429 $ mentre que les dones 11.667 $. La renda per capita de la població era d'11.359 $. Entorn del 24,3% de les famílies i el 29,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Bearden». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Bearden». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 10 agost 2010].
# Sarah Mardini

Sarah Mardini o Sara Mardini (àrab: سارة مارديني, Sāra Mārdīnī; Damasc, 1995) és una exnedadora de competició, socorrista i activista siriana pels drets humans. Fugint del seu país el 2015 durant la guerra civil amb la seva germana, la nedadora olímpica Yusra Mardini, van llançar la seva barca amb altres refugiats cap a la costa mediterrània de Grècia, i es van salvar. Continuant el seu viatge a través dels Balcans, van arribar a Berlín el mateix any. Va ser nomenada una de les 100 persones més influents del món per la revista Time el 2023, juntament amb la seva germana.
Després que les germanes rebessin asil polític a Alemanya, Sarah Mardini es va unir a una organització no governamental per ajudar els refugiats a l'illa grega de Lesbos. Juntament amb l'activista dels drets humans Seán Binder, va ser detinguda el 2018 i acusada per les autoritats gregues d'espionatge, ajuda a la immigració il·legal i pertinença a una organització criminal. Aquestes acusacions han estat refutades per organitzacions de drets humans com Amnistia Internacional, que han denunciat les acusacions contra Mardini i altres treballadors humanitaris i que han defensat les seves accions com a activitats legals.

## Referències

* ↑ «Time 100». , 13-04-2023.
* ↑ Harlan, Chico «Greek court rejects charges against aid workers, including Sarah Mardini of 'The Swimmers'» (en anglès). , 14-01-2023.
# Eleccions legislatives moldaves de 1998

Les eleccions legislatives moldaves de 1998 se celebraren el 22 de març de 1998 per a renovar els 101 diputats del Parlament de Moldàvia. El partit més votat fou el Partit dels Comunistes de la República de Moldàvia, però l'oposició va obtenir més escons i formaren l'Aliança per a la Democràcia i les Reformes, proposant Ion Ciubuc com a primer ministre de Moldàvia.

## Resultats electorals

Resultats de les eleccions al Parlament de la República de Moldàvia de 22 de març de 1998.
| Partits i coalicions | Partits i coalicions | Vots | % | Escons |
| | Partit dels Comunistes de la República de Moldàvia (PCRM) | 487,002 | 30.01 | 40 |
| | Bloc Electoral Convenció Democràtica (BECD) | 315,206 | 19.42 | 26 |
| | Per una Moldàvia Pròspera i Democràtica | 294,691 | 18.16 | 24 |
| | Partit de les Forces Democràtiques | 143,428 | 8.84 | 11 |
| | Partit Democràtic Agrari | 58,874 | 3.63 | — |
| | Bloc Electoral Aliança Cívica Furnica | 53,338 | 3.29 | — |
| | Bloc Electoral Aliança de Forces Democràtiques | 36,344 | 2.24 | — |
| | Partit de la Justícia Socioeconòmica de Moldàvia (PDSEM) | 31,663 | 1.95 | — |
| | Partit Socialdemòcrata de Moldàvia (PSDM) | 30,169 | 1.86 | — |
| | Bloc Electoral "Unitat Socialist" | 29,647 | 1.83 | — |
| | Bloc Electoral Socialdemòcrata "Speranta" | 21,282 | 1.31 | — |
| | Partit dels Socialistes | 9,514 | 0.59 | — |
| | Partit de la Reforma | 8,844 | 0.54 | — |
| | Unió Democristiana | 8,342 | 0.51 | — |
| | Partit Unit del Treball | 3,124 | 0.19 | — |
| | Anatol Plugaru | 17,736 | 1.09 | — |
| | Valeriu Renita | 2,983 | 0.18 | — |
| | Gheorghe Porcescu | 2,892 | 0.18 | — |
| | Pavel Creanga | 2,573 | 0.16 | — |
| | Altres independents | 64,813 | 3.99 | — |
| | Total | 1,622,987 | 100% | 101 |
| | Vots no vàlids | | | |
| | Total (participació 69,12%) | 1.680.470 | | |
| Font: alegeri.md |||||

## Enllaços externs

* Resultats de les eleccions de 1998
# Orfeó Ulldeconenc

L'Orfeó Ulldeconenc és una obra d'Ulldecona (Montsià) protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

Edifici entre mitgeres que consta de planta i un pis. La façana conserva l'estructura original. A la planta s'obren tres altes portes de mig punt iguals. Al primer pis hi ha una balconada gran que descansa sobre unes mènsules ornamentals amb llosana de perfil mixtilini i barana balustrada. En aquest nivell s'obren, també, tres finestres de sobrellinda decorada amb frontó triangular d'inspiració clàssica. La cornisa que remata la façana té una barana que combina l'obra vista amb una reixa de ferro colat i, al centre, hi ha un plafó de rajola vidriada valenciana on el llegeix: "ORFEÓ MONTSIÀ". L'arrebossat del mur, actualment pintat, simula bandes horitzontals i tendeix a diferenciar els tres carrers en què es divideix la façana, mitjançant pilastres encastades de capitell compost. A l'interior, entre altres estances auxiliars, s'ubiquen el bar de la societat i l'auditoria, utilitzada també com a teatre municipal.

## Història

L'orfeó Montsià es tractava d'una associació de tipus cultural-musical creada el 1922, sobre l'experiència d'un primer grup coral dit "La Aurora" i sorgit a les darreries del segle xix. L'edifici, que seria la seva seu, es va començar a construir el 22 d'octubre de 1923, gràcies al préstec del Banc de Tortosa i els ajuts materials dels veïns. El 1930 es va inaugurar la biblioteca, a partir d'aquesta data es viuria l'època de més esplendor. Amb la Guerra Civil es va iniciar un davallament i d'ençà del 1947 s'hi va reprendre l'activitat, reorganitzant l'associació i creant l'Orfeó Ulldeconenc, encara avui en funcionament. L'edifici és avui conegut per les representacions que tots els anys fan en ell de la Passió d'Ulldecona, començades el 1955 i adaptades a l'actual text el 1964, que tenen com a precedent una tradició del segle xvi.

## Referències

* 1 2 3 «Orfeó Ulldeconenc». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 1r setembre 2015].
# Regla d'inferència

En lògica, especialment en lògica matemàtica, una regla d'inferència és un esquema per a construir inferències vàlides. Aquests esquemes estableixen relacions sintàctiques entre un conjunt de fórmules anomenats premisses i una asserció anomenada conclusió .
Aquestes relacions sintàctiques són usades en el procés d'inferència, pel qual s'arriba a noves assercions veritables a partir d'altres ja conegudes. Les regles també s'apliquen a la lògica informal ia les discussions, però la formulació és molt més difícil i polèmica.
Com es va esmentar, l'aplicació d'una regla d'inferència és un procediment purament sintàctic. No obstant això, també ha de ser el vàlid, o millor dit, preservar la validesa. Perquè el requisit de preservació de la validesa tingui sentit, cal una certa forma semàntica per a les assercions de les regles d'inferència i les regles d'inferència en si mateixes.
Algunes de les regles d'inferència clàssiques, molt utilitzades en matemàtiques per a la demostració de Teoremes, es detallen a continuació:
    En símbols: p, p → q impliquen q.
    En símbols: p → q, ¬q impliquen ¬p.
    En símbols: p → q, q → r impliquen p → r.

## Regles d'inferència clàssiques

Algunes de les regles d'inferència més conegudes són:
A la lògica proposicional:
* Modus ponens
* Modus tollens
* Sil·logisme hipotètic
* Sil·logisme disjuntiu
A la lògica de primer ordre:
* Regla de Generalització universal
A la lògica modal:
* Regla de Necesitació

## Vegeu també

* Lògica proposicional
# Regla d'inferència

En lògica, especialment en lògica matemàtica, una regla d'inferència és un esquema per a construir inferències vàlides. Aquests esquemes estableixen relacions sintàctiques entre un conjunt de fórmules anomenats premisses i una asserció anomenada conclusió.
Aquestes relacions sintàctiques són usades en el procés d'inferència, pel qual s'arriba a noves assercions veritables a partir d'altres ja conegudes. Les regles també s'apliquen a la lògica informal ia les discussions, però la formulació és molt més difícil i polèmica.
Com es va esmentar, l'aplicació d'una regla d'inferència és un procediment purament sintàctic. No obstant això, també ha de ser el vàlid, o millor dit, preservar la validesa. Perquè el requisit de preservació de la validesa tingui sentit, cal una certa forma semàntica per a les assercions de les regles d'inferència i les regles d'inferència en si mateixes.
Algunes de les regles d'inferència clàssiques, molt utilitzades en matemàtiques per a la demostració de Teoremes, es detallen a continuació:
    En símbols: p, p → q impliquen q.
    En símbols: p → q, ¬q impliquen ¬p.
    En símbols: p → q, q → r impliquen p → r.

## Regles d'inferència clàssiques

Algunes de les regles d'inferència més conegudes són:
A la lògica proposicional:
* Modus ponens
* Modus tollens
* Sil·logisme hipotètic
* Sil·logisme disjuntiu
A la lògica de primer ordre:
* Regla de Generalització universal
A la lògica modal:
* Regla de Necesitació

## Vegeu també

* Lògica proposicional