OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Jean Nicolas Pierre Hachette

Jean Nicolas Pierre Hachette (1769-1834), fou un matemàtic francès.

## Vida

Hachette es va graduar a la universitat de Reims el 1787. Després de fer uns cursos a l'École Royale du Génie de la seva ciutat natal, on va ser deixeble de Monge, el 1792 és nomenat professor d'hidrografia a Cotlliure i el 1794 es trasllada a París com un dels fundadors de l'École polytechnique.
Des de 1799 serà un dels líders organitzadors de l'escola fins que el 1816 serà forçat a dimitir per les seves idees republicanes. En aquests temps va ser editor del Journal de l'École polytechnique i va promoure un butlletí per a la informació i el intercanvi d'idees: Correspondence sur l'École polytechnique.
Del seu matrimoni amb Jeanne Maugras el 1810, va tenir un fill, que esdevindria enginyer en cap del ministeri d'obres públiques, i una filla que es casaria amb el químic Jacques-Joseph Ebelmen.

## Obra

L'obra d'Hachette es desenvolupa en tres camps: la geometria, la mecànica pura i aplicada i la física.
En el primer, cal ressenyar que va ser ell l'editor de la Geométrie descriptive de Monge (1799).
En el camp de la mecànica és destacable el seu Traité élémentaire des machines (1811) que tindrà forta influència i es reeditarà nombroses vegades.

## Referències

* ↑ Hager, pàgina 963.
* 1 2 3 Taton, Dictionary of scientific biography.
* ↑ Lesch, pàgina 106.
* ↑ Dupont, pàgina 3.

## Bibliografia

* Dupont, Jean-Yves «Le cours de Machines de l'Ecole polytechnique, de sa création jusqu’en 1850» (en (francès)). Bulletin de la Sabix, Vol. 25, 2000, pàg. 20-34. ISSN: 2114-2130.
* Hager, Willi. Hydraulicians in Europe 1800-2000, Volum 2 (en (anglès)). CRC Press, 2009. ISBN 978-1-4665-5498-6.
* Lesch, John E. «Systematics and geometrical spirit». A: Tore Frängsmyr, J. L. Heilbron, Robin E. Rider (eds). The Quantifying Spirit in the 18th Century (en (anglès)). University of California Press, 1990. ISBN 0-520-07022-4.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Jean Nicolas Pierre Hachette» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland.
* Taton, René. «Hachette, Jean Nicolas Pierre» (en anglès). Complete Dictionary of Scientific Biography, 2008. [Consulta: 21 febrer 2016].
# Monitoratge (informàtica)

El monitoratge de servidors d'Internet consisteix en la vigilància de tots els serveis actius que una màquina ofereix per Internet. Els serveis poden ser: web, correu electrònic, missatgeria instantània, etc.
El monitoratge pot ser tant intern com extern. En el cas de l'intern, la vigilància es realitza des de la mateixa xarxa on està instal·lat el servidor. Quan el monitoratge és extern, s'utilitza una plataforma d'un proveïdor de serveis que es troba fora de la nostra xarxa (normalment és una xarxa d'equips distribuïda per tot el món). El monitoratge extern és molt més fiable, perquè és independent dels problemes que pot haver dins de la xarxa on es troba l'equip a vigilar. Una altra raó per la qual és més fiable és que els sistemes comercials compten amb sistemes compostos per servidors distribuïts per tot el món i, per tant, menys sensibles a problemes puntuals en alguna de les xarxes on es troben instal·lats. El monitoratge es pot fer al núvol.

## Fonaments de monitors de sistema

Protocol
Hi ha moltes eines per a dades de sistema de col·lecció des d'amfitrions i mecanismes que utilitzen el SNMP (Protocol Simple de Gestió de Xarxa)[1]. La majoria dels ordinadors i els mecanismes difosos tindran una mica de formulari d'accés de SNMP. La interpretació de les dades de SNMP des d'un amfitrió o mecanisme exigeix o una eina especialitzada (programari típicament extra des del venedor) o una base d'informació de Direcció|Gestió (MIB), un mapatge de referències de comandes/dades als diversos elements d'informació que l'amfitrió o mecanisme proporciona. L'avantatge de SNMP per controlar és la seva amplada de banda baixa requisits i ús universal en les indústries.
Llevat que una aplicació mateixa proporcioni un MIB i sortida mitjançant SNMP, llavors SNMP no és adequat per dades d'aplicació de col·lecció.
Uns altres protocols són adequats per aplicacions de control, com CORBA (language/OS-independent), JMX (Protocol de gestió i control específic de Java), o patentats protocols de TCP/IP o UDP (language/OS independent majoritàriament).

## Vegeu també

* Op5 Monitor
# Jean Nicolas Pierre Hachette

Jean Nicolas Pierre Hachette (1769-1834), fou un matemàtic francès.

## Vida

Hachette es va graduar a la universitat de Reims el 1787. Després de fer uns cursos a l'École Royale du Génie de la seva ciutat natal, on va ser deixeble de Monge, el 1792 és nomenat professor d'hidrografia a Cotlliure i el 1794 es trasllada a París com un dels fundadors de l'École polytechnique.
Des de 1799 serà un dels líders organitzadors de l'escola fins que el 1816 serà forçat a dimitir per les seves idees republicanes. En aquests temps va ser editor del Journal de l'École polytechnique i va promoure un butlletí per a la informació i el intercanvi d'idees: Correspondence sur l'École polytechnique.
Del seu matrimoni amb Jeanne Maugras el 1810, va tenir un fill, que esdevindria enginyer en cap del ministeri d'obres públiques, i una filla que es casaria amb el químic Jacques-Joseph Ebelmen.

## Obra

L'obra d'Hachette es desenvolupa en tres camps: la geometria, la mecànica pura i aplicada i la física.
En el primer, cal ressenyar que va ser ell l'editor de la Geométrie descriptive de Monge (1799).
En el camp de la mecànica és destacable el seu Traité élémentaire des machines (1811) que tindrà forta influència i es reeditarà nombroses vegades.

## Referències

* ↑ Hager, pàgina 963.
* 1 2 3 Taton, Dictionary of scientific biography.
* ↑ Lesch, pàgina 106.
* ↑ Dupont, pàgina 3.

## Bibliografia

* Dupont, Jean-Yves «Le cours de Machines de l'Ecole polytechnique, de sa création jusqu’en 1850. Deuxième partie - Le cours de Hachette : 1806 - 1816» (en {fr). Bulletin de la Sabix, Vol. 25, 2000, pàg. 20-34. DOI: 10.4000/sabix.256. ISSN: 2114-2130.
* Hager, Willi. Hydraulicians in Europe 1800-2000, Volum 2 (en (anglès)). CRC Press, 2009. ISBN 978-1-4665-5498-6.
* Lesch, John E. «Systematics and geometrical spirit». A: Tore Frängsmyr, J. L. Heilbron, Robin E. Rider (eds). The Quantifying Spirit in the 18th Century (en (anglès)). University of California Press, 1990. ISBN 0-520-07022-4.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Jean Nicolas Pierre Hachette» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland.
* Taton, René. «Hachette, Jean Nicolas Pierre» (en anglès). Complete Dictionary of Scientific Biography, 2008. [Consulta: 21 febrer 2016].
# Centuria (Wisconsin)

Centuria és una població dels Estats Units a l'estat de Wisconsin. Segons el cens del 2000 tenia 865 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Centuria tenia 865 habitants, 343 habitatges, i 218 famílies. La densitat de població era de 215,5 habitants per km².
Dels 343 habitatges en un 33,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 49,3% hi vivien parelles casades, en un 11,1% dones solteres, i en un 36,2% no eren unitats familiars. En el 30,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 12,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,45 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,09.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,9% tenia menys de 18 anys, un 7,7% entre 18 i 24, un 30,1% entre 25 i 44, un 19,2% de 45 a 60 i un 15,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 35 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 93,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 32.560 $ i la renda mediana per família de 39.375 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.838 $ mentre que les dones 21.736 $. La renda per capita de la població era de 15.317 $. Aproximadament el 4,1% de les famílies i el 7,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Centuria» (en anglès). American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 14 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Centuria». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Badia

Una badia és una entrada de mar, oceà o llac envoltada per terra llevat d'una obertura, que sol ser més gran que no pas la penetració de terra endins, contraposant-se en certa manera als golfs. És a dir, una concavitat en la línia costanera formada pels moviments de la mar o d'un llac. Una badia és el concepte oposat d'un cap o una península. Una badia llarga o de gran superfície es considera un golf, mentre que una badia molt estreta és un fiord o ria (formació típica de Galícia). Una badia també es pot dir rada en català, quan permet arrecerar-hi vaixells. Una cala és una badia petita, normalment estreta, típica de la costa Mediterrània a diversos llocs, similar o igual a la calanca occitana. També hi ha el concepte de líman (estuari d'un riu que desemboca a la mar Negra o d'Azov, pràcticament tancat per un cordó de sorra).

## Badia en el dret de la mar

En el sentit de la Llei del Mar (vegeu Convenció de les Nacions Unides sobre el Dret del Mar, article 10), "vol dir "badia" a tota escotadura ben determinada, la penetració de la qual, terra endins, en relació a l'amplada de la seva boca, ja que conté aigües voltades i constitueix més que una simple inflexió de la costa. Tanmateix, l'escotadura no es considerarà una badia si la seva superfície no és igual o superior a la d'un semicercle que tingui per diàmetre la boca d'aquesta escotadura."

## Badies dels Països Catalans

* Badia de Palma a les Illes Balears
* Badia d'Alcúdia a les Illes Balears
* Badia de sa Ràpita a les Illes Balears
* Badia d'Altea al País Valencià
* Badia d'Alacant al País Valencià
* Badia de Sant Feliu a Catalunya

## Badies conegudes
### Àfrica

* Badia d'Alger a Algèria
* Badia de Tànger al Marroc
* Badia d'Agadir al Marroc
* Badia de la Taula a Sud-àfrica
* False Bay en Sud-àfrica

### Amèrica

* Badia de Cochinos a Cuba
* Badia de Hudson al Canadà
* Badia James al Canadà
* Badia dels Chaleurs al Canadà
* Badia de Fundy al Canadà
* Badia d'Ungava al Canadà
* Badia de Monterrey als Estats Units
* Badia de San Francisco als Estats Units
* Badia de Todos os Santos al Brasil
* Badia de Guanabara al Brasil
* Badia de Santa Marta a Colòmbia

### Àsia

* Badia de Halong al Vietnam
* Badia de Tòquio al Japó

### Europa

* Badia de Nàpols a Itàlia
* Badia de Lübeck a Alemanya
* Badia de Saint-Brieuc a França
* Badia de Douarnenez a França
* Badia d'Audierne a França
* Badia de Somme a França
* Badia del Mont Saint-Michel, a França
* Badia dels Àngels a França
* Lyme Bay al Regne Unit

### Oceania

* Gran Badia Australiana
* Botany Bay a Austràlia
* Badia de Port Phillip que es troba a Austràlia

## Referències

* ↑ «badia | enciclopedia.cat». [Consulta: 30 juliol 2022].
Viccionari
# Creu de terme de Sant Sebastià (Calaf)

La Creu de terme de Sant Sebastià és una obra que marca el límit entre els termes de Calaf i Calonge de Segarra (Anoia), situada prop de l'ermita de Sant Sebastià. Està declarada bé cultural d'interès nacional.
Datada al segle xix, està formada per un fust hexagonal de pedra del país molt desgastat, coronat per una senzilla creu de ferro que substitueix la creu original, i una base quadrada de pedra.

## Referències

* 1 2 «Creu de terme de Sant Sebastià». Diputació de Barcelona.
# Bernat el Ferrer

Bernat el Ferrer és una figura històrica vinculada als orígens de Molins de Rei, una vila situada al Baix Llobregat, Catalunya. La seva contribució va ser fonamental en l'establiment i desenvolupament inicial de la localitat.

## Orígen de Molins de Rei

L'any 1188, el rei Alfons II d'Aragó va ordenar la construcció d'uns molins al territori que actualment correspon a Molins de Rei. Inicialment, la responsabilitat de la construcció va recaure en Joan, dit dels molins. Un cop finalitzats, per decisió reial, els molins van quedar sota la responsabilitat de Bernat el Ferrer. Una de les condicions imposades a Bernat era que havia de residir a la zona i tenir cura de l'edifici de nova construcció.
L'establiment de Bernat el Ferrer a la zona va ser determinant per al naixement d'un nucli de població al voltant dels molins. La seva presència va atraure altres habitants i va fomentar el creixement d'una comunitat que, amb el temps, es convertiria en la vila de Molins de Rei.

## Llegat i reconeixement

La figura de Bernat el Ferrer ha esdevingut un símbol de la identitat molinenca. Tant és així que algunes institucions, com l'IES Bernat el Ferrer, porten el seu nom.
* ↑ «Molins de Rei». Falta indicar la publicació, 16-03-2025.
* ↑ «▷ INS Bernat el Ferrer | Inici - IES BERNAT EL FERRER», 17-04-2020. [Consulta: 18 març 2025].
# Bernat el Ferrer

Bernat el Ferrer és una figura històrica vinculada als orígens de Molins de Rei, una vila situada al Baix Llobregat, Catalunya. La seva contribució va ser fonamental en l'establiment i desenvolupament inicial de la localitat.

## Orígen de Molins de Rei

L'any 1188, el rei Alfons II d'Aragó va ordenar la construcció d'uns molins al territori que actualment correspon a Molins de Rei. Inicialment, la responsabilitat de la construcció va recaure en Joan, dit dels molins. Un cop finalitzats, per decisió reial, els molins van quedar sota la responsabilitat de Bernat el Ferrer. Una de les condicions imposades a Bernat era que havia de residir a la zona i tenir cura de l'edifici de nova construcció.
L'establiment de Bernat el Ferrer a la zona va ser determinant per al naixement d'un nucli de població al voltant dels molins. La seva presència va atraure altres habitants i va fomentar el creixement d'una comunitat que, amb el temps, es convertiria en la vila de Molins de Rei.

## Llegat i reconeixement

La figura de Bernat el Ferrer ha esdevingut un símbol de la identitat molinenca. Tant és així que algunes institucions, com l'IES Bernat el Ferrer, porten el seu nom.

## Referències

* ↑ «Molins de Rei». Falta indicar la publicació, 16-03-2025.
* ↑ «▷ INS Bernat el Ferrer | Inici - IES BERNAT EL FERRER», 17-04-2020. [Consulta: 18 març 2025].
# La Caseta d'en Grau

La Caseta d'en Grau és una masia de Calldetenes (Osona) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Petita masia de planta rectangular, coberta a dos vessants amb el carener perpendicular a la façana, situada a migdia. Consta de planta baixa i primer pis. Adossat a la part de ponent hi ha un cos a tramuntana hi ha cossos adossats de construcció moderna. La façana presenta un portal rectangular de pedra, recobert de ciment, a banda i banda s'hi obren portals de maçoneria recent. Al primer pis s'hi obren tres finestres. És construïda amb maçoneria i malgrat conservar l'estructura primitiva ha estat arrebossada al damunt per donar-li una imatge més uniforme. L'estat de conservació, malgrat la reforma, és bo.

## Història

Masia de dimensions reduïdes que la trobem registrada en el Nomenclàtor de la província de Barcelona de l'any 1860 i és classificada com a "Masia casa de Labranza".

## Referències

* 1 2 «La Caseta d'en Grau». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 22 setembre 2017].
# Zygaena

Zygaena és un gènere de lepidòpters zigenoïdeus de la família dels zigènids (Zygaenidae). Aquestes petites papallones tenen colors molt elegants i contrastats, generalment negre i escarlata, que ha fet que siguin conegudes amb el nom de gitanes o gitanetes, referint-se als vestits de colors vius de les dones de l'ètnia gitana.
Totes les espècies del gènere són arnes diürnes i petites amb forma que recorda a un borinot o a una vespa. Les zigenes són verinoses, ja que contenen cianur. Els colors vius són una advertència per als possibles depredadors, com aus o rèptils. Això els permet de ser poc esquives i sovint es deixen agafar sense dificultat amb les mans. Quan un depredador provi el desagradable gust d'una Zygaena, els seus colors d'advertència serviran de record per a l'animal, que en el futur evitarà atacar animals amb una morfologia similar. Per tant, les diferents espècies de Zygaena desenvolupen una coloració similar que els hi proporciona una defensa contra els seus depredadors. Aquesta estratègia es coneix com a mimetisme müllerià. L'aspecte més interessant és que l'àcid cianhídric no és adquirit de les seves plantes nutrícies com passa en la majoria d'insectes fitòfags, sinó que és sintetitzat pel mateix animal usant com a matèries primeres els cianoglucòsids linamarina i lotaustralina.

## Taxonomia

* Z. carniolica
* Z. ephialtes
* Z. fausta - gitana
* Z. filipendulae - gitana o gitaneta
* Z. graslini
* Z. loti
* Z. minos
* Z. occitanica A la Devesa del Saler hi ha una subespècie anomenada Zygaena occitanica halophila.
* Z. transalpina
* Z. trifolii - menuda
* Z. viciae

## Referències

* ↑ «Cercaterm | TERMCAT». [Consulta: 2 març 2025].
* ↑ «Gitana». Arxivat de l'original el 2014-02-03. [Consulta: 28 febrer 2009].
* ↑ Vicenç M. Rossell i Verger, L'Albufera de València
* Papallones dels Països Catalans - Zygaenids i cossids

## Enllaços externs

* Llistat - Zygaena (anglès)
* Dossier: Les papallones
* Albert Masó, Instants de natura: A l'estiu, tota cuca viu
* Fitxes de les papallones d'Andorra Arxivat 2008-05-09 a Wayback Machine.
# Credit One Charleston Open 2025

El Torneig de Charleston 2025, també conegut com a Credit One Charleston Open 2025, és un esdeveniment de tennis femení sobre terra batuda que pertany als WTA 500 de la WTA. La 52a edició del torneig es va celebrar entre el 29 de març i el 6 d'abril de 2025 al Credit One Stadium de Charleston, Carolina del Sud, Estats Units.

## Quadre individual femení

| 3a ronda | 3a ronda | 3a ronda | 3a ronda | 3a ronda | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final | Final |

## Quadre dobles femenins

* Quarts de final
* 1
* 8
* 5
* 4
* 3
* 6
* 7
* 2

## Enllaços externs

* Web oficial (anglès)
* Quadre individual femení PDF
* Quadre dobles femenins PDF
Charleston :
1973
1974
1975
1976
1977
1978
1979
1980
1981
1982
1983
1984
1985
1986
1987
1988
1989
1990
1991
1992
1993
1994
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
2017
2018
2019
2021
2022
2023
2024
2025 :
WTA Tour 2025
< 2024
2026 > :
WTA Finals, Riad  · WTA Elite Trophy, Zhuhai :
# Resolució 1832 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 1832 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides fou adoptada per unanimitat el 27 d'agost de 2008. El Consell va determinar que la situació al Líban continuava representant una amenaça per a la pau i la seguretat internacionals, i, a petició del Primer Ministre del Líban i amb la recomanació del Secretari General, va ampliar el mandat de la Força Provisional de les Nacions Unides al Líban (FPNUL) fins al 31 d'agost de 2009.

## Detalls

El Consell va elogiar el paper positiu de la missió, el desplegament de la qual, juntament amb les forces armades libaneses, havia ajudat a establir un nou entorn estratègic al sud del Líban, i va acollir amb satisfacció l'expansió de les activitats coordinades entre elles.
El Consell també va convidar a totes les parts interessades a respectar el cessament de les hostilitats a la totalitat de la Línia Blava i respectar escrupolosament les seves obligacions de respectar la seguretat de la UNIFIL i altres persones de les Nacions Unides, incloent-hi evitar qualsevol acció que posi en perill aquells personal i assegurant que la missió tingués plena llibertat de circulació dins de la seva àrea d'operacions.
El Consell també demana la plena cooperació per assolir un alto el foc permanent i una solució a llarg termini, tal com es preveu en la resolució 1701 (2006), i va demanar al Secretari General que continués informant sobre l'aplicació d'aquesta resolució cada quatre mesos, o en qualsevol temps que consideri oportú.
El representant d'Israel, Daniel Carmon, va expressar el seu agraïment per la difícil tasca de les tropes de la UNIFIL sobre el terreny i va valorar el seu treball en els últims anys, denunciant la presència i redistribució massiva d'elements armats d'Hesbol·là, tant al nord com al sud del riu Litani i el transport continu de armes de l'Iran i Síria en violació de les resolucions del Consell de Seguretat. També denunciava que les noves directrius del govern libanès, de fet, afavorien Hesbol·là.
El representant del Líban, Nawaf Salam, pel contrari, va manifestar que el seu país complia les resolucions, com ho evidenciava el desplegament de l'exèrcit al sud del Líban i que era Israel qui no havia implementat plenament la resolució, violant els seus termes amb la seva persistència en negar-se a cooperar amb les Nacions Unides en matèria de bombes de dispersió i resoldre la qüestió de les Granges de Xebaa.

## Referències

* ↑ «SECURITY COUNCIL EXTENDS MANDATE OF LEBANON FORCE UNTIL 31 AUGUST 2009, UNANIMOUSLY ADOPTING RESOLUTION 1832 (2008)». United Nations, 27-08-2008.
* ↑ «Israel: Hezbollah Violating Arms Embargo». Arxivat de l'original el 2018-02-05. [Consulta: 4 febrer 2018].

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 1801 a la 1900 (2008 - 2009)

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Darien (Wisconsin)

Darien és una població dels Estats Units a l'estat de Wisconsin. Segons el cens del 2000 tenia 1.572 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Darien tenia 1.572 habitants, 537 habitatges, i 411 famílies. La densitat de població era de 474,2 habitants per km².
Dels 537 habitatges en un 42,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 59,8% hi vivien parelles casades, en un 10,8% dones solteres, i en un 23,3% no eren unitats familiars. En el 18,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 6,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,92 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,35.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 32,6% tenia menys de 18 anys, un 9,2% entre 18 i 24, un 31% entre 25 i 44, un 20,2% de 45 a 60 i un 6,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 31 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 100,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 46.800 $ i la renda mediana per família de 53.625 $. Els homes tenien una renda mediana de 35.568 $ mentre que les dones 25.278 $. La renda per capita de la població era de 17.638 $. Aproximadament el 4,9% de les famílies i el 6,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Darien» (en anglès). American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 14 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Darien». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
Viccionari
# Creu de terme de Sant Sebastià (Calaf)

La Creu de terme de Sant Sebastià és una obra que marca el límit entre els termes de Calaf i Calonge de Segarra (Anoia), situada prop de l'ermita de Sant Sebastià. Està declarada bé cultural d'interès nacional.
Datada al segle xix, està formada per un fust hexagonal de pedra del país molt desgastat, coronat per una senzilla creu de ferro que substitueix la creu original, i una base quadrada de pedra.

## Referències

* 1 2 «Creu de terme de Sant Sebastià». Mapes de Patrimoni Cultural. Diputació de Barcelona.