# Can Clota

Can Clota és una masia senyorial situada prop del torrent del mateix nom a Esplugues de Llobregat (Baix Llobregat), catalogada com a bé cultural d'interès local.

## Història

L'any 1503 hi ha documentat el nom del primer propietari, Simó Canyet, síndic del poble. Posteriorment se succeïren els següents propietaris: Masdeu (1663), Pere Armigant (1703), i Francesc Armigant (1734), que va vendre la finca a Jaume Clota, natural de Sant Feliu de Pallerols.
El 1744, el seu fill Francesc de Clota i de Teixidor, comerciant, fou nomenat cavaller pel rei Felip V, que li concedí l'escut heràldic amb el lema Triumphum non est sine sanguine, que es troba a la llinda del portal d'entrada. El 1746 va adquirir a Francesc Galceran de Cartellà-Sabastida-Ardena, baró de l'Albi i de Folgons, i la seva esposa Hipòlita de Casteràs, la senyoria jurisdiccional del terme d'Altet i Lluçà per 11.000 lliures.
La seva filla Francesca de Clota i d'Anglí, fruit del seu primer matrimoni amb Manuela d'Anglí i Mas, es va casar amb Fèlix March de Jalpí-Tragó i de Berenguer, i la propietat passà a l'hereu Francesc Maria de Jalpí i de Clota (1758-1821). El 1803, la seva filla Maria Antònia de Jalpí i de Maranyosa es va casar amb el gironí Francesc Salvador de Delàs i de Taurinyà (1778-1864), II baró de Vilagaià, i els seus descendents encara mantenen la propietat de Can Clota.

## Descripció

Consta de planta baixa, dos pisos i una torre-mirador, de planta quadrada, voltada de finestrals antigament coberts. La torre, que domina el conjunt, té probablement fonaments del segle xiv, i juntament amb les arcades de mig punt que volten la bassa són la part més visible des de la carretera.
A l'est hi ha situada la capella pública, datada l'any 1689, segons la inscripció d'una pedra conservada a la sagristia.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «Can Clota». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.
* 1 2 3 Morales Roca, 2002, p. 571.
* ↑ «Francesc CLOTA y de TEIXIDOR». geneanet. Martín Rodríguez.
* ↑ Morales Roca, Francisco José «Privilegios nobiliarios del Principado de Cataluña». Revista Hidalguía, 129, 1975, pàg. 257.
* ↑ «Significado del apellido CLOTA Y TEIXIDOR». Libro de Armoría.
* ↑ «Francisco Galseran de ARDENA». geneanet. pierfit.
* ↑ «Hippolyte Marie Francoise de CASTERAS de CASTERAS SOURNIA». geneanet. pierfit.
* ↑ AHPB, notari Joan Baptista Plana i Circuns, manual 992/13, f. 66-72, 12-05-1746.
* ↑ «Francesca de Clota i Anglí». geneanet. Josep Lladó.
* ↑ «Fèlix March de Jalpi-Tragó i de Berenguer». geneanet. Josep Lladó.
* ↑ «Francesc Maria de Jalpí i de Clota». geneanet. Josep Lladó.
* ↑ «Maria Antònia de Jalpí i de Maranyosa». geneanet. Josep Lladó.
* ↑ «Francesc Salvador de Delàs i de Taurinyà». geneanet. Josep Lladó.
* ↑ «Can Clota». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.
* ↑ Camps i Arboix, 1965.

## Vegeu també

* Palau del Baró de Vilagaià
* Casa Joan Roig i Vidal
* Casa-fàbrica Espalter
* Torre Gallina
* Casa de la Volta del Remei

## Bibliografia

* Camps i Arboix, Joaquim de. Les cases pairals catalanes. Destino, 1965, p. 212-213.
* Morales Roca, Francisco José «Comerciantes de matrícula de Barcelona. Su acceso a las dignidades». Hidalguía: la revista de genealogía, nobleza y armas, 292-293, maig-agost 2002, pàg. 561-596.

## Enllaços externs

* «Can Clota». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.