OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Església de Santa Susanna alle Terme di Diocleziano

L'església de Santa Susanna és un lloc de culte catòlic de Roma, situat al barri de Trevi.

## El títol cardenalici

Santa Susanna (en llatí: Titulus Sanctae Susannae) és un títol cardenalici instituït entre el 102 i el 112 pel papa Evarist o pel seu successor Alexandre amb el nom de Gaii et Susannae. En el sínode romà de l'1 de març de 499 només es cita l'apel•latiu Gaii, mentre que en el de 595 i en els següents només es cita l'apel•lació Susannae. Segons el catàleg de Pietro Mallio, elaborat sota el pontificat del papa Alexandre III, aquest títol estava vinculat a la basílica de Sant Pau Extramurs i els seus sacerdots hi oficiaven al seu torn.
El títol està vacant des del 20 de desembre de 2017 .

## = Titulars

* Asello (494 - ?)
* Rustico (590 - ?)
* Conone (683 ? - 21 d'octubre de 686 elegit papa)
* Sant Sergio (686 ? - 687 elegit papa)
* Giovanni (745 - abans del 761)
* Leonzio (761 - abans del 795)
* Leone I (795 ? - 26 de desembre de 795 elegit papa)
* Leone II (? - de maig de 928 elegit papa)
* Giovanni I (964 - abans del 1012)
* Giovanni II (després del 1012 - abans del 1033)
* Giovanni III (1033 - abans del 1062)
* Pietro I (1062 - abans del 1099)
* Gezo (1106 - vers 1112)
* Pietro II Gherardeschi (1117 - de febrer de 1130, seguì l'obbedienza all'antipapa Anacleto II)
* Stanzio (1130 - 1143 ? mort)
* Pietro II Gherardeschi (1142 - 1144, rientrato nell'obbedienza de papa Innocenzo II)
* Gezo (1144 - 1145 mort)
* Giordano Orsini (de desembre de 1145 - 1165 mort)
* Ermanno, detto il Maestro (15 de desembre de 1165 o 1166 - vers 1170 mort)
* Lesbio Grassi (1170 - 1177 ? mort)
* Pietro III de Bono, Can.Reg. (de setembre de 1173 - 11 de desembre de 1187 mort)
* Alessio (12 de març de 1188 - 24 d'abril de 1189 mort)
* Gianfelice (de setembre de 1189 - 1194 mort)
* Egidio de Anagni (1194 - 1194 mort)
* Benedetto (1201 - 1212 nomenat cardenal bisbe de Santa Rufina)
* Aldobrandino Gaetani (o Ildebrando) (1219 - 1221 nomenat cardenal bisbe de Sabina)
* Geoffroy Barbeau (o de Barro) (12 d'abril de 1281 - 21 d'agost de 1287 mort)
* Benedetto Caetani senior, administrador (1288 - 24 de desembre de 1294 elegit papa)
* Pietro IV d'Arrablay (o Arabloy) (17 de desembre de 1316 - de desembre de 1328 nomenat cardenal bisbe de Santa Rufina)
* Andrea Ghilini (20 de setembre de 1342 - 2 de juny de 1343 mort)
* Pierre Bertrand juniore (19 de maig de 1344 - 1353 nomenat cardenal bisbe de Ostia-Velletri)
# Església de Santa Susanna alle Terme di Diocleziano

L'església de Santa Susanna és un lloc de culte catòlic de Roma, situat al barri de Trevi.

## El títol cardenalici

Santa Susanna (en llatí: Titulus Sanctae Susannae) és un títol cardenalici instituït entre el 102 i el 112 pel papa Evarist o pel seu successor Alexandre amb el nom de Gaii et Susannae. En el sínode romà de l'1 de març de 499 només es cita l'apel•latiu Gaii, mentre que en el de 595 i en els següents només es cita l'apel•lació Susannae. Segons el catàleg de Pietro Mallio, elaborat sota el pontificat del papa Alexandre III, aquest títol estava vinculat a la basílica de Sant Pau Extramurs i els seus sacerdots hi oficiaven al seu torn.
El títol està vacant des del 20 de desembre de 2017 .

### Titulars

* Asello (494 - ?)
* Rustico (590 - ?)
* Conone (683 ? - 21 d'octubre de 686 elegit papa)
* Sant Sergio (686 ? - 687 elegit papa)
* Giovanni (745 - abans del 761)
* Leonzio (761 - abans del 795)
* Leone I (795 ? - 26 de desembre de 795 elegit papa)
* Leone II (? - de maig de 928 elegit papa)
* Giovanni I (964 - abans del 1012)
* Giovanni II (després del 1012 - abans del 1033)
* Giovanni III (1033 - abans del 1062)
* Pietro I (1062 - abans del 1099)
* Gezo (1106 - vers 1112)
* Pietro II Gherardeschi (1117 - de febrer de 1130, seguì l'obbedienza all'antipapa Anacleto II)
* Stanzio (1130 - 1143 ? mort)
* Pietro II Gherardeschi (1142 - 1144, rientrato nell'obbedienza de papa Innocenzo II)
* Gezo (1144 - 1145 mort)
* Giordano Orsini (de desembre de 1145 - 1165 mort)
* Ermanno, detto il Maestro (15 de desembre de 1165 o 1166 - vers 1170 mort)
* Lesbio Grassi (1170 - 1177 ? mort)
* Pietro III de Bono, Can.Reg. (de setembre de 1173 - 11 de desembre de 1187 mort)
* Alessio (12 de març de 1188 - 24 d'abril de 1189 mort)
* Gianfelice (de setembre de 1189 - 1194 mort)
* Egidio de Anagni (1194 - 1194 mort)
* Benedetto (1201 - 1212 nomenat cardenal bisbe de Santa Rufina)
* Aldobrandino Gaetani (o Ildebrando) (1219 - 1221 nomenat cardenal bisbe de Sabina)
* Geoffroy Barbeau (o de Barro) (12 d'abril de 1281 - 21 d'agost de 1287 mort)
* Benedetto Caetani senior, administrador (1288 - 24 de desembre de 1294 elegit papa)
* Pietro IV d'Arrablay (o Arabloy) (17 de desembre de 1316 - de desembre de 1328 nomenat cardenal bisbe de Santa Rufina)
* Andrea Ghilini (20 de setembre de 1342 - 2 de juny de 1343 mort)
* Pierre Bertrand juniore (19 de maig de 1344 - 1353 nomenat cardenal bisbe de Ostia-Velletri)
# Església de Santa Susanna alle Terme di Diocleziano

L'església de Santa Susanna és un lloc de culte catòlic de Roma, situat al barri de Trevi.

## El títol cardenalici

Santa Susanna (en llatí: Titulus Sanctae Susannae) és un títol cardenalici instituït entre el 102 i el 112 pel papa Evarist o pel seu successor Alexandre amb el nom de Gaii et Susannae. En el sínode romà de l'1 de març de 499 només es cita l'apel•latiu Gaii, mentre que en el de 595 i en els següents només es cita l'apel•lació Susannae. Segons el catàleg de Pietro Mallio, elaborat sota el pontificat del papa Alexandre III, aquest títol estava vinculat a la basílica de Sant Pau Extramurs i els seus sacerdots hi oficiaven al seu torn.
El títol està vacant des del 20 de desembre de 2017 .

### Titulars

* Asello (494 - ?)
* Rustico (590 - ?)
* Conone (683 ? - 21 d'octubre de 686 elegit papa)
* Sant Sergio (686 ? - 687 elegit papa)
* Giovanni (745 - abans del 761)
* Leonzio (761 - abans del 795)
* Leone I (795 ? - 26 de desembre de 795 elegit papa)
* Leone II (? - de maig de 928 elegit papa)
* Giovanni I (964 - abans del 1012)
* Giovanni II (després del 1012 - abans del 1033)
* Giovanni III (1033 - abans del 1062)
* Pietro I (1062 - abans del 1099)
* Gezo (1106 - vers 1112)
* Pietro II Gherardeschi (1117 - de febrer de 1130, seguí l'obediencia a l'antipapa Anaclet II)
* Stanzio (1130 - 1143 ? mort)
* Pietro II Gherardeschi (1142 - 1144, retornà a l'obediència del papa Innocenci II)
* Gezo (1144 - 1145 mort)
* Giordano Orsini (desembre de 1145 - 1165 mort)
* Ermanno, dit il Maestro (15 de desembre de 1165 o 1166 - vers 1170 mort)
* Lesbio Grassi (1170 - 1177 ? mort)
* Pietro III de Bono, Can.Reg. (de setembre de 1173 - 11 de desembre de 1187 mort)
* Alessio (12 de març de 1188 - 24 d'abril de 1189 mort)
* Gianfelice (setembre de 1189 - 1194 mort)
* Egidio de Anagni (1194 - 1194 mort)
* Benedetto (1201 - 1212 nomenat cardenal bisbe de Santa Rufina)
* Aldobrandino Gaetani (o Ildebrando) (1219 - 1221 nomenat cardenal bisbe de Sabina)
* Geoffroy Barbeau (o de Barro) (12 d'abril de 1281 - 21 d'agost de 1287 mort)
* Benedetto Caetani senior, administrador (1288 - 24 de desembre de 1294 elegit papa)
* Pietro IV d'Arrablay (o Arabloy) (17 de desembre de 1316 - de desembre de 1328 nomenat cardenal bisbe de Santa Rufina)
* Andrea Ghilini (20 de setembre de 1342 - 2 de juny de 1343 mort)
* Pierre Bertrand juniore (19 de maig de 1344 - 1353 nomenat cardenal bisbe d'Òstia-Velletri)
# Tir als Jocs Olímpics d'estiu de 1992 - Skeet mixt

La prova de skeet va ser un dels tretze esdeveniments de tir als Jocs Olímpics de Barcelona 1992. Va ser l'última competició olímpica de skeet oberta tant per a homes com per a dones, i l'única competició mixta de tir als Jocs Olímpics mai guanyada per una dona: Zhang Shan. El torneig es va celebrar el 28 de juliol al Camp de Tir de Mollet del Vallès.
La competició va consistir en una ronda de classificació de 150 dianes, una semifinal de 50 dianes per als 24 millors competidors i una final de 25 dianes per als 6 primers. Aconseguint els 200 objectius de les rondes preliminars i 23 a la final, Zhang va guanyar per davant de quatre tiradors masculins, empatats a 222 encerts. Com l'espanyol José María Colorado havia obtingut la pitjor nota dels 4 en la fase final, no va optar a la ronda extra de desempat. El resultat d'aquesta va atorgar la plata a Juan Giha, el bronze a Bruno Rossetti i la quarta posició a Ioan Toman.
Degut a la victòria de Zhang, als Jocs d'Atlanta 1996 van disputar-se les proves de skeet i fossa olímpica únicament en modalitat masculina. Des de Sidney 2000, homes i dones han competit per separat en ambdues.

## Referències

* 1 2 «Zhang Shan: The Woman Who Outshot the men» (en anglès). All China Women's Federation, 02-06-2006. Arxivat de l'original el 2019-12-31. [Consulta: 19 març 2025].
* ↑ Ortiz, Laura «Els 20 anys del Mollet olímpic». Contrapunt, 01-06-2012. Arxivat de l'original el 14 de juny 2012 [Consulta: 18 juliol 2017].
* ↑ «Barcelona 1992 Shooting - Olympic Results by Discipline».
* ↑ «Shooting at the 1992 Barcelona Summer Games: Mixed Skeet». Sports Reference. Arxivat de l'original el 18 April 2020. [Consulta: 26 febrer 2020].
* ↑ Jackson, Victoria «In Tokyo, as was the case in previous Olympics, mixed gender events remain a mixed bag». The New York Times, 05-08-2021. «Although mixed-gender shooting was already on the Olympic program, the International Shooting Union, at a meeting in April of 1992, and therefore ahead of the Games, elected to bar women from shooting against men in future events.»
# Zeliş Şenol

Zeliş Şenol, també coneguda amb els seus noms artístics Zeliş o Zel, (Lefkoşa, 25 de març de 1985) és una cantant turcoxipriota de jazz i pop.
Va participar, com a la primera persona de Xipre del Nord i amb el pseudònim Mr Zel, en els eliminatoris per a representar Xipre en el Festival de la Cançó d'Eurovisió 2009 amb la seva cançó "I'm gonna break up with you" pero va obtenir el lloc 4. El 2014 surt el seu primer single "Bonita". També és actriu de teatre educada a la Universitat de l'Orient Pròxim a Nicòsia del Nord (Lefkoşa).
Zeliş Şenol està casada amb el pianista turcoxipriota Ersen Sururi.

## Referències

* ↑ http://www.starkibris.net/index.asp?haberID=21266
* ↑ https://web.archive.org/web/20110722025839/http://famagusta-gazette.com/turkish-cypriot-singer-aims-for-eurovision-p7567-69.htm
* ↑ http://esctoday.com/13181/live_cyprus_chooses_for_eurovision/
* ↑ https://www.hurriyet.com.tr/gundem/kibrisli-turk-aday-zelis-4uncu-oldu-10955860
* ↑ http://www.northcyprusuk.com/magazin/zelis-senol-h1405.html
* ↑ http://www.yeniduzen.com/kabare-kibris-bir-elestiri-denemesi-80364h.htm
* ↑ https://www.kibrispostasi.com/c35-KIBRIS_HABERLERI/n100036-ydunun-gurur-kaynaklari
* ↑ http://www.yeniduzen.com/ersen-sururi-ile-muzik-30535h.htm
* ↑ http://www.turizmhaberleri.com/haberayrinti.asp?ID=17838%5BEnllaç+no+actiu%5D

## Enllaços externs

* Zeliş Şenol cantant com a "Mr Zel" en eliminatoris de l'Eurovisió
# South Corning

South Corning és una població dels Estats Units a l'estat de Nova York. Segons el cens del 2000 tenia 1.147 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, South Corning tenia 1.147 habitants, 492 habitatges, i 319 famílies. La densitat de població era de 726 habitants per km².
Dels 492 habitatges en un 29,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 48,4% hi vivien parelles casades, en un 11% dones solteres, i en un 35% no eren unitats familiars. En el 29,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 12% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,33 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,86.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,6% tenia menys de 18 anys, un 6,7% entre 18 i 24, un 30,6% entre 25 i 44, un 21,3% de 45 a 60 i un 17,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 88 homes.
La renda mediana per habitatge era de 40.455 $ i la renda mediana per família de 48.828 $. Els homes tenien una renda mediana de 33.558 $ mentre que les dones 28.750 $. La renda per capita de la població era de 21.733 $. Entorn del 5% de les famílies i el 7,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- South Corning». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- South Corning». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Platja de les Salines (Cubelles)

La platja de les Salines és una platja urbana del municipi de Cubelles (Garraf), protegida per espigons, que limita al nord-est amb la platja de la Mota de Sant Pere i al sud-oest amb la dàrsena de Cubelles, que la separa de la platja de les Gavines. Orientada al sud-sud-est, té una longitud de 450 metres i una amplada mitjana de 50 metres, formada per sorra fina, amb un pendent d'entrada a l'aigua suau. A la zona posterior hi ha un cordó dunar amb rereduna. Té una zona habilitada on s'accepten gossos durant tot l'any. Disposa de vigilància, equip de socorrisme i dutxes públiques.
L'Agència Catalana de l'Aigua efectua un control quinzenal de la qualitat de l'aigua, durant la temporada de bany, amb el resultat d'excel·lent.

## Referències

* 1 2 «Platja de les Salines». Agència Catalana de l'Aigua.
* ↑ «Platges i dunes de Catalunya». Laboratori d'Anàlisi i Gestió del Paisatge, Universitat de Girona.
* ↑ «Platja de les Salines». Garraf Turisme.
* ↑ «Les Salines». Agència Catalana de Turisme.
# Platja del Morer

La platja del Morer és una platja seminatural de la costa del Maresme, situada al municipi de Sant Pol de Mar (Maresme), al nord el nucli urbà, entre la Platjola i la platja de la Roca Grossa. Transcorre paral·lela a la via del tren i la carretera N-II. Té una longitud de 270 m i una amplada de 20 m de sorra gruixuda i forta pendent d'entrada a l'aigua. S'hi accedeix a peu des de la Platjola o a través del pas subterrani del torrent del Morer.

## Referències

* ↑ «El Morer». Catalunya.com.
* 1 2 «Platges». Ajuntament de Sant Pol de Mar.
* ↑ «Platja de la Platjola i el Morer». Agència Catalana de l'Aigua.
# Plaça de la Vila (Cambrils)

La plaça de la Vila és una plaça emblemàtica del centre del barri Antic de Cambrils. En ella se solen celebrar algunes de les festivitats de la vila, entre elles, pregons, festes o vermuts populars i el Mercat de Nadal. Un dels principals edificis de l'entorn de la plaça és la Casa de la Vila del poble.
En ser la plaça principal de la localitat ha patit múltiples canvis de nom segons el moment polític del moment. Al llarg de la història, s'han repetit tres noms oficiosos: plaça Major, plaça de la Vila, o simplement, la Plaça. Durant el segle XIX l'espai rebé el nom oficial de plaça de la Constitució, encara que hi ha documentació que acredita que puntualment se l'anomenà plaça Reial. Durant la segona república espanyola i fins a la caiguda de Cambrils en mans del règim franquista, la plaça es denominà plaça de la República. En la sessió plenària del 26 de gener de 1939, pocs dies després de l'entrada dels feixistes a la vila, la comissió gestora aprovà la designació de plaça d'Espanya. Aquest nom oficial es mantindria fins i tot després de la reinstauració de la democràcia, i no seria fins a l'any 2014, seguint el mandat de la Llei de la Memòria Històrica i després de successives peticions veïnals, que prendria oficialment el fins llavors popular plaça de la Vila.
Està documentat que fins al 1939, i per decisió del govern municipal, hi havia un quiosc al bell-mig d'aquesta.

## Referències

* ↑ «Mercat de Nadal a la Vila – Cambrils Turisme». [Consulta: 23 març 2024].
* 1 2 3 4 5 «'Plaça d'Espanya', la imposició d'un nom» (en catalan). Revistacambrils.cat, 01-08-2008. [Consulta: 10 juny 2024].
# Població econòmicament activa

La població activa és un terme de l'economia que es fa servir per descriure, dins de l'univers de població general però delimitat, el subconjunt de persones amb la capacitat i el desig de treballar. En general, comprèn el subconjunt de població entre els 16 i els 65 anys amb disponibilitat per a treballar (ocupada, aturada i inactiva). En termes més específics, la definició d'aquest subconjunt varia d'acord amb la legislació o convenció de cada país o regió econòmica en relació amb la seva informació demogràfica en general i les seves característiques socials.
Evolució de la població activa a Catalunya, Illes Balears i Comunitat Valenciana :
| | | 2023 | 2022 | 2021 | 2020 | 2015 | 2010 | 2005 |
| Catalunya | en milers | 6.751,90 | 6.604,10 | 6.471,10 | 6.341,10 | 6.077,70 | 6.189,70 | 5.871,70 |
| Catalunya | % Espanya | 16,4% | 16,3% | 16,2% | 16,0% | 15,8% | 16,0% | 16,0% |
| Illes Balears | en milers | 1.042,30 | 1.019,80 | 995,00 | 1.025,50 | 939,30 | 906,00 | 803,80 |
| Illes Balears | % Espanya | 2,5% | 2,5% | 2,5% | 2,6% | 2,4% | 2,3% | 2,2% |
| País Valencià | en milers | 4.503,10 | 4.397,60 | 4.296,00 | 4.224,80 | 4.098,60 | 4.160,40 | 3.911,30 |
| País Valencià | % Espanya | 10,9% | 10,8% | 10,7% | 10,7% | 10,6% | 10,7% | 10,6% |
| Total | en milers | 12.297,30 | 12.021,50 | 11.762,10 | 11.591,40 | 11.115,60 | 11.256,10 | 10.586,80 |
| Total | % Espanya | 29,8% | 29,6% | 29,4% | 29,2% | 28,9% | 29,0% | 28,8% |
La taxa d'activitat d'un país és el quocient entre la seva població activa i la població potencialment activa (aquella en edat de treballar). Mesura el grau en què un país està aprofitant la seva força laboral potencial. La importància d'aquesta ràtio, combinada amb la taxa d'atur, mostra l'estat del mercat de treball d'un país. Per exemple, Suïssa és un país amb una alta taxa d'activitat i baix nivell d'atur, mentre que Espanya és tot el contrari, baixa taxa d'activitat i alt nivell d'atur.
Evolució de la taxa d'activitat a Catalunya, Illes Balears i Comunitat Valenciana :
| | 2023 | 2022 | 2021 | 2020 | 2015 | 2010 | 2005 | 2002 |
| Catalunya | 61,97 | 60,71 | 61,19 | 61,16 | 62,04 | 63,78 | 62,57 | 59,38 |
| Illes Balears | 60,93 | 60,86 | 61,26 | 61,79 | 64,34 | 64,6 | 61,13 | 60,51 |
| País Valencià | 59,5 | 59,41 | 58,18 | 57,56 | 59,19 | 59,93 | 58,87 | 56,87 |
| Total Espanya | 58,83 | 58,4 | 58,53 | 58,19 | 59,43 | 60,25 | 58,08 | 54,95 |

## Referències

* ↑ «població activa». Diccionari de sociologia i ciències socials | TERMCAT. [Consulta: 4 maig 2024].
* ↑ «Población de 16 o más años de edad por comunidad autónoma y relación con la actividad económica en el trimestre actual según relación con la actividad económica en el trimestre anterior(66266)» (en castellà). INE. [Consulta: 4 maig 2024].
* ↑ Niño Becerra, Santiago. «Taxa d'activitat». L'Econòmic, 08-05-2022. [Consulta: 4 maig 2024].
* ↑ «Tasas de actividad por distintos grupos de edad, sexo y comunidad autónoma(14509)» (en castellà). INE. [Consulta: 4 maig 2024].

## Vegeu també

* Població econòmicament no activa
* Enquesta de població activa

## Enllaços externs

* Instituto Nacional de Estadística
# Port de Calafat

El Port de Calafat és un port esportiu de la costa de les Terres de l'Ebre, situat al cor del golf de Sant Jordi, a la urbanització de Calafat, al municipi de l'Ametlla de Mar (Baix Ebre), entre la platja de Calafat, al nord-est, i la cala Llobeta, al sud-oest. N'és el titular l'organisme de Ports de la Generalitat, i el gestiona l'empresa Calafat, SA. Disposa de 324 amarraments per a embarcacions de fins a 30 metres d'eslora. La bocana té una amplada de 53 metres, i un calat de 5,5 metres, amb un calat interior de 3,75 metres.

## Història

El port es començà a construir el 1980, i després de diversos temporals, que van assentar l'escullera, es va continuar amb l'interior, amb 404 amarratges. El 2008 es va reestructurar el port, transformant la seva aparença i funcionalitat, passant dels 404 a 324 amarratges. El 2011 s'implementà el varador.

## Activitats

El 2014 es van incorporar les activitats nàutiques i el 2018 s'inaugurà l'Enjoy Calafat, amb servei de lloguer d'embarcacions, amb i sense titulació. El Nàutic Parc Costa Daurada i Terres de l'Ebre ofereix lloguer de kayaks, paddle surf, motos d'aigua i classes d'iniciació de surf o busseig.

## Referències

* ↑ «Mapa topogràfic de Catalunya». Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya.
* ↑ «Port de Calafat». Ports de la Generalitat. Generalitat de Catalunya.
* 1 2 «La nostra història». Port Calafat.
* ↑ «Port Calafat». Agència Catalana de Turisme.
* ↑ «El Port de Calafat, un punto de multiactividades». Diari de Tarragona, 15-08-2023.
# Port de Coma-ruga

El port de Coma-ruga és un port esportiu situat al municipi del Vendrell, a la comarca del Baix Penedès, a la part central de la platja de Coma-ruga. N'és el titular l'organisme de Ports de la Generalitat, i el gestiona el Club Nàutic de Coma-ruga. Disposa de 220 amarradors, per a vaixells de 6 a 18 metres d'eslora.

## Context

El Vendrell és un municipi amb un passat mariner comercial i pesquer que en l'actualitat s'ha perdut. Actualment el turisme ha transformat la seva zona marítima i ha adquirit un destacat paper en l'economia de la comarca, tradicionalment dedicada a l'agricultura i a la indústria alimentària. L'activitat d'empreses relacionades amb la construcció, el sector tèxtil i el guix, són una mostra del caràcter de la comarca. El Vendrell situat a la Via Augusta, és un important encreuament de comunicacions terrestres, que es completa amb l'Estació de ferrocarrils de Sant Vicenç de Calders, situada al barri marítim de Coma-ruga.

## Construcció

El 7 d'agost de 1973 el Ministeri d'Obres Públiques va autoritzar al Club Nàutic de Coma-ruga la construcció del pantalà i l'embarcador en el terme municipal d'El Vendrell, el qual va entrar en funcionament l'any 1978.

## Estat de conservació

El port, a causa de la dinàmica litoral, presentava greus problemes d'acumulació de sediments a llevant i a ponent del port, per la qual cosa es feia necessari dragar periòdicament l'interior i les bocanes.

## Reforma

L'any 2015 es va iniciar la reforma del port consistent en substituir la passarel·la central per una carretera d'accés perpendicular a la costa de 400 m de longitud, tancar la bocana de ponent, dragar i reparar el port i reforçar-ne les estructures.

## Referències

* ↑ «Platja de Coma-ruga». Agència Catalana de l'Aigua.
* ↑ «Port de Coma-ruga». Ports de la Generalitat. Generalitat de Catalunya.
* ↑ «La remodelació del port de Coma-ruga, a partir de setembre | Ràdio i Televisió El Vendrell». Arxivat de l'original el 2018-08-28. [Consulta: 27 agost 2018].
* ↑ «¿Cómo será el futuro puerto de Coma-ruga?» (en castellà). Diari de Tarragona.