# Mas Umbert

El mas Umbert (també escrit Ombert o Omvert), és una masia del terme de Sant Feliu de Pallerols (Garrotxa).

## Història i descripció

L'any 1310, la noble Ermessenda va confirmar a Simó de Vilar, de la parròquia de Sant Feliu de Pallerols, i a Sibil·la, la seva muller, el mas Vilar i els masos Ballach, Bosch, Fàbrica, Boix i Lor a perpetuïtat. En un balcó figura la data del 1563, època en què s'hi feren reformes.
Arran del matrimoni entre Joanna «des Villar» (c.1447-1527), propietària del mas Vilar, amb Miquel Ombert (c.1428-1513), els seus descendents, entre els quals hi hagué un bon nombre de notaris, incorporaren el nom del mas al cognom familiar. Nicolau de Vilar-Ombert (1527-?), fill de Baltasar Ombert i de Vilar, es va casar amb Coloma Torra i l'hereu fou Llorenç de Vilar-Ombert i Torra, casat amb Anna Negre. La pubilla Antiga de Vilar-Ombert i Negre (1589-1667) es va casar amb Climent Boada i Masarnau (1577-?), i l'hereu fou Joan de Vilar-Ombert i Boada (1610-?). La nissaga va continuar amb Joan de Vilar-Ombert i Calm (1641-1720), Joan Gaspar de Vilar-Ombert i Pinós (1677-1757), i Joan Baptista de Vilar-Ombert i Desvilar (1704-1770), que el 1733 es va casar amb Marianna de Prat de Sant Julià i de Tord (1703-1763).
Pel que sembla, l'hereu fou Francesc de Vilar-Ombert i de Prat de Sant Julià, resident a Moià i casat en segones noces amb Rafaela de Llança (també escrit Llanza, Llansa o Llansà) i de Valls, germana del militar Rafael de Llança. El seu fill Ramon de Vilar i de Llança era notari i es va enriquir amb els seus negocis barcelonins.

## Referències

* ↑ «Mas Umbert». lagarrotxa.net. Arxivat de l'original el 2022-12-05. [Consulta: 5 desembre 2022].
* ↑ Climent i Parcet, 2018, p. 40-41, 48.
* ↑ «Nicolau de Vilar-Ombert». geneanet. Jordi de Plana-Rovira Brosa.
* 1 2 Climent i Parcet, 2018, p. 40, 48.
* ↑ «Coloma Torra». geneanet. Jordi de Plana-Rovira Brosa.
* ↑ «Llorenç de Vilar-Ombert Torra». geneanet. Jordi de Plana-Rovira Brosa.
* ↑ «Anna Negre». geneanet. Jordi de Plana-Rovira Brosa.
* ↑ «Antiga de Vilar-Ombert Negre». geneanet. Jordi de Plana-Rovira Brosa.
* ↑ «Climent Boada Masarnau». geneanet. Jordi de Plana-Rovira Brosa.
* ↑ «Joan de Vilar-Ombert Boada». geneanet. Jordi de Plana-Rovira Brosa.
* ↑ «Joan de Vilar-Ombert Calm». geneanet. Jordi de Plana-Rovira Brosa.
* ↑ «Joan Gaspar de Vilar-Ombert Pinos». geneanet. Jordi de Plana-Rovira Brosa.
* ↑ «Joan Baptista de Vilar-Ombert Desvilar». geneanet. Jordi de Plana-Rovira Brosa.
* ↑ «Marianna de Prat de Sant Julià de Tord». geneanet. Jordi de Plana-Rovira Brosa.
* ↑ «Causa de don Antonio María de Pastor, vecino de la villa de Berga, contra don Francisco de Vilar y de Prat y doña Ignacia de Vilar y Carner, en la villa de Moià domiciliados, y don Mariano de Gible y Llopis, vecino de la villa de Berga». REAL AUDIENCIA, Pleitos civiles 1984. ACA, 1803.
* 1 2 RPB, finca 23, llibre 15 d'Occident, tom 18, f. 160.
* ↑ «Documentació sobre Francesc de Vilar i de Prat i el seu fill Ramon de Vilar i de Llansà, notari». Fons històric de l'Hospital de la Santa Creu. Biblioteca de Catalunya - Fundació Privada Hospital de la Santa Creu i Sant Pau.
* ↑ Solà i Colomer, Xavier. El santuari de la mare de Déu de la Font de la Salut: Vall d'Hostoles-Collsacabra, 2003, p. 176.

## Vegeu també

* Casa Ramon de Vilar
* Can Maians

## Bibliografia

* Climent i Parcet, Josep «Els «Ombert i des Villar» de Sant Feliu de Pallerols. Aproximació a la seva genealogia». Paratge, 31, 2018, pàg. 39-49.