OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Tètovo

Tetovo (macedoni:Теtobo; albanès: Tetovë/Tetova) és una ciutat del nord-oest de Macedònia del Nord, situada al peu de la muntanya Šar i travessada pel riu Pena. La ciutat cobreix una àrea de 261,8 km² a 468 m. d'altitud sobre el nivell del mar.
Tetovo va ser fundada al segle XIV en el lloc on existia l'antiga ciutat d'Oeneon. Als segles XIV I XV, la ciutat va ser conquerida pels otomans i dominada durant cinc segles. La majoria dels habitants de la ciutat es van passar a la religió islàmica i s'inicià la construcció d'edificacions d'estil otomà, com ara la Šarena Džamija (la mesquita pintada) i l'Arabati Baba Teḱe, que són encara dos dels llocs de referència més importants d'aquesta època a Macedònia del Nord.Durant aquest període, el lloc va ser una provincia (Vilaiat) depenent de Kosovo dins l'Imperi Otomà, i es va convertir en una important fàbrica d'armes de foc, passant a anomenar-se Kalkandelen (turc). La indústria va atraure molts treballadors i es va convertir en una ciutat. Després de les dues guerres mundials, Tetovo va quedar dins de Iugoslàvia i, més tard, de la República de Macedònia.

### Economia

En l'economia, Tetovo és una ciutat desenvolupada de Macedònia del Nord, amb presència d'empreses multinacionals (Ecolog International, Mercure Tetovo, Renova, Kipper). La ciutat s'està expandint com a àrea urbana i el 2017 patia problemes de planejament urbanistic i contaminació.

### Població per ètnia/nacionalitat

La ciutat és l'indret més multiètnic del país. A l'últim cens (2021), Tetovo comptava amb 84.770 habitants, on 60.460 eren albanesos, 15.529 macedonis, 1.885 gitanos, 1.746 turcs, 256 serbis, 189 bosnians i 11 valacs.

### Llengües

Els habitants parlen més d'una llengua diferent de la materna: macedoni, albanès, romaní, turc, serbi, croat i altres llengües menys representades, són usades actualment pels nadius i veïns de Tetovo.

## Referències

* ↑ «Mont Sharr» (en albanès; anglès; macedoni). Municipi i ciutat de Tetovo, 2025. [Consulta: 8 gener 2025].
* ↑ Thammy Evans, Philip Briggs, Bradt Travel Guides, 2019, North Macedonia, ISBN 1784770841, p. 164.
* ↑ «Història des de l'aspecte cultural» (en albanès; anglès; macedoni). Municipi i ciutta de Tetovo, 2025. [Consulta: 8 gener 2025].
* ↑ «Tetovo» (en castellà-espanyol). TurismoMacedonia.es, 2025. [Consulta: 8 gener 2025].
* ↑ «Kalkandelen» (en turc), 2025. [Consulta: 8 gener 2025].
* ↑ «Tipping point: revealing the cities where exercise does more harm than good» (en anglès). The Guardian, 2017. [Consulta: 8 gener 2025].
* ↑ «Tetovo, North Macedonia, is one of the most multi-ethnic and multicultural cities in the Balkans.» (en anglès). https://www.balcanicaucaso.org/,+2022.+[Consulta: 8 gener 2025].

## Bibliografia

* The complete travel guide for Tetovo (Llibre electrònic) (en anglès). YouGuide Ltd. ISBN 9781837042104, 1837042101.

## Enllaços externs

* Història de la ciutat. History of the city of Tetovo (anglès)
# Tètovo

Tètovo (macedoni:Теtobo; albanès: Tetovë/Tetova) és una ciutat del nord-oest de Macedònia del Nord, situada al peu de la muntanya Šar i travessada pel riu Pena. La ciutat cobreix una àrea de 261,8 km² a 468 m. d'altitud sobre el nivell del mar.
Tètovo va ser fundada al segle XIV en el lloc on existia l'antiga ciutat d'Oeneon. Als segles XIV I XV, la ciutat va ser conquerida pels otomans i dominada durant cinc segles. La majoria dels habitants de la ciutat es van passar a la religió islàmica i s'inicià la construcció d'edificacions d'estil otomà, com ara la Šarena Džamija (la mesquita pintada) i l'Arabati Baba Teḱe, que són encara dos dels llocs de referència més importants d'aquesta època a Macedònia del Nord.Durant aquest període, el lloc va ser una provincia (Vilaiat) depenent de Kosovo dins l'Imperi Otomà, i es va convertir en una important fàbrica d'armes de foc, passant a anomenar-se Kalkandelen (turc). La indústria va atraure molts treballadors i es va convertir en una ciutat. Després de les dues guerres mundials, Tètovo va quedar dins de Iugoslàvia i, més tard, de la República de Macedònia.

### Economia

En l'economia, Tètovo és una ciutat desenvolupada de Macedònia del Nord, amb presència d'empreses multinacionals (Ecolog International, Mercure Tetovo, Renova, Kipper). La ciutat s'està expandint com a àrea urbana i el 2017 patia problemes de planejament urbanistic i contaminació.

### Població per ètnia/nacionalitat

La ciutat és l'indret més multiètnic del país. A l'últim cens (2021), Tètovo comptava amb 84.770 habitants, on 60.460 eren albanesos, 15.529 macedonis, 1.885 gitanos, 1.746 turcs, 256 serbis, 189 bosnians i 11 valacs.

### Llengües

Els habitants parlen més d'una llengua diferent de la materna: macedoni, albanès, romaní, turc, serbi, croat i altres llengües menys representades, són usades actualment pels nadius i veïns de Tètovo.

## Referències

* ↑ «Mont Sharr» (en albanès; anglès; macedoni). Municipi i ciutat de Tètovo, 2025. [Consulta: 8 gener 2025].
* ↑ Thammy Evans, Philip Briggs, Bradt Travel Guides, 2019, North Macedonia, ISBN 1784770841, p. 164.
* ↑ «Història des de l'aspecte cultural» (en albanès; anglès; macedoni). Municipi i ciutat de Tètovo, 2025. [Consulta: 8 gener 2025].
* ↑ «Tetovo» (en castellà-espanyol). TurismoMacedonia.es, 2025. [Consulta: 8 gener 2025].
* ↑ «Kalkandelen» (en turc), 2025. [Consulta: 8 gener 2025].
* ↑ «Tipping point: revealing the cities where exercise does more harm than good» (en anglès). The Guardian, 2017. [Consulta: 8 gener 2025].
* ↑ «Tetovo, North Macedonia, is one of the most multi-ethnic and multicultural cities in the Balkans.» (en anglès). https://www.balcanicaucaso.org/,+2022.+[Consulta: 8 gener 2025].

## Bibliografia

* The complete travel guide for Tetovo (Llibre electrònic) (en anglès). YouGuide Ltd. ISBN 9781837042104, 1837042101.

## Enllaços externs

* Història de la ciutat. History of the city of Tetovo (anglès)
# Partit Obrer Belga

El Partit Obrer Belga (en francès: Parti Ouvrier Belge, en neerlandès: Belgische Werkliedenpartij), fou un partit polític belga d'ideologia socialista, fundat el 1885.

## Història

El POB es va fundar l'abril de 1885 a la sala de la cafeteria De Zwaan, situada a la Grand Place de Brussel·les en una reunió de 112 treballadors, el mateix indret on s'havia fundat la Primera Internacional i on Karl Marx va escriure el Manifest Comunista. En aquesta reunió hi eren representats nombrosos grups, entre ells els socialistes d'Edward Anseele. La majoria eren principalment artesans i no pas treballadors de grans centres industrials (excepte de Gant). Quan es redactà el programa del nou partit, es temia que si era molt radical podia dissuadir els treballadors. En aquesta base es va decidir que la paraula socialista no havia de ser esmenada en el nom del partit, punt de vista defensat per Cesar De Paepe (1841-1890).
Abans de 1919, el sistema de circumscripció per districtes a les eleccions belgues va fer gairebé impossible que el POB obtingués escons a Flandes, raó per la qual el dirigent socialista flamenc Edward Anseele, va ser elegit per la circumscripció de Lieja. Després de 1919, el sufragi universal masculí i la representació proporcional augmentaren la força parlamentària del partit i va participar en diversos governs. Fou el partit més votat a les eleccions legislatives belgues de 1925 i 1936
Després de la Segona Guerra Mundial, va adoptar el nom de Partit Socialista Belga, que a partir dels anys seixanta es va dividir en el Parti Socialiste i Socialistische Partij.

## Resultats electorals

| Any | Vots | Vots | Escons | +/- |
| Any | # | % | Escons | +/- |
| 1894 | 301,940 | 18.36% | 27 / 152 | 27 |
| 1896 | 150,260 | 15.16% | 27 / 152 | = |
| 1898 | 213,511 | 21.78% | 15 / 152 | 12 |
| 1900 | 461,295 | 22.49% | 32 / 152 | 17 |
| 1902 | 159,370 | 14.97% | 32 / 166 | = 17 |
| 1904 | 297,847 | 26.64% | 29 / 166 | 3 |
| 1906 | 72,224 | 22.64% | 25 / 166 | 4 |
| 1908 | 271,870 | 22.64% | 25 / 166 | = |
| 1910 | 85,326 | 6.69% | 25 / 166 | = |
| 1912 | 243,338 | 9.28% | 18 / 186 | 7 |
| 1914 | 404,701 | 30.32% | 32 / 186 | 14 |
| 1919 | 645,124 | 36.62% | 70 / 186 | 38 |
| 1921 | 672,478 | 34.81% | 68 / 186 | 2 |
| 1925 | 821,116 | 39.48% | 78 / 187 | 10 |
| 1929 | 803,347 | 36.02% | 70 / 187 | 8 |
| 1932 | 824,946 | 37.03% | 73 / 187 | 3 |
| 1936 | 758,485 | 32.11% | 70 / 202 | 3 |
| 1939 | 575,775 | 29.44% | 64 / 166 | 6 |

## Membres destacats

* Camille Huysmans
* Henri De Man
* Paul-Henri Spaak, un dels pares fundadors de la Unió Europea
* Emile Vandervelde
* August Vermeylen

## Referències

* (neerlandès) Inleiding tot de geschiedenis van de Belgische arbeidersbeweging Arxivat 2007-09-26 a Wayback Machine.
* Primer programa del POB Arxivat 2008-12-16 a Wayback Machine.
* Th. Luykx and M. Platel, Politieke geschiedenis van België, 2 vol., Kluwer, 1985
* E. Witte, J. Craeybeckx en A. Meynen, Politieke geschiedenis van België, Standaard, 1997
* ↑ «Belgische Socialistische Partij / Parti Socialiste Belge (1945-1978)» (en anglès). ODIS, 29 juliol 2018.. [Consulta: 16 juny 2024].
# FK Teteks Tetovo

El Fudbalski Klub Teteks Tetovo o FK Teteks (en macedoni: ФК Тетекс) és un club de futbol macedoni de la ciutat de Tètovo.

## Història

El 1946 existia un club a Tetovo anomenat Šar Tetovo, que guanyà la copa macedònia els anys 1948 i 1950, però als pocs anys fou dissolt. Sobre les seves restes, el 1953 es fundà el FK Tekstilec. El club fou diversos cops campió de Macedònia de lliga i copa durant l'època iugoslava. Des de la independència, el club guanyà la copa, el seu primer gran títol, la temporada 2009-10. El 2013 guanyà la seva segona copa.

## Palmarès

* Lliga de la RS de Macedònia:
** 1965, 1969, 1974, 1985
* Copa de la República de Macedònia:
** 1948,1950,1978, 1982
* Copa macedònia de futbol:
** 2009-10, 2012-13

## Referències

* ↑ «Macedonia - List of Champions». rsssf.com. [Consulta: 9 abril 2017].
* ↑ «Macedonia - List of Cup Finals». rsssf.com. [Consulta: 9 abril 2017].
* ↑ Teteks hold on to lift Macedonian Cup
* ↑ Teteks wins Macedonian Cup

## Enllaços externs

* Web oficial Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine. (macedònic)
* Club info a MacedonianFootball (anglès)
# Municipi d'Ohrid

El municipi d'Okhrida (macedònic:Општина Охрид) és un municipi al sud-oest de Macedònia del Nord. Okhrida també és el nom de la ciutat on hi ha la seu municipal.
El municipi d'Okhrida limita amb els de Debarca a l'oest i al nord, Resen a l'oest, i una petita part de Mogila al nord-est.

## Demografia

Segons el cens del 2002 el municipi d'Okhrida, al qual se li ha unit el de Kosel, té 54 380 habitants, i segons el cens del 1994 en tenia 52 732. Kosel tenia 1 369 habitants el 2002 i 1 759 el 1994. El municipi en té actualment 55 749.
Els principals grups ètnics són macedonis 85%, albanesos (5,9%), gitanos (0,1%), serbis (0,6%), turc (4%), valacs (0,5%), aromanesos (0,50%)i altres el 4,2% de la població.
El municipi té 29 indrets habitats.

## Notes

* 2002 census results in English and Macedonian (PDF)

## Enllaços externs

* Pàgina oficial
* Municipi d'Okhrida en la pàgina del ministeri de govern local Arxivat 2006-09-08 a Wayback Machine.
* Okhrida en la informació general macedònia
# Municipi d'Ohrid

El municipi d'Ohrid (macedònic:Општина Охрид) és un municipi al sud-oest de Macedònia del Nord. Ohrid també és el nom de la ciutat on hi ha la seu municipal.
El municipi d'Ohrid limita amb els de Debarca a l'oest i al nord, Resen a l'oest, i una petita part de Mogila al nord-est.

## Demografia

Segons el cens del 2002 el municipi d'Ohrid, al qual se li ha unit el de Kosel, té 54 380 habitants, i segons el cens del 1994 en tenia 52 732. Kosel tenia 1 369 habitants el 2002 i 1 759 el 1994. El municipi en té actualment 55 749.
Els principals grups ètnics són macedonis 85%, albanesos (5,9%), gitanos (0,1%), serbis (0,6%), turc (4%), valacs (0,5%), aromanesos (0,50%)i altres el 4,2% de la població.
El municipi té 29 indrets habitats.

## Notes

* 2002 census results in English and Macedonian (PDF)

## Enllaços externs

* Pàgina oficial
* Municipi d'Ohrid en la pàgina del ministeri de govern local Arxivat 2006-09-08 a Wayback Machine.
* Ohrid en la informació general macedònia
# Eleccions municipals de 2015 a Tortosa

Les eleccions municipals de 2015 a Tortosa van ser unes eleccions locals que es van celebrar el diumenge 24 de maig de 2015 a Tortosa, al Baix Ebre, com a part de les eleccions municipals espanyoles. Es van triar els 21 regidors de l'Ajuntament de Tortosa.

## Sistema electoral

Les eleccions als ajuntaments de l'Estat espanyol estan fixades per celebrar-se el quart diumenge de maig cada quatre anys. El sistema electoral fa servir la regla D'Hondt amb representació proporcional, llistes tancades i una barrera electoral del 5% dels vots vàlids, que inclou els vots en blanc. La votació per a l'assemblea local es basa en el sufragi universal.
En les eleccions municipals, la circumscripció electoral és el municipi i el nombre d'escons (o sigui, regidors) a triar del municipi es determina en funció del nombre d'habitants censats en aquest municipi. En el cas de Tortosa, en tenir 23.084 persones censades, l'hi correspon 21 regidors.

## Candidatures

El 28 d'abril del mateix any, la Junta Electoral de Zona de Tortosa va proclamar nou candidatures del municipi de Tortosa en el Butlletí Oficial de la Província de Tarragona.
| Partit polític | Llista de candidats |
| Convergència i Unió (CiU) | Llista |
| Esquerra Republicana de Catalunya-Acord Municipal (ERC-AM) | Llista |
| Movem Tortosa-Entesa (MT-E) | Llista |
| Partit dels Socialistes de Catalunya (PSC-CP) | Llista |
| Candidatura d'Unitat Popular (CUP-AET-PA) | Llista |
| Partit Popular Català (PP) | Llista |
| Agrupació d'Electors Som Tortosa (SOMTORTOSA) | Llista |
| Plataforma per Catalunya (PxC) | Llista |
| Democracia Nacional (DN) | Llista |

## Jornada electoral
### Constitució de les meses

En aquell moment, Tortosa tenia una població de 33.932 habitants, dels quals 23.084 persones van ser cridades a votar en alguna de les 40 meses que es van constituir al municipi.

### Participació

La participació en aquestes eleccions va ser de 59,3%, el qual cosa implica que un total de 13.681 ciutadans del municipi van decidir exercir el seu dret a vot. Comparant aquesta participació amb la mitjana catalana, Tortosa va registrar una xifra pràcticament idèntica, situant-se en 0,8 punts percentuals per sobre.
A continuació, es presenta una taula amb els percentatges de participació registrats a diferents hores del dia de les eleccions:
| Hores | Tortosa |
| Participació (14h) | 33,5% ( 0,4%) |
| Participació (18h) | 45,0% ( 1,4%) |
| Participació (20h) | 59,3% ( 0,0%) |

## Referències

* 1 2 «Llei orgànica 5/1985, de 19 de juny, del règim electoral general». Portal Jurídic de Catalunya. [Consulta: 31 maig 2023].
* ↑ «Infoelectoral | Resultados electorales» (en castellà). Ministerio de Interior | Gobierno de España. [Consulta: 31 maig 2023].
* ↑ «Eleccions municipals 2015 | Cercador d'Informació i Documentació Oficials». Diputació de Barcelona. [Consulta: 17 juny 2023].
* 1 2 «Resultats electorals». Generalitat de Catalunya. [Consulta: 4 juny 2023].
# Eleccions municipals de 1999 a Tortosa

Les eleccions municipals de 1999 a Tortosa van ser unes eleccions locals que es van celebrar el diumenge 13 de juny de 1999 a Tortosa, al Baix Ebre, com a part de les eleccions municipals espanyoles. Es van triar els 21 regidors de l'Ajuntament de Tortosa.

## Sistema electoral

Les eleccions als ajuntaments de l'Estat espanyol estan fixades per celebrar-se el quart diumenge de maig cada quatre anys. El sistema electoral fa servir la regla D'Hondt amb representació proporcional, llistes tancades i una barrera electoral del 5% dels vots vàlids, que inclou els vots en blanc. La votació per a l'assemblea local es basa en el sufragi universal.
En les eleccions municipals, la circumscripció electoral és el municipi i el nombre d'escons (o sigui, regidors) a triar del municipi es determina en funció del nombre d'habitants censats en aquest municipi. En el cas de Tortosa, en tenir 24.842 persones censades, l'hi correspon 21 regidors.

## Candidatures

El 18 de maig del mateix any, la Junta Electoral de Zona de Tortosa va proclamar quatre candidatures del municipi de Tortosa en el Butlletí Oficial de la Província de Tarragona.
| Partit polític | Llista de candidats |
| Convergència i Unió (CiU) | Llista |
| Partit dels Socialistes de Catalunya (PSCPMC-IE) | Llista |
| Partit Popular Català (PP) | Llista |
| Esquerra Republicana de Catalunya-Acord Municipal (ERC-EV-AM) | Llista |

## Jornada electoral
### Constitució de les meses

En aquell moment, Tortosa tenia una població de 29.600 habitants, dels quals 24.842 persones van ser cridades a votar en alguna de les 39 meses que es van constituir al municipi.

### Participació

La participació en aquestes eleccions va ser de 60,6%, el qual cosa implica que un total de 15.063 ciutadans del municipi van decidir exercir el seu dret a vot. Comparant aquesta participació amb la mitjana catalana, Tortosa va registrar una xifra més alta, situant-se en 4,8 punts percentuals per sobre.
A continuació, es presenta una taula amb els percentatges de participació registrats a diferents hores del dia de les eleccions:
| Hores | Tortosa |
| Participació (14h) | 33,1% ( -4,0%) |
| Participació (18h) | 46,2% ( -3,0%) |
| Participació (20h) | 60,6% ( -3,2%) |

## Referències

* 1 2 «Llei orgànica 5/1985, de 19 de juny, del règim electoral general». Portal Jurídic de Catalunya. [Consulta: 31 maig 2023].
* ↑ «Infoelectoral | Resultados electorales» (en castellà). Ministerio de Interior | Gobierno de España. [Consulta: 31 maig 2023].
* ↑ «Elecciones. Elecciones Locales. 13 de junio de 1999.» (en castellà). Junta Electoral Central. [Consulta: 17 juny 2023].
* 1 2 «Resultats electorals». Generalitat de Catalunya. [Consulta: 4 juny 2023].
# Jaciment arqueològic del Mas d'en Galí

El Jaciment del Mas d'en Galí és un dels jaciments arqueològics més antic de Catalunya, que es troba a Medinyà. Es tracta d'una estació a l'aire lliure del Paleolític inferior (Axelià), situada per damunt d'una terrassa alta del riu Ter, prop d'un torrent, en terrenys del mas d'en Galí de Medinyà.

## Descobriment i història de les intervencions arqueològiques

Va ser descobert l'any 1978 pel grup de recerques de l'Associació Arqueològica de Girona format per E. Jiménez, V. Garcia, R. Mora, J. Canal i E. Carbonell, que hi van recollir indústria lítica, concretament 128 peces, de les quals 63 són instruments, i la matèria més utilitzada és el quars, que es troba a les terrasses del Ter.

## Troballes

Predomina el grup de materials fets sobre còdols del Ter, essent menys abundant la indústria sobre fragment o esclat. Del conjunt destaquen el choppers (27 peces), chopping-tools (8 peces) i epannelés (6 peces). D'estris, els més caracteritzats són el ganivets de dors i les osques, fabricats sobre fragments o esclats. Hi manquen eines de tipus domèstic. Predomina la talla unifacial, encara que la presència d'epannelé mostra el coneixement de la tècnica centrípeta, i els chopping-tools, la bifacial. De tot plegat es dedueix un procés tecnològic de desbast molt senzill, amb total absència de talla levallosiana. Les matèries primeres utilitzades són materials al·luvials de l'entorn immediat, tot i que hi predomina el quars (83,6 per cent). Es tracta d'un conjunt d'aparença arcaica, amb un procés tecnològic de desbast molt senzill. La funcionalitat de l'indret, a més de la situació elevada de control de la plana fluvial, ve donada també per la poca presència d'eines domèstiques. Podria tractar-se d'una estació semblant a la Pedra Dreta, destinada a la caça de mamífers

## Referències

* 1 2 3 Carbonell, Eudald; Rodríguez, Xosé Pedro «El Paleolítico inferior en Catalunya» (pdf). Veleia, 2007-2008, pàg. 331-343. ISSN: 0213-2095 [Consulta: 3 desembre 2023].

## Bibliografia

* Les comarques Gironines: Del Paleolític als Visigots de Pere Cantón Playà
* Inventari del Patrimoni Cultural Immoble Català. Direcció General d'Arxius, Biblioteques, Museus i Patrimoni de la Generalitat de Catalunya

## Vegeu també

* Prehistòria a Catalunya
# Platja des Dofí (Cadaqués)

La platja des Dofí és una petita platja natural del municipi de Cadaqués (Alt Empordà), situada al Racó des Dofí, a la Cala Portaló, dins del Parc Natural del Cap de Creus. Orientada al nord-oest, té una longitud de 35 m i una amplada de 6 m. Està formada per graves, còdols i blocs. És una platja solitària per la dificultat d'accés i per tenir a prop la platja de Portaló, més atractiva per als banyistes.
El nom de la platja es refereix al dofí, mamífer aquàtic abans molt més abundant en aquest indret.

## Referències

* ↑ «Mapa topogràfic de Catalunya». Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya.
* ↑ «Platges i dunes de Catalunya». Laboratori d'Anàlisi i Gestió del Paisatge, Universitat de Girona.
* 1 2 Crestas, Pako. Les platges de la Costa Brava. De Cadaqués al Port de la Selva. Valls: Cossetània, maig 2016, p. 94-95. ISBN 978-84-9034-407-1.
# Mo'Kalamity

Mo'Kalamity és un cantant de roots reggae francesa d'origen capverdià que canta principalment en anglès. Empra la música reggae pera donar veu als més desafavorits, i en les seves lletres tracta tant la unitat d'Àfrica com l'exili i l'emancipació de la dona.

## Trajectòria

Monica Tavares va néixer a l'illa de Santiago, encara que amb cinc anys i mig va emigrar amb els seus pares a l'Estat francès a la recerca de millors condicions de vida. Va créixer a l'Illa de França i quan era adolescent va descobrir diferents gèneres musicals que la van influir com ara el soul, el gòspel, el blues i el jazz. No obstant això, la va captivar el reggae pel seu ritme i el seu groove, reconeixent-se a si mateixa a través d'artistes jamaicans orgullosos dels seus orígens africans.
Entre els anys 2000 i 2001 va fer de corista per a l'artista de reggae King Malik, i el 2002 va començar la seva carrera en solitari. El 2004 va formar també el grup The Wizards.
L'àlbum de debut de Mo'Kalamity, Warriors of Light, es va publicar el 2006. Les cançons estan arranjades per Johnson Makende, exlíder del grup de reggae caribeny Exode, i la seva companya Anne Riou. A l'octubre del 2013 es va publicar l'àlbum Freedom Of The Soul. A principis del 2017 va viatjar a Kingston per a gravar el seu quart àlbum, One Love Vibration, en col·laboració amb Sly Robbie. El 2018 Mo'Kalamity va publicar un senzill titulat «Le pouvoir» en col·laboració amb Tiken Jah Fakoly.

## Discografia

* Warriors of Light (2006)
* Deeper Revolution (2009)
* Freedom of the Soul (2013)
* One Love Vibration (2018)
* Shine (2024)

## Referències

* ↑ Bussiere, S. «Parthenay. Mo’Kalamity, du reggae et des convictions à Diff'art». La Nouvelle Republique, 14-03-2018. [Consulta: 15 maig 2021].
* 1 2 Dunbar-Curran, T. «Giving the poor a voice, from Jamaica to Africa». Cape Times, 30-04-2009. [Consulta: 15 maig 2021].
* 1 2 Volle, H. «Mo’Kalamity, reine africaine du reggae-roots français» (en francès). Pan African Music, 20-02-2019. [Consulta: 14 maig 2021].
* ↑ Franzen, S. «"Die Essenz einatmen" - Rock & Pop - Badische Zeitung» (en alemany). Badische Zeitung, 28-07-2019. [Consulta: 14 maig 2021].
* ↑ Haon, N. «Mo’Kalamity & The Wizards, reggae roots et frais le 14 avril au Divan du Monde et en tournée toute l'année» (en francès). ON-mag.fr, 14-04-2016. [Consulta: 15 maig 2021].
* ↑ «Chartres-de-Bretagne. Un concert aux airs de reggae avec Mo’Kalamity, vendredi». , 19-11-2019 [Consulta: 15 maig 2021].
* ↑ «Lura e Mayra Andrade com mais nomeações» (en portuguès). Jornal de Angola, 02-12-2010. Arxivat de l'original el 2020-08-17. [Consulta: 15 maig 2021].
* ↑ Lavaine, B. «Mo'Kalamity, au royaume du reggae» (en francès). RFI Musique, 14-02-2018. [Consulta: 15 maig 2021].
* ↑ Briard, F. «Mo’Kalamity dégaine ses vibrations jamaïcaines» (en francès). Marianne, 13-03-2018. [Consulta: 15 maig 2021].
* ↑ Mévégué, A. «À l'Affiche ! - Mo'Kalamity, ambassadrice capverdienne d'un reggae conquérant» (en francès). France 24, 15-10-2018. [Consulta: 15 maig 2021].