OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cas partitiu

* Casos gramaticals
* Llista de casos gramaticals
* Cas abessiu
* Cas ablatiu
* Cas absolutiu
* Cas adessiu
* Cas adverbial
* Cas al·latiu
* Cas benefactiu
* Cas causal
* Cas causal final
* Cas comitatiu
* Cas datiu
* Cas dedatiu
* Cas delatiu
* Cas disjuntiu
* Cas distributiu
* Cas distributiu temporal
* Cas elatiu
* Cas essiu
* Cas essiu formal
* Cas essiu modal
* Cas exessiu
* Cas final
* Cas formal
* Cas genitiu
* Cas il·latiu
* Cas inessiu
* Cas instructiu
* Cas instrumental
* Cas latiu
* Cas locatiu
* Cas modal
* Cas multiplicatiu
* Cas objectiu
* Cas oblic
* Cas partitiu
* Cas possessiu
* Cas postposicional
* Cas preposicional
* Cas prolatiu
* Cas prosecutiu
* Cas separatiu
* Cas sociatiu
* Cas sublatiu
* Cas superessiu
* Cas temporal
* Cas terminatiu
* Cas translatiu
* Cas vial
* Cas vocatiu
* Arranjament morfosintàctic
* Cas absolutiu
* Cas acusatiu
* Cas ergatiu
* Cas instrumental
* Cas instrumental comitatiu
* Cas intransitiu
* Cas nominatiu
* Declinació
* Declinació alemanya
* Declinació basca
* Declinació eslovaca
* Declinació eslovena
* Declinació irlandesa
* Declinació islandesa
* Declinació llatina
* Declinació polonesa
* Declinació russa
* Declinació sèrbia
* Declinació txeca
El cas partitiu és un cas gramatical que denota la "parcialitat", "sense resultat, o "sense identitat específica". També es fa servir en contextos on se selecciona un subgrup d'un grup més gran o amb nombres.
En català la funció del partitiu s'expressa, no pas amb cap declinació, sinó amb la preposició "de" per exemple: no en tinc de pomes'
En llatí, el partitiu es manifesta com un dels dos possibles usos del cas genitiu.
En italià es representa pels articles "dal", "dalla", "dagli", "dalle".

## Característiques

En basc el cas partitiu (partitiboa) es fa declinant la paraula posposant les lletres (R)IK, per exemple la frase Badaukazu telefonorik ? en català es tradueix com en tens de telèfon?.
En algunes llengües flexives del grup finoúgric tals com el finès, l'estonià o el sami és un cas que s'utilitza en paraules:
* Amb funció d'objecte o complement verbal amb sentit restrictiu o indefinit.
* una declaració o salutació.
* una acció contínua i incompleta, com en la frase Ara llegeixo un llibre.
* després de numerals i paraules que indiquen quantitat, com per exemple una tassa de.
El partitiu plural, en finès exerceix la funció de plural indefinit. Per exemple la paraula omenia, forma partitiva d'omena, significa (algunes) pomes.
La llengua artificial Quenya també tenia partitiu però s'usava poc. Si, per exemple diem Eldali, ens estaríem referint a un grup d'elfs que venien d'un grup més gran, o sigui, (alguns) elfs).

## Referències

* ↑ Bakarka, Mètode d'autoaprenentatge de l'euskera, Elkar 1995

## Enllaços externs

* http://virtual.finland.fi/netcomm/news/showarticle.asp?intNWSAID=25838 Arxivat 2008-04-04 a Wayback Machine.
* Kimberli Mäkäräinen Paraules que necessiten usar el partitiu en finès
# Jordi Carreras Muria

Jordi Carreras Muria és un discjòquei i pedagog especialitzat en educació musical i formació professional de discjòqueis. Membre del comitè d'experts de l'Associació Espanyola de DJ i Productors Musicals i també soci de DIPEF (Associació oficial de DJ i Productors d'Eivissa i Formentera)
Dins de la seva faceta educativa, imparteix i desenvolupa classes i conferències per tot Espanya i Sud-amèrica, en projectes com PRO DJ ACADEMY i Professional DJ.

## Llibres

Durant la seva carrera professional ha publicat els llibres "Yo DJ II" ,"Yo DJ III"," i "Deejay/El libro". Els tres tenen un caràcter divulgatiu i pedagògic en el món de la música punxada en directe, malauradament cap es troba en català en l'actualitat.

## Trajectòria professional

Director, presentador i productor del programa de ràdio i televisió "Solo Sweet Ibiza" (des de l'any 2016 fins a l'actualitat), i "BEaDJ" per a IBIZA GLOBAL TV. També ha estat al capdavant de la Revista Deejay durant 14 anys, una de les revistes més importants al món, al costat de Pacha Magazine i Dj Mag.
Ha treballat per a Pioneer DJ com a responsable dels continguts de Facebook i YouTube (product tester i entrenador oficial, imatge i veu dels videotutorials oficials de Pioneer DJ per al mercat de parla hispana) i és creador del Campionat Oficial d'Espanya de DJs Residents de Club de Pioneer DJ. També és DJ oficial de la Lliga de Campions de la UEFA al Camp Nou des de 2012 i ha actuat en esdeveniments anuals al Circuit de Catalunya de Fórmula 1 i MotoGP.

## Discografia (selecció)

* Dance (Emotion Recordings)
* Dance as J. Carreras (Tanir Music)
* Mezcla acompasada as J. Carreras | Muria (Tempo Music)
Recopilacions Mix
* Thriller 40th Anniversary Album

## Referències

* 1 2 3 «Los disc-jockeys exigen una normativa "clara" para retomar la actividad y se sienten menospreciados» (en castellà). 20 minutos, 26-04-2021. [Consulta: 22 febrer 2023].
* ↑ «Libros – Jordi Carreras» (en castellà). [Consulta: 23 octubre 2024].
* ↑ «YoDJ III - Se DJ y siéntete DJ» (en castellà). La Vanguardia. [Consulta: 22 febrer 2023].
* ↑ DJ, radioactivo. «Jordi Carreras deja DEEJAY» (en castellà). [Consulta: 22 febrer 2023].
* ↑ «Entrevista con Jordi Carreras Muria» (en castellà). Funk & Sugar, Please!, 02-10-2013. [Consulta: 22 febrer 2023].
* ↑ «Michael Jacksons „Thriller“ wird heute 40 Jahre alt – hier ist der „Thriller 40th Anniversary“ Mix von Jordi Carreras + „Thriller 40“» (en alemany). Whudat, 30-11-2022. [Consulta: 22 febrer 2023].
# Hidrofòbia

Una substància és hidròfoba (del grec υδρο, hydro = aigua, i Φόϐος, phobos = por) quan té com a propietat física la de ser repel·lida per una massa d'aigua. Les molècules hidròfobes tendeixen a ser no polars i, per tant, prefereixen solvents neutres o no polars. Les molècules hidrofòbiques en aigua sovint s'agrupen juntes formant micel·les. L'aigua en superfícies hidrofòbiques mostren un alt angle de contacte. Exemples de molècules hidrofòbiques són, entre d'altres, els alcans, els olis i els greixos. Els materials hidròfobs es fan servir per treure oli i altres greixos, el control de vessaments de greixos i els processos de la separació química per treure compostos no polar de compostos polars. Hidrofòbic s'usa alternativament a lipofílic (que li agrada el greix), tanmateix els dos termes no són sinònims. Mentre que les substàncies hidrofòbiques són normalment lipofíliques, hi ha excepcions com les silicones i els fluorocarbonis.

## Punt de vista químic

Segons la termodinàmica la matèria cerca estar en un estat baix d'energia i els enllaços redueixen l'energia química. L'aigua està polaritzada elèctricament i és capaç de fer enllaços d'hidrogen internament que li proporcionen moltes de les seves propietats úniques. Però, com que els hidròfobs no estan polaritzats elèctricament i a més són incapaços de formar enllaços d'hidrogen, l'aigua repel·leix els hidròfobs, en favor d'enllaçar-se amb ella mateixa. Aquest és l'efecte que causa la interacció hidròfoba. Així les dues fases immiscibles (hidròfila contra hidròfoba) canviaran i la seva superfície interfacial serà la mínima. Aquest efecte es pot veure en el fenomen anomenat separació de fase.

## Superhidrofobicitat

Superfícies com les fulles de les plantes de lotus són molt difícils de mullar. L'angle de contacte de les gotes ultrapassa els 150° i l'angle de transbordament és menor de 10°.

## Referències

* ↑ Aryeh Ben-Na'im Hydrophobic Interaction Plenum Press, New York ISBN 0-306-40222-X
* ↑ Goss, K. U. and R. P. Schwarzenbach (2003): "Rules of Thumb for Assessing Equilibrium Partitioning of Organic Compounds: Successes and Pitfalls." JOURNAL OF CHEMICAL EDUCATION 80(4): 450–455. Enllaç al resum Arxivat 2008-09-05 a Wayback Machine.
* ↑ Wang, Shutao «Definition of superhydrophobic states». Advanced Materials, 19, 2007, pàg. 3423–3424. DOI: 10.1002/adma.200700934.

## Enllaços externs

* Web que és una eina per calcular i determinar la hidrofobicitat de les proteïnes. Arxivat 2006-09-25 a Wayback Machine.
* Hidrofobicitat aplicada en neerlandès)
* Web dedicada a notícies i coneixement en hidrofobicitat
# Frode Olsen

Frode Olsen (Stavanger, 12 d'octubre de 1967) és un porter de futbol noruec, ja retirat. Al llarg de la seua carrera ha militat en clubs destacats del seu país, així com al Sevilla FC. Després de retirar-se, ha estat comentarista esportiu de TV2.
Ha estat 26 cops internacional amb la selecció de Noruega, tot formant part del combinat del seu país que va acudir a l'Eurocopa del 2000.
# Jordi Juan Riquer

Jordi Juan Riquer (Eivissa, 1905 — 1987) fou un assagista i novel·lista eivissenc amb una trajectòria marcada per l'activisme polític i cultural. Llicenciat en dret, va participar en entorns progressistes i, el 1936, s'afilià a la CNT. Fundador i director de la revista Proa i d'altres publicacions, va destacar amb la novel·la de denúncia social Metges... o traficants? (1937). Contrari a la pena de mort, va condemnar els crims del setembre de 1936. Empresonat 17 vegades durant el franquisme, abandonà la literatura activa, deixant una obra parcialment inèdita.

## Referències

* ↑ «Jordi Juan Riquer | enciclopèdia.cat». [Consulta: 28 abril 2020].
* ↑ «Jordi Juan Riquer, vida truncada de un anarquista | Rojo y Negro». [Consulta: 28 abril 2020].
* ↑ Román, Juan José Ortega «Jordi Juan Riquer, el primer novelista de Ibiza: a propósito de "Metges...o traficants?"». Revista de filología románica, 23, 2006, pàg. 179–184. ISSN: 0212-999X.
# Redunca

Els redunques (Redunca) són un gènere d'antílops africans. Inclou tres espècies, que són:
* Redunca comú, Redunca arundinum
* Redunca de muntanya, Redunca fulvorufula
* Redunca bohor, Redunca redunca

## Referències

* ↑ «redunca comú». Cercaterm. TERMCAT. [Consulta: 12 desembre 2023].
* ↑ «redunca de muntanya». Cercaterm. TERMCAT. [Consulta: 12 desembre 2023].
* ↑ «redunca bohor». Cercaterm. TERMCAT. [Consulta: 12 desembre 2023].
Espècies vivents d'artiodàctils (sense comptar els cetacis) :
Regne: Animalia  · Embrancament: Chordata  · Classe: Mammalia  · Infraclasse: Eutheria  · Superordre: Laurasiatheria :
Subordre Ruminantia :
Família Cervidae :
Família Bovidae :
Família Bovidae (subfamília Caprinae) :
Família Bovidae (subfamília Bovinae) :
Família Bovidae (subfamília Antilopinae) :
Subordre Suina :
Subordre Tylopoda :
Clade Whippomorpha :
# Jordi Macabich i Potau

Jordi Macabich i Potau (Barcelona, 1925 - 10 d'abril de 2015) va ser un agent i dibuixant de còmic.

## Biografia

Jordi Macabich fou un dibuixant autodidacta, va començar la seva carrera a mitjan anys quaranta en còmics unitaris i en series de còmic d'aventures com El Halcon de Acero, per l'editorial Ameller, i per Toray títols com; El Capitan Coraje o la serie Bing Colt per l'editorial Marco. Alternava aquests treballs amb historietes a revistes de còmic humorístic com; TBO, PBT, Carcajadas de miedo o la revista de l'editorial Bruguera, Pulgarcito on va començar fent treballs com a il·lustrador de seccions didàctiques, però mes endavant aquestes col·laboracions es van estendre a les historietes d'El Inspector Dan El 1951, El Inspector Dan, va iniciar una serie propia i Jordi Macabich va ser un dels dibuixant que varen donar vida als guions de González Ledesma i Víctor Mora.
El 1957, va fundar amb Barry Coker l'agència de còmic Bardon Art. Al maig de 2009 va ser guardonat amb el Premi Ciutat d'Hospitalet de les arts i les cultures.

## Obra

| Anys | Títol | Guionista | Tipus | Publicació |
| 194- | Rolsen | | Serial | Ameller |
| 1946 | El Capitán Coraje núm. 1 | Ayné Arnau | Serial | Toray |
| 1947 | Bing Colt | Carvajal | Serial | Marco |
| 1950 | Aunque le cueste creerlo | | Sèrie col·lectiva | Pulgarcito |
| 1950 | Dígame vd. | | Sèrie col·lectiva | Pulgarcito |
| 1951 | El Inspector Dan núm. 12, 14, 16, 18, 30 y 47 | González Ledesma, Víctor Mora | Serial | Bruguera |
| 1952 | El Inspector Dan | González Ledesma, Víctor Mora | Sèrie | Pulgarcito |
| 1955 | Celia, suplemento para niñas | | Serial | Bruguera |
| 1955 | La cabaña del Tío Tom | José Antonio Vidal Sales | Monografia | Bruguera: Historias, núm. 5 |
| 1956 | El milagro de Fátima | María Martí | Monografia | Bruguera: Historias, núm. 11 |
| 1958 | Gran Oeste | | Serial | Ferma |
| 1959 | Claro de Luna | | Serial | Ibero Mundial |
| 1977 | Solidaridad con El Papus | | Monografia col·lectiva | Edició col·lectiva |
| 1984 | El Inspector Dan | Víctor Mora | Monografia amb Darnís | BO |

## Referències

* ↑ Mor el dibuixant de còmic Jordi Macabich (català)
* 1 2 3 4 5 6 7 8 Cuadrado (2000), pp. 752-753.
* 1 2 «Jorge / Jordi Macabich Potau» (en castellà). Tebeosfera. Asociación Cultural Tebeosfera (ACyT). [Consulta: 24 abril 2018].
* ↑ Haro, Josep de (9/03/2009) Premio en L’Hospitalet al dibujante de cómic Jordi Macabich, "AACE".

## Bibliografia

* CUADRADO, Jesús. Atlas español de la cultura popular: De la historieta y su uso, 1873-2000. Madrid: Ediciones Sinsentido/Fundación Germán Sánchez Ruipérez. 2 v, 2000. ISBN 84-89384-23-1.
# Jordi Mas

Jordi Mas (Illa, Rosselló, 1915 - Perpinyà, 1983) fou un mestre i poeta rossellonès.
Feu estudis clàssic l'escola Normal de Perpinyà i posteriorment exercí de mestre d'escola a París. Fou membre de la Resistència francesa. Acabà la seva carrera professional com a director d'escola a Perpinyà.
El 1971 participà en el curs de català organitzat pel Grup Rossellonès d'Estudis Catalans i el 1974 obtingué el primer guardó de poesia rossellonesa als Jocs Florals de la Ginesta d'Or. Fou Mestre en Gai Saber. Pel que fa a la seva obra, publicà el recull de poemes Camí ramader (1982).

## Referències

* 1 2 «Jordi Mas». Diccionari de la Literatura Catalana.
# Màwlid an-Nabí

Màwlid an-Nabí —àrab: مولد النبي, mawlid an-Nabī, o المولد النبوي, al-mawlid an-nabawī, ‘Naixement del Profeta’, o també مولد الرسول, mawlid ar-Rasūl, ‘Naixement de l'Enviat’— és una festa musulmana que commemora l'aniversari del profeta Muhàmmad i que se celebra el dia 12 del mes de rabí al-àwwal, tercer mes del calendari musulmà.
El mot màwlid també es fa servir en alguns indrets, com a Egipte, com a terme genèric per designar els aniversaris d'altres figures religioses històriques, com ara els sants sufís. Els xiïtes celebren el Màwlid an-Nabí el dia 17 del mateix mes, fent-lo coincidir amb la data de naixença de l'imam Jàfar as-Sàdiq.
Els orígens de l'observança daten del segle xi, quan va ser instaurada per la dinastia fatimita (xiïta) a Egipte quatre segles després de la mort del Profeta. Per la majoria dels sunnites es tracta, però, d'una celebració no canònica, i la seva legitimitat és discutida per diversos corrents tradicionalistes que la consideren una bida (innovació no ortodoxa).

## Referències

* ↑ Mawlid. Reference.com
* ↑ In pictures: Egypt's biggest moulid. BBC News.
* ↑ http://www.abukhadeejah.com/wp-content/uploads/2014/01/Origins-of-the-Prophets-Birthday-Online.pdf
* ↑ name=Mufti Muhammad ibn Adam Hanafi> http://islamqa.org/hanafi/daruliftaa/8579. Mufti Muhammad ibn Adam .
* ↑ name=Sheikh Muhammed Salih Al-Munajjid> http://islamqa.info/en/249 Sheikh Muhammed Salih Al-Munajjid.
# Kheda

Kheda o Kaira és una ciutat i municipalitat al Gujarat, Índia, capital del districte de Kheda a l'Índia a 35 km d'Ahmedabad a 22° 45′ N, 72° 41′ E﻿ / ﻿22.75°N,72.68°E﻿ / 22.75; 72.68 a la vora del riu Vatrak; segons el cens del 1001 la població era de 24.034 habitants. La població el 1881 era de 12.640 i el 1901 de 10.392 habitants.

## Història

Pertanyia als mogols quan la zona fou atacada per primer cop pels marathes el 1720. En els següents anys va caure en mans dels babis de Junagadh. El 1753 la ciutat fou arrabassada als babis per Damaji Rao Gaikwar (1732-1768) i els marathes van prendre el control de la major part de la zona i la van repartir entre el pesha i el Gaikwar de Baroda. Va passar als britànics per cessió feta per Anand Rao Gaikwar el 1803 i el 1805 fou escollida com a capital de districte, condició que va perdre el 1830 i va recuperar el 1833. El 1857 es va formar la municipalitat. Va patir terratrèmols el 1860 i 1864.

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Jordi Sánchez Navarro

Jordi Sánchez Navarro és un professor i investigador universitari català, expert en còmics i cinema fantàstic.
Des del 1989 escriu en diversos mitjans sobre còmic, cinema i televisió. Va ser director del Saló Internacional del Còmic de Barcelona (1997-2000) i subdirector del Festival Internacional de Cinema Fantàstic de Catalunya-Sitges (2001-2004), amb el qual col·labora com a programador d'«Anima't», la secció d'animació.
Sánchez Navarro és també autor, entre d'altres, dels llibres Tim Burton: Cuentos en sombras (2000), Freaks en acción: Álex de la Iglesia o el cine como fuga (2005), Narrativa audiovisual (2006) i Pantalla rasgada. Quince conversaciones con cineastas y escritores sobre sueños y cine (2014), i ha coordinat llibres col·lectius com Fanáticos. La cultura fan (2013), Aprovecha el tiempo y juega (2009), Realidad virtual. Visiones sobre el ciberespacio (2004) i Imágenes para la sospecha. Falsos documentales y otras piruetas de la no-ficción (2001).
Ha impartit nombrosos cursos i conferències sobre cinema fantàstic, ciència-ficció, còmic i, especialment, història i estètica del cinema d’animació. Treballa com a professor a la Universitat Oberta de Catalunya, on dirigeix els Estudis de Ciències de la Informació i de la Comunicació i fa recerca sobre temes relacionats amb les transformacions de les formes narratives al cinema contemporani, la innovació en l’entreteniment audiovisual i els nexes entre la cultura lúdica i el gènere fantàstic.

## Referències

* 1 2 «Jordi Sánchez-Navarro». CCCB (amb permís OTRS), 01-06-2017. [Consulta: 29 juliol 2024].
* ↑ de España, Ramon. «Jordi Sanchez Navarro en EL PAÍS» (en espanyol europeu). El País, 16-04-2001. [Consulta: 29 juliol 2024].
* ↑ Abuín, Alberto. «'Pantalla rasgada', entrevista a Jordi Sánchez-Navarro» (en castellà), 31-10-2014. [Consulta: 29 juliol 2024].
# Jordi Valor i Serra

Jordi Valor i Serra (Alcoi, l'Alcoià, 12 d'octubre de 1908 - Alcoi, Alcoià, 30 de setembre de 1984) va ser un escriptor valencià.

## Referències

* ↑ «Jordi Valor i Serra | enciclopèdia.cat». [Consulta: 23 abril 2020].
* ↑ «RodaMots - Nota biogràfica de Jordi Valor i Serra». [Consulta: 23 abril 2020].
* ↑ «Biografia Jordi Valor i Serra · memoriavalencianista.cat». [Consulta: 23 abril 2020].
* ↑ «Semblança de Jordi Valor i Serra».
# Fosfat de dinucleòtid de nicotinamida i adenina

El fosfat de dinucleòtid de nicotinamida i adenina, abreujat NADP$^+$ (forma oxidada) i NADPH (forma reduïda), és un coenzim que conté vitamina B3 i que intervé en nombroses reaccions metabòliques d'oxido-reducció.
És molt semblant al dinucleòtid de nicotinamida i adenina (NAD$^+$), del qual es diferencia per la presència d'un grup fosfat en el segon carboni del β-D-ribofuranosa del residu adenosina.
El NADP$^+$ accepta un protó i dos electrons segons la reacció:

## Paper en la cèl·lula

En els organismes autòtrofs, el NADPH és produït durant la fase lluminosa acícila de la fotosíntesi i és la font de poder reductor usada en la fixació del diòxid de carboni de la fase fosca (cicle de Calvin) on es redueix el CO₂ en carboni orgànic.
En els organismes heteròtrofs, el NADPH és produït principalment per la fase oxidativa de la via de la pentosa fosfat.
El NADPH és la font principal d'electrons utilitzats en les reaccions biosintètiques de la cèl·lula. De la mateixa manera s'utilitza en els mecanismes de protecció contra l'estrès oxidant i les espècies reactives de l'oxigen (ROS).
La malaltia coneguda sota el nom de «favisme» o dèficit de glucosa-6-fosfat deshidrogenasa (G6PD) comporta un dèficit cel·lular de NADPH i condueix a una hipersensibilitat a l'estrès oxidatiu.

## Referència

* ↑ «Diccionari enciclopèdic de medicina (DEMCAT) | NADP». TERMCAT. [Consulta: 7 octubre 2022].
# Jordà de Pisa

Jordà de Pisa (Pisa, p. 1260 $^{(Gregorià)}$ - Piacenza, 16 d'agost de 1310 ↔ 21 d'agost de 1310) fou un frare dominic italià. És venerat com a beat per l'Església catòlica.

## Biografia

Era conegut també com a Giordano da Rivalta o da Rivalto, ja perquè provingués del poble de Rivalto, llogarret de Chianni (província de Pisa), ja perquè fos el nom de la seva família. Als vint anys ingressà a l'Orde de Sant Domènec i hi estudià teologia a Pisa, Bolonya i París. En tornar a Itàlia, fou professor de teologia als estudis dels dominics de Pisa des de 1287 i el 1289 a Perusa i el 1295 a Viterbo. El 1301 assistí al capítol general de l'orde a Colònia.
Entre 1303 i 1306 fou professor a Florència, on predicà a l'església de Santa Maria Novella. Hi predicà la quaresma a la catedral de Santa Maria del Fiore entre 1303 i 1305. Nomenat predicador general, va ensenyar eloqüència. El 1307 tornà a l'ensenyament, ara de la Sagrada Escriptura, a Pisa, i el 1311 fou enviat a ensenyar a París, a la Sorbona, però durant el viatge d'anada morí a Piacenza, el 19 d'agost del 1311. Fou sebollit a l'església dominica de Santa Caterina de Pisa.
Els seus sermons són els primers que es conserven en italià i l'autor va ésser-ne pioner en l'ús i un dels que contribuïren a establir la prosa italiana. L'estil n'és acurat i musical, però senzill i sense ornamentacions.Els seus sermons van tenir un impacte positiu en el públic florentí; insistia en la reforma de la moralitat i els costums i en la difusió de la doctrina de Tomàs d'Aquino.

## Veneració

Gregori XVI va aprovar el culte que se li retia des de la mort el 23 d'agost de 1833, i fou beatificat en 1838.

## Referències

* ↑ Silli, Antonino. "Beato Giordano da Pisa", Santi e Beati, May 14, 2007
* 1 2 3 4 «GIORDANO da Pisa, beato» (en italià). Istituto della Enciclopedia Italianafondata da Giovanni Treccani S.p.A.. [Consulta: 27 maig 2024].