OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Skeppsholmen

Skeppsholmen és una illa d'Estocolm, a Suècia. Està connectada per ponts a Blasieholmen i Kastellholmen. La seva posició estratègica sobre el Mar Bàltic a l'entrada de la ciutat d'Estocolm la va fer tradicionalment un lloc privilegiat per a l'establiment d'edificis militars. Actualment la presència militar és molt reduïda, i Skeppsholmen alberga museus, en particular, el museu d'art modern (Moderna Museet), i també un museu d'arquitectura i museu de les antiguitats de l'Est d'Àsia (Östasiatiska Muséet). Sobre la costa meridional es troba el af Chapman, tres mastelers reconvertits en alberg juvenil (vandrarhem).

## Referències

* ↑ «Skeppsholmen (o isla de los Barcos) - turismo Estocolmo - ViaMichelin» (en castellà). Arxivat de l'original el 2021-05-04. [Consulta: 4 maig 2021].
* ↑ «sweetsweden.com - blog de viajes y turismo en Suecia» (en anglès americà). [Consulta: 4 maig 2021].
# Lambeth

Lambeth és un districte Londinenc a l'àrea coneguda com a Sud de Londres. El districte de Lambeth està format pels següents barris:
| Brixton Clapham Crystal Palace Gipsy Hill Herne Hill Kennington Lambeth Loughborough Junction Oval i The Oval | Stockwell Streatham Streatham Hill Eastfields Tulse Hill Vauxhall Waterloo West Dulwich West Norwood |
# Salvador (nom)

Salvador és un nom propi masculí habitual a tot el domini lingüístic del català. Se sol abreujar Vador o, per influència castellana, Salva; al País Valencià també és corrent la forma Voro. La versió d'aquest nom per a dona, molt menys estesa, és Salvadora.

## Etimologia

Significa 'el qui salva', i deriva del nom llatí tardà d'origen cristià Salvator, del verb salvare. És la traducció del grec Σωτῆρ Soter, 'salvador', que és alhora la traducció de l'hebreu Ieixua, 'Déu salva' o 'Déu és salvació'. Els primers cristians van assumir el nom Salvatōre(m) com a traducció de Jesús, ja que inicialment es considerava irreverent usar el nom de Jesús com a antropònim.
Aquest nom està estès especialment per la península Ibèrica i la Itàlia meridional.

## En altres llengües

* Alemany i anglès: Salvator
* Basc: Gaizka, Xalbador, Xalba, Salbatore
* Castellà, gallec i portuguès: Salvador
* Francès: Sauveur
* Italià: Salvatore
* Occità: Sauvaire
* Polonès: Salwator
* Sard: Sarbadore

## Onomàstica

Si bé la diada de Sant Salvador és el dia 18 de març en record del franciscà i miracler sant Salvador d'Horta, com que aquesta és una festivitat d'origen recent (Salvador d'Horta, beatificat el 1606, no fou canonitzat fins al 1938), la majoria de fidels cristians la celebren el 6 d'agost, diada de la Transfiguració de Jesús, en honor del Crist Salvador. En alguns llocs com ara Sicília, tanmateix, se celebra pel Corpus.
Per Sant Salvador és festa major, entre d'altres, a Otos (Vall d'Albaida), els Pallaresos (Tarragonès), Picamoixons (Alt Camp), el Pont de Suert (Alta Ribagorça), Vimbodí (Conca de Barberà) i al barri lleidatà de Pardinyes.

## Personatges

* Salvador Allende, metge i polític xilè.
* Salvador Casañas, bisbe i cardenal català.
* Salvador Chulià, músic i compositor valencià.
* Salvador Dalí, pintor català.
* Salvador Escamilla, presentador català de ràdio i televisió.
* Salvador Espriu, poeta, dramaturg i novel·lista català.
* Salvador Giner, sociòleg català i president de l'IEC.
* Salvador González Marco, futbolista valencià, més conegut com a Voro.
* Salvador d'Horta, franciscà i miracler català, un dels sants de l'Església catòlica.
* Salvador Llobet, geògraf català, creador de l'Editorial Alpina.
* Salvador Luria, metge i professor universitari nord-americà d'origen italià, guardonat amb el premi Nobel.
* Salvador Milà, polític català.
* Salvador Moncada, metge hondureny, guardonat amb el premi Príncep d'Astúries.
* Salvador de Madariaga, diplomàtic, escriptor i historiador espanyol d'origen gallec.
* Salvador Puig Antich, revolucionari català.
* Salvador Sadurní, futbolista català.
* Salvador Seguí, líder anarcosindicalista català, més conegut com el Noi del Sucre.
* Salvador Sostres, escriptor i periodista català.
* Salvador Valeri, arquitecte modernista català.
* Salvador Vilaseca, historiador i metge català.
* Salvatore Cammarano (o Salvadore Cammarano), dramaturg i llibretista napolità.
* Salvatore Quasimodo, poeta i periodista sicilià, guardonat amb el premi Nobel de Literatura.
* Salvatore Viale, escriptor cors.
* Salvatore Vidal, sacerdot i escriptor sard.
# North Merrick

North Merrick és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Nova York. Segons el cens del 2000 tenia 11.844 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, North Merrick tenia 11.844 habitants, 3.963 habitatges, i 3.285 famílies. La densitat de població era de 2.583,6 habitants per km².
Dels 3.963 habitatges en un 38,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 69,6% hi vivien parelles casades, en un 9,7% dones solteres, i en un 17,1% no eren unitats familiars. En el 14,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 8,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,99 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,3.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,2% tenia menys de 18 anys, un 6% entre 18 i 24, un 29,9% entre 25 i 44, un 23,5% de 45 a 60 i un 15,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 89,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 80.786 $ i la renda mediana per família de 85.190 $. Els homes tenien una renda mediana de 59.054 $ mentre que les dones 38.459 $. La renda per capita de la població era de 30.791 $. Entorn de l'1,7% de les famílies i el 3,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- North Merrick». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- North Merrick». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Isoetàcies

Les isoetàcies (Isoetaceae o Isoëtaceae) són una família de plantes vasculars sense llavors de la classe Lycopodiopsida. Aquesta família inclou un únic gènere, Isoetes, també escrit Isoëtes, en català isòet.
Hi ha unes 140 espècies d'isòets amb una distribució cosmopolita però sovint es presenten poc abundants o rares.

## Algunes espècies

* Isoetes alpina New Zealand Quillwort
* Isoetes andicola (syn. Stylites andicola)
* Isoetes appalachiana Appalachian Quillwort
* Isoetes brochonii Pyreneean Quillwort
* Isoetes durieui Durieu's Quillwort
* Isoetes echinospora Spring Quillwort
* Isoetes engelmannii Engelmann's Quillwort
* Isoetes flaccida Southern Quillwort
* Isoetes gemmifera (syn. Stylites gemmifera)
* Isoetes histrix Land Quillwort
* Isoetes lacustris Lake Quillwort
* Isoetes louisianensis Louisiana Quillwort
* Isoetes melanospora Black-spored Quillwort
* Isoetes nuttallii Nuttall's Quillwort
* Isoetes tegetiformans Mat-forming Quillwort
* Isoetes tenella Spiny Spore Quillwort
* Isoetes tenuissima French Quillwort
* Isoetes valida Strong Quillwort

## Referències

* ↑ «BioLib: Isoetaceae». [Consulta: 20 juny 2022].
* ↑ «Isoetàcies». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Cercaterm | TERMCAT». [Consulta: 19 juny 2022].
* ↑ «The number of known plants species in the world and its annual increase». Phytotaxa. Magnolia Press, 261, 3, 2016, p. 201–217. DOI: 10.11646/phytotaxa.261.3.1.

## Enllaços externs

* Species list (143 species) Arxivat 2006-02-21 a Wayback Machine.
* Flora of North America - Isoetes
# Leonardo Cilaurren Uriarte

Leonardo Cilaurren Uriarte (5 de novembre de 1912 - 9 de desembre de 1969) fou un futbolista basc dels anys 30.

## Trajectòria esportiva

Començà la seva carrera a l'Arenas Club de Getxo, tot i que on més anys passà fou a l'Athletic Club, on guanyà dues lligues (1934, 1936) i dues copes (1932, 1933). Acabada la Guerra Civil marxà a Amèrica on fitxà pel River Plate (19 partits 3 gols) i més tard pel CA Peñarol de Montevideo i pel Real Club España de Mèxic. En aquest darrer club guanyà la lliga el 1943-44, la copa el 1944-45 i dues supercopes els anys 1944 i 1945.
Cilaurren fou 14 cops internacional amb Espanya entre 1931 i 1935. Participà en la Copa del Món de Futbol de 1934.

## Referències

* ↑ Futuro Pasado (castellà)
* ↑ Mexican Super Cup winners at rsssf

## Enllaços externs

* Perfil a PlayerHistory.com
* Perfil a BDFA (castellà)
# Anoka (Nebraska)

Anoka és una població dels Estats Units a l'estat de Nebraska. Segons el cens del 2000 tenia 10 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Anoka tenia 10 habitants, 3 habitatges, i 3 famílies. La densitat de població era de 6,9 habitants per km².
Dels 3 habitatges en un 66,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 100% hi vivien parelles casades, en un 0% dones solteres, i en un 0% no eren unitats familiars. En el 0% dels habitatges hi vivien persones soles el 0% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,33 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,33.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 20% tenia menys de 18 anys, un 10% entre 18 i 24, un 20% entre 25 i 44, un 30% de 45 a 60 i un 20% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 46 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 100 homes.
La renda mediana per habitatge era de 16.250 $ i la renda mediana per família de 16.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 0 $ mentre que les dones 0 $. La renda per capita de la població era de 7.625 $. Cap de les famílies estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Anoka». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Anoka». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Sara Codina Alsina

Sara Codina Alsina (Barcelona, 10 d'abril de 1979) és una activista pels drets de les persones autistes. Dirigeix l'escola de música Joan Llongueras.

## Biografia

Durant més de trenta anys se li van fer diagnòstics equivocats: trastorn d'ansietat, depressió, fòbia social, agorafòbia o trastorn per dèficit d'atenció amb hiperactivitat. Als 41 anys li van diagnosticar autisme. No considera l'autisme com una malaltia, sinó com una manera diferent de funcionar.
Dirigeix el blog Mujer y Autista, on parla de les seves experiències per tal de desfer els estigmes, trencar mites i ajudar altres persones autistes. Organitza conferències Autismo Invisible en Primera Persona.
Ha col·laborat amb la Fundació Josep Carreras contra la Leucèmia.
El 15 de febrer de 2023 va publicar el seu primer llibre, Neurodivina y punto.
Té dos fills bessons.

## Obres

* Codina, Sara (2023). Neurodivina i punt. 40 anys sent autista i no ho sé. Lunwerg Editores. ISBN 9788419466396.

## Referències

* 1 2 , <https://cronicaglobal.elespanol.com/vida/20230402/sara-codina-diagnosticada-autismo-me-aliviada-entendi/753174725_0.html>
* 1 2 3 4 , <https://www.deia.eus/on/2023/03/19/mujer-autista-expuesta-violencias-6583153.html>
* ↑ , <https://www.20minutos.es/noticia/5104749/0/sara-codina/>
* ↑ , <https://itasaludmental.com/noticias/noticias/link/628#>
* ↑ , <https://www.totalsup.com/news/sara-codina-sup-contra-la-leucemia/>
* 1 2 , <https://nextory.com/es/book/neurodivina-y-punto-40-anos-siendo-autista-y-yo-sin-saberlo-2950215>
# Quimiosíntesi

La quimiosíntesi és la producció biològica de matèria orgànica a partir de molècules d'un àtom de carboni (generalment diòxid de carboni o metà) i altres nutrients, utilitzant l'oxidació de molècules inorgàniques, com per exemple l'àcid sulfhídric (H₂S), l'hidrogen gasós o el metà com a font d'energia, sense comptar amb la llum solar, a diferència de la fotosíntesi. Cadenes alimentàries completes basen la seva existència en la producció quimiosintètica al voltant de les emanacions termals que es troben a les dorsals oceàniques, així com en sediments profunds. La quimiosíntesi només la realitzen alguns organismes procariotes.
La quimiosíntesi depèn de l'existència de potencials químics importants, els que acompanyen mescles no estables de substàncies, que només apareixen localment allà on els processos geològics les han engendrat.
Molts bacteris del fons dels oceans utilitzen la quimiosíntesi com a forma de produir energia sense necessitat de llum solar, en contrast amb la fotosíntesi, que es veu inhibida en aquest hàbitat. Molts d'aquests bacteris són la font bàsica d'alimentació per la resta d'organismes del sòl oceànic, sent molt comú el comportament simbiòtic.
Molts científics creuen que la quimosíntesi podria mantenir vida sota la superfície de Mart, Europa (satèl·lit de Júpiter) i altres cossos planetaris.

## Referències

* ↑ Chela-Flores, Julian. Joseph Seckbach. Journey to diverse microbial worlds : adaptation to exotic environments (en anglès). Dordrecht [u.a.]: Kluwer Acad. Publ., 2000, p. 387–398. ISBN 0-7923-6020-6 [Consulta: 4 novembre 2015].
# Nyack

Nyack és una població dels Estats Units a l'estat de Nova York. Segons el cens del 2000 tenia 7.071 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Nyack tenia 6.737 habitants, 3.188 habitatges, i 1.511 famílies. La densitat de població era de 3.378,1 habitants per km².
Dels 3.188 habitatges en un 20,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 32% hi vivien parelles casades, en un 12,3% dones solteres, i en un 52,6% no eren unitats familiars. En el 42,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 12,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,1 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,93.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 19% tenia menys de 18 anys, un 6,6% entre 18 i 24, un 36,2% entre 25 i 44, un 24,8% de 45 a 60 i un 13,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 84,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 54.890 $ i la renda mediana per família de 69.146 $. Els homes tenien una renda mediana de 50.043 $ mentre que les dones 35.202 $. La renda per capita de la població era de 32.699 $. Entorn del 2,2% de les famílies i el 6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Nyack». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Nyack». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Hugo Dietsche

Hugo Dietsche (Sankt Gallen, 31 de març de 1963) és un lluitador suís, ja retirat, especialista en lluita grecoromana, que va competir durant les dècades de 1980 i 1990.
El 1984 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de Los Angeles, on guanyà la medalla de bronze en la competició del pes ploma del programa de lluita grecoromana. També disputà els Jocs de 1988 i 1992. En ambdues edicions finalitzà en vuitena posició de la categoria del pes ploma.
En el seu palmarès també destaquen dues medalles al Campionat d'Europa de lluita, de bronze el 1986 i de plata el 1992.

## Referències

* 1 2 «Olympedia – Hugo Dietsche». [Consulta: 30 maig 2024].
* 1 2 «International Wrestling Database». [Consulta: 30 maig 2024].
# Golf Termaic

El golf Termaic és un gran golf de la costa grega de la mar Egea, que té com a costa occidental la regió de Pièria a Macedònia, i la de Tessàlia, i com a costa oriental la península Calcídica. A l'extrem nord-est, en una badia, hi ha la ciutat de Tessalònica. El seu nom deriva de la ciutat de Terme, antecessora de Tessàlonica.

## Referències

* ↑ Ciceró, 1995, p. 200.

## Bibliografia

* Ciceró. Discursos (vol. XI): Discurs de gratitud al Senat. Discurs de gratitud al poble. Sobre la seva casa. Sobre la resposta dels Harúspexs. Fundació Bernat Metge, 1995. ISBN 978-84-7225-620-0.
# Partit Popular Suec

Partit Popular Suec (suec Svenska folkpartiet, SFP, finès Ruotsalainen kansanpuolue, RKP) és un partit polític finlandès d'ideologia liberal que defensa els interessos dels suecs de Finlàndia. El seu grup parlamentari inclou el diputat corresponent a les illes Åland. El partit compta endemés amb una secció femenina, des de 1907, i una secció juvenil creada el 1943.
El partit va ser fundat per Axel Lille el 1906, influït pel filòleg i polític Axel Olof Freudenthal, en una època on els suecs eren una minoria força influent políticament a Finlàndia. Només rep el suport de la minoria sueca, principalment pescadors i grangers de les zones costaneres de Finlàndia Occidental. Però tot i ser minoritari, el SFP ha participat en totes les coalicions de govern des de 1975. A les eleccions parlamentàries finlandeses de 2007 va treure nou escons, quedant en sisè lloc en nombre d'escons i setè en nombre de vots. L'actual líder del partit és Stefan Wallin, ministre de Defensa en el govern presidit per Jyrki Katainen, del Partit de la Coalició Nacional, i que inclou el Partit Socialdemòcrata, l'Aliança d'Esquerra, els Demòcrata-Cristians i la Lliga Verda.

## Líders del partit

* Axel Lille (1906–1917)
* Eric von Rettig (1917–1934)
* Ernst von Born (1934–1945)
* Ralf Törngren (1945–1955)
* Ernst von Born (1955–1956)
* Lars Erik Taxell (1956–1966)
* Jan-Magnus Jansson (1966–1973)
* Kristian Gestrin (1973–1974)
* Carl Olof Tallgren (1974–1977)
* Pär Stenbäck (1977–1985)
* Christoffer Taxell (1985–1990)
* Ole Norrback (1990–1998)
* Jan-Erik Enestam (1998–2006)
* Stefan Wallin (2006–2012)
* Carl Haglund (2012-)

## Resultats electorals

| Elecció | Escons | Vots | Vots |
| 1907 | 24 | 112 267 | 12,60% |
| 1908 | 24 | 103 146 | 12,74% |
| 1909 | 25 | 104 191 | 12,31% |
| 1910 | 26 | 107 121 | 13,53% |
| 1911 | 26 | 106 810 | 13,31% |
| 1913 | 25 | 94 672 | 13,07% |
| 1916 | 21 | 93 555 | 11,76% |
| 1917 | 21 | 108 190 | 10,90% |
| 1919 | 22 | 116 582 | 12,13% |
| 1922 | 25 | 107 414 | 12,41% |
| 1924 | 23 | 105 733 | 12,03% |
| 1927 | 24 | 111 005 | 12,20% |
| 1929 | 23 | 108 886 | 11,45% |
| 1930 | 20 | 113 318 | 10,03% |
| 1933 | 21 | 115 433 | 10,42% |
| 1936 | 21 | 121 619 | 10,36% |
| 1939 | 18 | 124 720 | 9,61% |
| 1945 | 14 | 134 106 | 7,90% |
| Elecció | Escons | Vots | Vots |
| 1948 | 13 | 137 981 | 7,34% |
| 1951 | 14 | 130 524 | 7,20% |
| 1954 | 12 | 135 768 | 6,76% |
| 1958 | 13 | 126 365 | 6,50% |
| 1962 | 13 | 140 689 | 6,11% |
| 1966 | 11 | 134 832 | 5,69% |
| 1970 | 11 | 135 465 | 5,34% |
| 1972 | 9 | 130 407 | 5,06% |
| 1975 | 9 | 128 211 | 4,66% |
| 1979 | 9 | 122 418 | 4,23% |
| 1983 | 10 | 137 423 | 4,61% |
| 1987 | 12 | 152 597 | 5,30% |
| 1991 | 11 | 149 476 | 5,48% |
| 1995 | 11 | 142 874 | 5,14% |
| 1999 | 11 | 137 330 | 5,12% |
| 2003 | 8 | 128 824 | 4,61% |
| 2007 | 9 | 126 520 | 4,57% |
| 2011 | 9 | 125 785 | 4,30% |
# 492 aC

El 492 aC va ser un any del calendari romà pre-julià. A l'Imperi Romà es coneixia com l'Any del Consolat de Macerí i Augurí (o també any 262 ab urbe condita). La denominació 492 aC per a aquest any s'ha emprat des de l'edat mitjana, quan el calendari Anno Domini va ser el mètode prevalent a Europa per a anomenar els anys.

## Esdeveniments
### Grècia

* Darios I el Gran, de Persa va decidir enviar una expedició militar dirigida pel seu gendre Mardoni, que va creuar l'Hel·lespont i va sotmetre Macedònia i Tràcia, però les tribus tràcies, especialment els brigis, el van derrotar entre l'Estrímon i l'Àxios. La flota va ser destruïda per una tempesta prop del mont Atos, a l'extrem de la península d'Actea a Calcídia. Va ser l'inici de la Primera Guerra Mèdica.
* Després de la Revolta Jònica, Mardoni va sortir cap a Grècia per castigar sobretot a Erètria i Atenes, que havien ajudat els jonis. Abans va aturar-se a les ciutats de Jònia per deposar els tirans perses i instaurar-hi governs democràtics, probablement perquè els jonis no es tornessin a revoltar un cop se n'hagués anat l'exèrcit persa.
* Cleomedes d'Astipalea, als Jocs Olímpics va matar al seu adversari Icos, d'Epidaure en un combat de pugilat. Els jutges no el van declarar vencedor, perquè deien que havia lluitat de forma deslleial. Cleomedes es va tornar boig.

### República Romana

* Tit Gegani Macerí i Publi Minuci Augurí són elegits cònsols a Roma. Durant el seu mandat es va produir una gran fam a Roma, perquè la plebs s'havia revoltat i s'havia retirat al Mont Sagrat deixant els camps per cultivar. Minuci Augurí va dedicar-se a obtenir subministrament de gra per alleujar la fam a la ciutat.
* Aristodem, tirà de Cumes, va rebre una ambaixada romana que anava a demanar gra per combatre la fam d'aquell any, però quan les naus ja estaven carregades amb el gra ofert pel poble, el tirà va confiscar el carregament al·legant que el seu valor era equivalent a la propietat cedida a Tarquini el Superb, que al ser expulsat de Roma s'havia refugiat a la ciutat.

### Sicília

* Hipòcrates de Gela, després de fer la guerra contra Siracusa, a la que va derrotar en una gran batalla a la vora del riu Heloros (sembla que va arribar a atacar Siracusa mateix acampant a la seva rodalia), va veure que intervenien Corint i Corcira i va haver de negociar la pau. Els siracusans, a canvi dels nombrosos presoners que Hipòcrates havia fet a Heloros, li van cedir el territori de Camarina, ciutat que havia estat destruïda pels siracusans i que va reconstruir.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Heròdot. Històries, V, 99-100
* ↑ Heròdot. Històries, V, 99-100
* ↑ Pausànias. Descripció de Grècia, VI, 9, 6
* ↑ Plutarc. Vides paral·leles: Ròmul, II, 28
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita II, 34
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, II, 35
* ↑ Dionisi d'Halicarnàs, Antiguitats romanes, VII, 2, 12
* ↑ Heròdot. Històries, VI, 23; VII, 154
# Clarkson (Nebraska)

Clarkson és una ciutat dels Estats Units a l'estat de Nebraska. Segons el cens del 2000 tenia 685 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Clarkson tenia 685 habitants, 311 habitatges, i 185 famílies. La densitat de població era de 383,3 habitants per km².
Dels 311 habitatges en un 25,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 53,7% hi vivien parelles casades, en un 4,8% dones solteres, i en un 40,5% no eren unitats familiars. En el 38,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 23,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,2 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,95.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,4% tenia menys de 18 anys, un 6,3% entre 18 i 24, un 25,1% entre 25 i 44, un 18,1% de 45 a 60 i un 26,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 83,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 26.726 $ i la renda mediana per família de 36.094 $. Els homes tenien una renda mediana de 25.625 $ mentre que les dones 20.938 $. La renda per capita de la població era de 14.189 $. Aproximadament el 6,5% de les famílies i el 9,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Clarkson». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Clarkson». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.