OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Creu de Cal Parraquer

La Creu de Cal Parraquer és una creu de terme de Berga (Berguedà) situada nord de la ciutat, prop de la cruïlla de les carreteres C-1411z i BV-4241, que mena a Sant Llorenç de Morunys.
És una creu de pedra situada al capdamunt d'un fust del mateix material que a la seva vegada s'erigeix sobre un pedestal o sòcol esglaonat en tres nivells. Aquesta creu presenta una factura força antiga, per bé que resulta difícil de datar.

## Referències

* ↑ «Creu de Cal Parraquer». Mapes de Patrimoni Cultural. Diputació de Barcelona.
# Sant Pere de Bigues

Sant Pere és l'església parroquial del poble de Bigues, pertanyent al terme municipal de Bigues i Riells del Fai, al Vallès Oriental. És dalt del Turó, el punt més elevat de l'antic poble dispers de Bigues, ben bé al centre de la seva parròquia. S'hi accedeix per la carretera BV-1484, que enllaça l'actual centre de Bigues, anomenat el Rieral de Bigues, amb el Turó i la Parròquia de Bigues.
Fou consagrada el 1156, pel bisbe de Barcelona Ramon de Torroja, tot i que està documentada des del 1054. El 1059 consta entre les parròquies del terme senyorial de Montbui. Fou el centre d'un terme parroquial que incloïa com a sufragànies seves les esglésies de Sant Bartomeu de Mont-ras, Sant Mateu de Montbui i Sant Vicenç de Riells, tot i que modernament Sant Mateu de Montbui desaparegué com a església amb culte, i el 1957 Sant Vicenç passà al bisbat de Vic.
Del temple romànic, en queda poca cosa, però visible: la façana de ponent, la de migdia, ara dins de l'antic cementiri, on hi ha l'antiga porta d'entrada, així com alguns elements constructius més d'aquests dos murs. L'església fou ampliada entre els segles xvi i xviii i el campanar es va bastir en aquest darrer segle esmentat. A l'interior es conserva un notable retaule barroc.
Tot i que en l'actualitat s'hi celebra culte els dissabtes, diumenges i festius, depenen d'aquesta parròquia les diferents capelles del terme de Bigues (no, en canvi, les de la parròquia de Sant Vicenç de Riells, independent de la de Sant Pere de Bigues, i pertanyent fins i tot a un bisbat diferent). Les capelles adscrites a Sant Pere de Bigues són:
* Sant Ferran de Can Mas de Dalt
* La Mare de Déu del Pilar de Can Masponç
* La Mare de Déu de Montserrat de Can Noguera

## Bibliografia

* Anglada i Bayés, Manuel; Pladevall i Font, Antoni. «Sant Pere de Bigues». A: El Vallès Occidental. El Vallès Oriental. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 1991 (Catalunya romànica, XVIII). ISBN 84-7739-271-4.
* Gavín, Josep M. Vallès Oriental. Barcelona: Arxiu Gavín i Editorial Pòrtic, 1990 (Inventari d'esglésies, 23). ISBN 84-7306-410-0.

## Enllaços externs

* Pàgina web de la Parròquia de Bigues
* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Rafflesiàcies

Les rafflesiàcies (Rafflesiaceae) són una família de plantes angiospermes de l'ordre de les malpigials (Malpighiales), dins del clade de les fàbides, un subclade de les ròsides.
Conté una cinquantena d'espècies, agrupades en tres gèneres, natives del sud-est d'Àsia i de Malèsia.

## Particularitats

Són plantes paràsites que es troben a l'est i sud-est d'Àsia que inclou la Rafflesia arnoldii, amb una de les flors de major grandària descrites.
Les plantes són endoparàsites d'enfiladisses del gènere Tetrastigma de la família Vitàcia (Vitaceae) i no tenen ni tija ni fulles ni arrel a més de no disposar de cap teixit fotosintètic. Només les flors emergeixen des de les arrels o tiges inferiors de les plantes hoste.

## Taxonomia
### Gèneres

Dins d'aquesta família es reconeixen els tres gèneres següents:
* Rafflesia
* Rhizanthes
* Sapria

## Història taxonòmica

A les classificacions antigues, la família de les rafflesiàcies, tenia una circumscripció molt més extensa però les anàlisis filogenètiques van demostrar que hi havia espècies que ara es troben agrupades en famílies d'altres ordres:
* Mitrastemonaceae: Mitrastema - ordre Ericales.
* Cytinaceae: Bdallophyton, Cytinus - ordre Malvales.
* Apodanthaceae: Apodanthes, Berlinianche, Pilostyles - ordre Cucurbitales.

## Referències

* ↑ Byng et alii., 2016, p. 17.
* ↑ Byng et alii., 2016, p. 3.
* ↑ «Rafflesiaceae» (en anglès). Encyclopædia Britannica. Encyclopædia Britannica, Inc.. [Consulta: 19 març 2025].
* ↑ «[://powo.science.kew.org/taxon/urn:lsid:ipni.org:names:30012988-2 Rafflesiaceae Dumort.]» (en anglès). Plants of the World Online. Royal Botanic Gardens. Kew. [Consulta: 19 març 2025].

## Bibliografia

* Barkman, T.J., S.-H. Lim, K. Mat Salleh and J. Nais. 2004. Mitochondrial DNA sequences reveal the photosynthetic relatives of Rafflesia, the world's largest flower. Proceedings of the National Academy of Sciences of USA 101:787–792.
* Charles C. Davis, Maribeth Latvis, Daniel L. Nickrent, Kenneth J. Wurdack, David A. Baum. 2007. Floral gigantism in Rafflesiaceae. Science Express, published online January 11, 2007 (online abstract here).
* Meijer, W. 1997. Rafflesiaceae, in Flora Malesiana I, 13: 1–42.
* Nickrent, D.L., A. Blarer, Y.-L. Qiu, R. Vidal-Russell and F.E. Anderson. 2004. Phylogenetic inference in Rafflesiales: the influence of rate heterogeneity and horizontal gene transfer. PDF . BMC Evolutionary Biology 4:40 (Abstract

## Enllaços externs

* Rafflesiaceae at Angiosperm Phylogeny Web
* Rafflesiaceae at Parasitic Plant Connection website Diverses fotografies
* BBC news : Family found for gigantic flowers
# New Cordell

New Cordell és una ciutat dels Estats Units a l'estat d'Oklahoma. Segons el cens del 2000 tenia 2.867 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, New Cordell tenia 2.867 habitants, 1.192 habitatges, i 816 famílies. La densitat de població era de 437,5 habitants per km².
Dels 1.192 habitatges en un 32,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 55,2% hi vivien parelles casades, en un 10,1% dones solteres, i en un 31,5% no eren unitats familiars. En el 28,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,39 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,92.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,9% tenia menys de 18 anys, un 7,5% entre 18 i 24, un 26,1% entre 25 i 44, un 22,1% de 45 a 60 i un 18,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 86,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 28.053 $ i la renda mediana per família de 34.519 $. Els homes tenien una renda mediana de 24.531 $ mentre que les dones 18.173 $. La renda per capita de la població era de 15.509 $. Entorn del 15,4% de les famílies i el 17,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- New Cordell». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- New Cordell». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 10 agost 2010].
# Cacajao novaesi

Cacajao novaesi és una espècie de primat de la família dels pitècids. És oriünd de l'oest de l'Amazones brasiler, a l'estat d'Amazones, entre els rius Gregório i Tarauacá. No es coneix el límit meridional de la seva distribució.

## Morfologia

Igual que els seus parents més propers, C. novaesi es pot identificar pel cap vermell i calb, el pelatge llarg i grenyut i la cua relativament curta i peluda. El pelatge és majoritàriament taronja rogenc o, en alguns individus, marró rogenc. El clatell, les espatlles i la part superior del dors són de color taronja clar. El pelatge dels braços i les cames presenta nombrosos pèls groguencs i pèls amb la base taronja rogenca i la punta groguenca. Tot plegat li dona un aspecte taronja rogenc.

## Sistemàtica

C. novaesi fou descrit el 1987 com a subespècie del uacari calb (C. calvus) pel mastòleg estatunidenc Philip Hershkovitz en el marc d'una revisió del gènere Cacajao. El 2022, un estudi que descrigué l'espècie C. amuna també elevà diverses subespècies del uacari calb a la categoria d'espècie, incloent-hi C. novaesi. Tanmateix, els representants d'aquest grup tenen una relació molt propera i només han divergit en els últims 300.000 anys, a causa de la formació dels actuals sistemes de rius i illes fluvials. C. novaesi és l'espècie germana del clade format per C. rubicundus i C. ucayalii.

## Amenaces

La UICN, que encara el classifica com a subespècie de C. calvus, considera que C. novaesi està amenaçat per la caça i la desforestació.

## Referències

* 1 2 3 Silva, F. E.; Valsecchi do Amaral, J.; Roos, C.; Bowler, M.; Röhe, F.; Sampaio, R.; Janiak, M. C.; Bertuoli, F.; Santana, M. I.; de Souza Silva Júnior, J.; Rylands, A. B.; Gubili, K.; Hrbek, T.; McDevitt, A. D.; Boubli, J. P. «Molecular phylogeny and systematics of bald uakaris, genus Cacajao Lesson, 1840 (Primates: Pitheciidae), with the description of a new species» (en anglès). Molecular Phylogenetics and Evolution, 173, 107509, 2022. DOI: 10.1016/j.ympev.2022.107509.
* ↑ Stephen F. Ferrari, Liza M. Veiga, Liliam P. Pinto, Laura K. Marsh, Russell A. Mittermeier i Anthony B. Rylands: Family Pitheciidae (Titis, Sakis and Uacaris). Pàg. 481 i. 482 a Russell A. Mittermeier, Anthony B. Rylands i Don E. Wilson: Handbook of the Mammals of the World - Volume 3: Primates. Lynx Editions, 2013 ISBN 978-8496553897
* ↑ P. Hershkovitz, 1987. «Uacaries, new world monkeys of the genus Cacajao (Cebidae, Platyrrhini): a preliminary taxonomic review with the description of a new subspecies». Am J Primatol 12, 1–53.
* ↑ Ravetta, A. L.; Boubli, J. P. «Cacajao calvus ssp. novaesi» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2021. DOI: 10.2305/IUCN.UK.2021-1.RLTS.T3421A191695770.en. [Consulta: 5 juny 2022].
# Norge (Oklahoma)

Norge és un poble dels Estats Units a l'estat d'Oklahoma. Segons el cens del 2000 tenia 82 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Norge tenia 82 habitants, 29 habitatges, i 24 famílies. La densitat de població era de 316,6 habitants per km².
Dels 29 habitatges en un 44,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 69% hi vivien parelles casades, en un 13,8% dones solteres, i en un 13,8% no eren unitats familiars. En el 13,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 10,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,83 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,08.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 31,7% tenia menys de 18 anys, un 9,8% entre 18 i 24, un 32,9% entre 25 i 44, un 13,4% de 45 a 60 i un 12,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 100 homes.
La renda mediana per habitatge era de 48.750 $ i la renda mediana per família de 48.750 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.833 $ mentre que les dones 24.375 $. La renda per capita de la població era de 13.567 $. Entorn del 7,7% de les famílies i el 8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Norge». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Norge». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 10 agost 2010].
# Magnitud (matemàtiques)

Magnitud és una propietat que posseïxen tots els cossos, fenomens i relacions entre ells, que permeti que puguin ser mesurats i aquesta mesura, representada en la quantitat, pot ser expressada mitjançant nombres sobre la base d'una comparació amb un altre cos o fenomen que es pren com patró. La massa, el temps, la longitud, el volum, la rapidesa, la temperatura, entre moltes altres, són magnituds. No s'ha de confondre magnitud amb quantitat. La magnitud és la propietat, la quantitat és quantificació de la magnitud, en algun sistema d'unitats. Por exemple, el temps és una magnitud, però 12 hores és una quantitat.
Els grecs distingien entre diversos tipus de magnituds, com ara:
* fraccions (positives)
* Segments lineals (ordenats per longitud)
* figures planes (ordenat per superfície)
* Sòlids (ordenats per volum)
* Angles (ordenats per magnitud angular)
El Vocabulari Internacional de Metrologia (VIM) defineix el concepte magnitud com una propietat d'un fenomen, d'un cos o d'una substància, que es pot expressar quantitativament mitjançant un nombre i una referència. La referència esmentada pot ser una unitat de mesura, un sistema de mesura (emprat seguint un procediment de mesura determinat), un material de referència o una de les seves combinacions. Els comentaris i classificacions descrites a l'article sobre propietat (ontologia), són aplicables al concepte i terme magnitud.

## Els nombres reals

La magnitud d'un nombre real se sol anomenar "valor absolut". S'escriu amb la nomenclatura | x |, i es defineix per: $|x|={\begin{cases}x{\text{,}}&{\text{ si }}x\geq 0\,{\text{;}}\\-x{\text{,}}&{\text{ si }}x<0\,{\text{.}}\end{cases}}$
També es pot veure com a mòdul, és a dir, la distància des de 0 fins al valor en la recta dels nombres reals. El resultat sempre és per tant, positiu. Per exemple, el mòdul de -7 és 7 i el mòdul de -5 és 5.

## Bibliografia

* Comissió Electrotècnica Internacional, Cooperació Internacional per a l'Acreditació de Laboratoris, Federació Internacional de Química Clínica, Oficina Internacional de Pesos i Mesures, Organització Internacional de Metrologia Legal, Organització Internacional de Normalització, Unió Internacional de Física Pura i Aplicada, Unió Internacional de Química Pura i Aplicada. Vocabulari internacional de metrologia. Conceptes fonamentals i generals i termes associats. (VIM). 3a edició. 2008. <http://www.acclc.cat/continguts/ivv114.pdf Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine.>
* Fuentes-Arderiu X. Taxonomy of quantities. Biochemia Medica 2012;22:274-5.

## Vegeu també

* Quantitat
* Valor
* Mesura
* Adimensional
Viccionari
# Tremont City

Tremont City és una població dels Estats Units a l'estat d'Ohio. Segons el cens del 2000 tenia 349 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Tremont City tenia 349 habitants, 134 habitatges, i 95 famílies. La densitat de població era de 499,1 habitants/km².
Dels 134 habitatges en un 41% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 50,7% hi vivien parelles casades, en un 13,4% dones solteres, i en un 28,4% no eren unitats familiars. En el 24,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,6 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,1.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 29,8% tenia menys de 18 anys, un 8,6% entre 18 i 24, un 34,4% entre 25 i 44, un 19,8% de 45 a 60 i un 7,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 32 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 97,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 50.000 $ i la renda mediana per família de 51.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 33.958 $ mentre que les dones 26.875 $. La renda per capita de la població era de 19.139 $. Aproximadament el 7,5% de les famílies i el 5,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Tremont City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Tremont City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].
# Sierolomòrfids

Els sierolomòrfids (Sierolomorphidae) són una família d'himenòpters apòcrits de la superfamília dels vespoïdeus (Vespoidea) pròpies de l'Hemisferi Nord. Inclou 11 espècies actuals, totes dins el gènere Sierolomorpha. Són Són poc comunes i de biologia poc coneguda.

## Característiques

Les coxes (segment basal de la pota) es troben una al costat de l'altre, i la part posterior no té clavells o lòbuls jugals. El primer segment metasoma l no té un node veritable, però pot aparèixer com la de les formigues. L'esternum metasomal del primer segment se separa del segon per una constricció. El dimorfisme sexual varia entre espècies de lleus a marques, tant amb mascles com amb femelles que tenen ales, però les femelles són de vegades sense ales. Els adults són predominantment de color marró fosc o negre. Són solitaris i se suposa que les larves són ectoparasitoides d'altres insectes.

## Referències

* ↑ Aguiar, A.P.; Deans, A.R.; Engel, M.S.; Forshage, M.; Huber, J.T.; Jennings, J.T.; Johnson, N.F.; Lelej, A.S.; Longino, J.T. «Order Hymenoptera Linnaeus, 1758. In: Zhang, Z.-Q. (Ed.) Animal Biodiversity: An Outline of Higher-level Classification and Survey of Taxonomic Richness (Addenda 2013)». Zootaxa, 3703, 2013, pàg. 1–82.
* ↑ Quicke, Donald L. J.. «Hymenoptera». A: Encyclopedia of Insects. 2a edició. Academic Press, 2009, p. 480. ISBN 978-0-08-092090-0.
* ↑ Hymenoptera of the world: an identification guide to families. Agriculture Canada, 1993, p. 202. ISBN 0660149338. OCLC 28024976.

## Enllaços externs

* «Figures 5-244(A,B,C,D): Sierolomorphidae (Vespoidea)» (PDF). Goulet & Huber 1993.
# Uniopolis

Uniopolis és una població dels Estats Units a l'estat d'Ohio. Segons el cens del 2000 tenia 256 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Uniopolis tenia 256 habitants, 88 habitatges, i 77 famílies. La densitat de població era de 617,8 habitants/km².
Dels 88 habitatges en un 44,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 71,6% hi vivien parelles casades, en un 10,2% dones solteres, i en un 12,5% no eren unitats familiars. En el 10,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 3,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,91 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,08.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 30,1% tenia menys de 18 anys, un 8,2% entre 18 i 24, un 31,6% entre 25 i 44, un 18,8% de 45 a 60 i un 11,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 33 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 113,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 37.083 $ i la renda mediana per família de 38.750 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.909 $ mentre que les dones 24.375 $. La renda per capita de la població era de 16.099 $. Cap de les famílies estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Uniopolis». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Uniopolis». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].
# Rafflesiàcies

Les rafflesiàcies (Rafflesiaceae) són una família de plantes angiospermes de l'ordre de les malpigials (Malpighiales), dins del clade de les fàbides, un subclade de les ròsides.
Conté una cinquantena d'espècies, agrupades en tres gèneres, natives del sud-est d'Àsia i de Malèsia.

## Particularitats

Són plantes paràsites que es troben a l'est i sud-est d'Àsia que inclou la Rafflesia arnoldii, amb una de les flors de major grandària descrites.
Les plantes són endoparàsites d'enfiladisses del gènere Tetrastigma de la família Vitàcia (Vitaceae) i no tenen ni tija ni fulles ni arrel a més de no disposar de cap teixit fotosintètic. Només les flors emergeixen des de les arrels o tiges inferiors de les plantes hoste.

## Taxonomia
### Gèneres

Dins d'aquesta família es reconeixen els tres gèneres següents:
* Rafflesia
* Rhizanthes
* Sapria

## Història taxonòmica

A les classificacions antigues, la família de les rafflesiàcies, tenia una circumscripció molt més extensa però les anàlisis filogenètiques van demostrar que hi havia espècies que ara es troben agrupades en famílies d'altres ordres:
* Mitrastemonaceae: Mitrastema - ordre Ericales.
* Cytinaceae: Bdallophyton, Cytinus - ordre Malvales.
* Apodanthaceae: Apodanthes, Berlinianche, Pilostyles - ordre Cucurbitales.

## Referències

* ↑ Byng et alii., 2016, p. 17.
* ↑ Byng et alii., 2016, p. 3.
* ↑ «Rafflesiaceae» (en anglès). Encyclopædia Britannica. Encyclopædia Britannica, Inc.. [Consulta: 19 març 2025].
* ↑ «Rafflesiaceae Dumort.» (en anglès). Plants of the World Online. Royal Botanic Gardens. Kew. [Consulta: 19 març 2025].

## Bibliografia

* Barkman, T.J., S.-H. Lim, K. Mat Salleh and J. Nais. 2004. Mitochondrial DNA sequences reveal the photosynthetic relatives of Rafflesia, the world's largest flower. Proceedings of the National Academy of Sciences of USA 101:787–792.
* Charles C. Davis, Maribeth Latvis, Daniel L. Nickrent, Kenneth J. Wurdack, David A. Baum. 2007. Floral gigantism in Rafflesiaceae. Science Express, published online January 11, 2007 (online abstract here).
* Meijer, W. 1997. Rafflesiaceae, in Flora Malesiana I, 13: 1–42.
* Nickrent, D.L., A. Blarer, Y.-L. Qiu, R. Vidal-Russell and F.E. Anderson. 2004. Phylogenetic inference in Rafflesiales: the influence of rate heterogeneity and horizontal gene transfer. PDF . BMC Evolutionary Biology 4:40 (Abstract

## Enllaços externs

* Rafflesiaceae at Angiosperm Phylogeny Web
* Rafflesiaceae at Parasitic Plant Connection website Diverses fotografies
* BBC news : Family found for gigantic flowers
# Vollstedt

Vollstedt (frisó septentrional Fåålst, danès Folsted) és un municipi del districte de Nordfriesland, dins l'Amt Mittleres Nordfriesland, a l'estat alemany de Slesvig-Holstein. És a uns 3 km a l'est de Bredstedt a mitj camí entre Husum i Niebüll. El 31 de desembre del 2023 tenia 193 habitants.
És un assentament molt antic a l'Ochsenweg de Jutlàndia cap a Hamburg i del camí ral cap a Flensburg.

## Referències

* ↑ «Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2023» (en alemany), 28-10-2024. [Consulta: 16 març 2025].
* ↑ «Vollstedt» (en alemany). Amt Mittleres Nordfriesland. [Consulta: 17 març 2025].