OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Supercopa d'Europa de futbol 2017

La Supercopa d'Europa 2017 fou la 42a edició de la Supercopa de la UEFA, un partit de futbol anual organitzat per la UEFA i disputada pels campions de les dues principals competicions europees de clubs, la Lliga de Campions de la UEFA i la Lliga Europa de la UEFA.
El partit el varen disputar el Reial Madrid, campió de la Lliga de Campions de la UEFA 2016–17, i el Manchester United FC, campió de la Lliga Europa de la UEFA 2016-2017.
Es va jugar al Estadi Filip II de Skopje, Macedònia del Nord. El Reial Madrid va guanyar el partit per 2-1.

## Partit
### Detalls

| Reial Madrid CF | 2-1 | Manchester United FC |
| Casemiro 24' Isco 52' | Detalls | Romelu Lukaku 62' |
| Real Madrid | Manchester United |
| GK | 1 | Keylor Navas |
| RB | 2 | Dani Carvajal | 84' |
| CB | 5 | Raphaël Varane |
| CB | 4 | Sergio Ramos (c) | 86' |
| LB | 12 | Marcelo |
| CM | 10 | Luka Modrić |
| CM | 14 | Casemiro |
| CM | 8 | Toni Kroos |
| RF | 11 | Gareth Bale | | 74' |
| CF | 9 | Karim Benzema | | 83' |
| LF | 22 | Isco | | 74' |
| Suplents: ||
| GK | 13 | Kiko Casilla |
| DF | 6 | Nacho |
| DF | 15 | Theo Hernández |
| MF | 20 | Marco Asensio | | |
| MF | 23 | Mateo Kovačić |
| FW | 7 | Cristiano Ronaldo | | 83' |
| FW | 17 | Lucas Vázquez | | 74' |
| Entrenador: ||
| Zinédine Zidane ||
| GK | 1 | David de Gea |
| RB | 25 | Antonio Valencia (c) |
| CB | 2 | Victor Lindelöf |
| CB | 12 | Chris Smalling |
| LB | 36 | Matteo Darmian |
| CM | 21 | Ander Herrera | | 56' |
| CM | 31 | Nemanja Matić |
| CM | 6 | Paul Pogba |
| RW | 22 | Henrikh Mkhitaryan |
| CF | 9 | Romelu Lukaku |
| LW | 14 | Jesse Lingard | 42' | 46' |
| Suplents: ||
| GK | 20 | Sergio Romero |
| DF | 17 | Daley Blind |
| MF | 8 | Juan Mata |
| MF | 16 | Michael Carrick |
| MF | 27 | Marouane Fellaini | | 56' |
| FW | 11 | Anthony Martial |
| FW | 19 | Marcus Rashford | 90+4' | 46' |
| Entrenador: ||
| José Mourinho ||
| Àrbitres assistents: Elenito Di Liberatore (Itàlia) Mauro Tonolini (Itàlia) Quart àrbitre: Clément Turpin (France) Àrbitres assistens addicionals: Davide Massa (Itàlia) Massimiliano Irrati (Itàlia) Àrbitre assistent suplent: Riccardo Di Fiore (Itàlia) | Regles del Partit 90 minuts. 30 minuts of pròrroga si calgués Tanda de penals en cas que continuï l'empat. Set suplents a la banqueta, dels quals tres poden jugar. |
* Supercopa d'Europa 2017
* Reial Madrid Quart títol

## Referències

* ↑ «Rocchi to referee 2017 UEFA Super Cup». UEFA. [Consulta: 8 agost 2017].
* ↑ Buxeres, Luis. «El Real Madrid no se cansa de ganar». La Vanguardia. [Consulta: 8 agost 2017].
* ↑ «Regulations of the UEFA Super Cup 2017». UEFA.org, 04-04-2017. [Consulta: 17 juliol 2017].
# Vaporització

La vaporització és el pas de l'estat líquid a l'estat gasós i es produeix per un canvi de temperatura. Les partícules vibren cada vegada més a mesura que la temperatura augmenta i comencen a pujar convertint-se així en gas. N'hi ha de dos tipus:
* Ebullició: És quan es passa de líquid a gas bullint. Exemple: L'aigua.
* Evaporació: És quan passa de líquid a gas sense necessitar bullir. Exemple: La roba quan s'eixuga.

## Vegeu també

* Sublimació, pas directe de sòlid a gas.

## Taula

Aquesta taula mostra les transicions de fase de la matèria, indicant com s'anomena el canvi d'estat en cada cas.
| | Sòlid | Líquid | Gas | Plasma |
| Sòlid | | Fusió | Sublimació | |
| Líquid | Solidificació | | Vaporització | |
| Gas | Sublimació inversa | Condensació | | Ionització |
| Plasma | | | Recombinació | |
# Supercopa d'Europa de futbol 2020

La Supercopa d'Europa 2020 va ser la 45a edició de la Supercopa de la UEFA, un partit de futbol anual organitzat per la UEFA i disputada pels campions de les dues principals competicions europees de clubs, la Lliga de Campions de la UEFA i la Lliga Europa de la UEFA.
Es jugà al Puskás Aréna de Budapest.

## Participants

| Equip | Raó de la classificació | Participacions anteriors (la negreta indica que la van guanyar) |
| Bayern de Múnic | Campió de la Lliga de Campions de la UEFA 2019–20 | (1975, 1976, 2001, 2013) |
| Sevilla | Campió de la Lliga Europa de la UEFA 2019-2020 | (2006, 2007, 2014, 2015, 2016) |

## Partit
### Detalls

| Bayern de Múnic | 2-1 | Sevilla |
| Goretzka 34' Martínez 104' | Informe | 13' (p.) Ocampos |
* Supercopa d'Europa 2020
* FC Bayern de Múnic Segon títol
# Font dels Enamorats (Monistrol de Calders)

La Font dels Enamorats és una surgència del terme municipal de Monistrol de Calders, al Moianès.
Està situada a 465,7 metres d'altitud, al sud del poble, a prop de l'església parroquial de Sant Feliu, a ran del Pedró Petit. És a la Urbanització Masia del Solà, a la cruïlla dels carrers de la Piscina, del Repetidor, dels Horts i de la Fàbrica.

## Bibliografia

* ERILL I PINYOT, Gustau, GUAL I PURTÍ, Jordi (fotografies) i MANENT I ORISTRELL, Llibert (cartografia). Monistrol de Calders: El poble dels pagesos enginyers. Moià-Monistrol de Calders: Gràfiques Ister. Ajuntament de Monistrol de Calders, 2006. (Col·lecció Pedra i aigua, 1). DL. B-54.339/2006
* PERARNAU I LLORENS, Jaume i PIÑERO I SUBIRANA, Jordi. Monistrol de Calders. La seva història i el seu patrimoni. Monistrol de Calders: Ajuntament de Monistrol de Calders, 1993. Sense ISBN.
# Pont del Rector

El Pont del Rector, o Pont de la Pedrera, i també conegut popularment com a Pont del Rubell a causa del restaurant que té a tocar, és un pont del terme municipal de Monistrol de Calders, a la comarca del Moianès, inclòs a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.
Està situat al bell mig del poble de Monistrol de Calders, damunt de la riera de Sant Joan, al costat de les restes de l'església de Sant Joan (l'actual Bar Sport). Sobre la riera de Sant Joan, afluent del riu Calders, afluent per l'esquerra del Llobregat.
Deu el seu nom al seu promotor, mossèn Francesc Bellver, rector de la parròquia del poble de finals del segle xviii. Es diu que el feu construir perquè quan havia de dur l'extrema unció als moribunds del poble, que queda a l'altre costat de la riera respecte de la rectoria, si la riera anava crescuda, no podia travessar, atès que l'únic camí de comunicació passava la riera a gual o per una palanca baixa que quedava sota el nivell del riu en anar aquest crescut.

## Referències

* ↑ El Pont del Rector en els ortofotomapes de l'ICGC
* ↑ «Pont del Rector». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 8 març 2017].

## Bibliografia

* Erill i Pinyot, Gustau; Gual i Purtí (Fotografies), Jordi; Manent i Oristrell (Cartografia), Llibert. Monistrol de Calders: El poble dels pagesos enginyers. Monistrol de Calders - Moià: Ajuntament de Monistrol de Calders - Gràfiques Ister, 2006 (Pedra i aigua, 1). ISBN DL. B-54.339/2006.
* Perarnau i Llorens, Jaume; Piñero i Subirana, Jordi. Monistrol de Calders. La seva història i el seu patrimoni. Monistrol de Calders: Ajuntament de Monistrol de Calders, 1993.
# Vining (Minnesota)

Vining és una població dels Estats Units a l'estat de Minnesota. Segons el cens del 2000 tenia 68 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Vining tenia 68 habitants, 32 habitatges, i 20 famílies. La densitat de població era de 20,7 habitants per km².
Dels 32 habitatges en un 21,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 56,3% hi vivien parelles casades, en un 3,1% dones solteres, i en un 37,5% no eren unitats familiars. En el 37,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 21,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,13 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,75.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 19,1% tenia menys de 18 anys, un 2,9% entre 18 i 24, un 25% entre 25 i 44, un 20,6% de 45 a 60 i un 32,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 50 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 96,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 21.250 $ i la renda mediana per família de 41.875 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.667 $ mentre que les dones 21.875 $. La renda per capita de la població era de 17.866 $. Cap de les famílies i el 9,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Vining». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Vining». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 7 agost 2010].
# Surf als Jocs Olímpics

El surf als Jocs Olímpics d'Estiu va fer el seu debut en els Jocs de Tòquio 2020.

## Candidatura d'inclusió

Al setembre de 2015, el surf es va incloure en una llista, on també hi eren el beisbol, el softbol, el karate, el skateboarding i l'escalada esportiva, amb l'objectiu d'avaluar la seva candidatura per a ser inclosos en el programa olímpic en els Jocs d'Estiu de 2020. El juny de 2016, el comitè executiu del Comitè Olímpic Internacional (COI) va anunciar que donaria suport a la proposta. Finalment, el 3 d'agost de 2016, els cinc (considerant que beisbol i softbol eren proves d'un mateix esport) van ser aprovats per a la seva inclusió en el programa olímpic de 2020.
Històricament, un dels principals obstacles per a què el surf fos considerat esport olímpic, va ser la dificultat que tindria un estat sense litoral per tal d'acollir aquestes proves. Un altre motiu era que el COI volia evitar haver de fer front a les responsabilitats en cas d'ofegament d'un competidor, un risc sempre present entre els practicants del surf.

## Medallistes

| Any | Competició masculina | Competició masculina | Competició masculina | Competició femenina | Competició femenina | Competició femenina |
| 2020 Tòquio | Ítalo Ferreira | Kanoa Igarashi | Owen Wright | Carissa Moore | Bianca Buitendag | Amuro Tsuzuki |
| 2024 París | Kauli Vaast | Jack Robinson | Gabriel Medina | Caroline Marks | Tatiana Weston-Webb | Johanne Defay |

## Medaller

| Posició | País | | | | Total |
| 1 | Estats Units | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 2 | Brasil | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 3 | França | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 4 | Austràlia | 0 | 1 | 1 | 2 |
| = | Japó | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 6 | Sud-àfrica | 0 | 1 | 0 | 1 |
| Total | Total | 4 | 4 | 4 | 12 |

## Referències

* 1 2 «IOC approves five new sports for Olympic Games Tokyo 2020». Olympics.org. International Olympic Committee, 03-08-2016. Arxivat de l'original el d’octubre 7, 2016. [Consulta: 22 agost 2016].
* ↑ Mondy, Ben. «Surfing and skateboarding make shortlist for 2020 Olympics». GrindTV.com, 28-09-2015. Arxivat de l'original el 11 October 2015. [Consulta: 8 agost 2016].
* ↑ «IOC Executive Board supports Tokyo 2020 package of new sports for IOC Session - Olympic News». Olympic.org, 01-06-2016. Arxivat de l'original el 2020-03-24. [Consulta: 8 agost 2016].
* ↑ Pablo Zanocchi. «It's Official: Surfing Will Be in the Olympics». Surfline.com, 03-08-2016. Arxivat de l'original el 5 January 2017. [Consulta: 13 juny 2017].
# Franz Joham

Franz Joham (Graz, Àustria 1907 - Barcelona, 15 d'octubre de 1991) fou un còmic espanyol d'origen austríac.
A Àustria estudià art dramàtic i en els seus primers passos al món de l'espectacle es dedicà a la revista i l'opereta, passant per Txecoslovàquia i Viena, des d'on s'uní a la companyia d'Artur Kaps Els Vienesos, conjuntament amb la ventríloqua Herta Frankel l'italià Gustavo Re.
Arribaren a Espanya l'any 1942, amb la revista Todo por el corazón i amb la Segona Guerra Mundial estesa per Europa, s'instal·laren definitivament a Barcelona, on portaren a escena diverses obres de teatre còmic i revista. El 1949 Franz Joham adquirí la nacionalitat espanyola.
Als anys 60 la companyia va ser contractada per la televisió espanyola. Franz Joham presentà, amb Gustavo Re i sota la direcció d'Artur Kaps, programes d'espectacles i varietats que tingueren gran èxit: Amigos del martes (1963-1964), Noche de estrellas (1964-1965), Noche del sábado (1965-1967) i Cita con el humor (1971).

## Fons

Al Museu de les Arts Escèniques de Barcelona es conserva el seu fons, amb documentació entre 1940 i 1970. Consta de 9 àlbums de fotografies; 3 copes i 5 trofeus (3 d'ells esportius); 2 levites; 1 disc sonor de pedra de Luces de Viena, companyia Els Vienesos; 17 discos sonors de vinil. Actualment (2012) s'estan documentant les fotografies i la resta de documentació a les bases de dades corresponents.

## Referències

* ↑ Biografia de Joham al web del MAE
* ↑ «Fons Franz Joham - Museu de les Arts Escèniques». [Consulta: 9 octubre 2018].
* ↑ Inventari Franz Joham PDF

## Enllaços externs

* Al web del MAE
# Susagna Arasanz i Serra

Susagna Arasanz i Serra (1960/1961 – 14 d'octubre de 2021) va ser una economista i política andorrana, ministra d'Hisenda entre els anys 1994 i 2000, convertint-se en la primera dona que va ocupar el càrrec, sota la presidència de Marc Forné.
El 22 de desembre de 1994, Forné la va nomenar nova consellera d'Hisenda en substitució de Josep Casal Casa. Va ostentar aquest càrrec durant dues legislatures, entre l'any 1994 i el 1997, i entre el 1997 i el 2000. Va ser escollida membre del Consell General d'Andorra a les eleccions al Parlament de 1997 i l'1 d'abril de 1997 va ser nomenada de nou ministra d'Hisenda, dimitint com a diputada dues setmanes després. El 15 de març de 2000, Susagna Arasanz va dimitir com a ministra.
Arasanz va estar vinculada primer a Unió Liberal i posteriorment va militar al Partit Liberal d'Andorra (PLA). Va ser membre del Consell d'Administració de la Caixa Andorrana de la Seguretat Social (CASS) on va ser nomenada pel govern d'Andorra el mes de gener del 2020. Va morir el 14 d'octubre de 2021, als 60 anys, víctima d'un càncer.

## Referències

* ↑ Fuentes Pérez, Marisol (en catalan) Cadena SER, 14-10-2021.
* ↑ (en catalan) Official Bulletin of the Principality of Andorra, 22-12-1994.
* 1 2 «Mor Susagna Arasanz, dues vegades ministra de Finances amb Forné». [Consulta: 22 març 2024].
* ↑ (en catalan) Diari d'Andorra, 01-04-1997.
* ↑ (en catalan) Official Bulletin of the Principality of Andorra, 01-04-1997.
* ↑ «Susagna Arasanz Serra». Consell General d'Andorra.
* ↑ Official Bulletin of the Principality of Andorra, 15-03-2000.
* ↑ (en catalan) Diari d'Andorra, 01-04-1997.
* ↑ (en catalan) Diari d'Andorra, 01-04-1997.
* ↑ Fuentes Pérez, Marisol (en catalan) Cadena SER, 14-10-2021.
# Strong City (Oklahoma)

Strong City és un poble dels Estats Units a l'estat d'Oklahoma. Segons el cens del 2000 tenia 42 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Strong City tenia 42 habitants, 16 habitatges, i 15 famílies. La densitat de població era de 31,8 habitants per km².
Dels 16 habitatges en un 31,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 75% hi vivien parelles casades, en un 6,3% dones solteres, i en un 6,3% no eren unitats familiars. En el 6,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 6,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,63 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,6.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 21,4% tenia menys de 18 anys, un 7,1% entre 18 i 24, un 26,2% entre 25 i 44, un 16,7% de 45 a 60 i un 28,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 42 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 83,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 27.500 $ i la renda mediana per família de 27.500 $. Els homes tenien una renda mediana de 23.750 $ mentre que les dones 26.250 $. La renda per capita de la població era de 13.474 $. Entorn del 12,5% de les famílies i el 21,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Strong City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Strong City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 10 agost 2010].
# Osamu Watanabe

Osamu Watanabe fou un lluitador japonès, especialista en lluita lliure, guanyador d'una medalla olímpica.
El 1964 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de Tòquio, on guanyà la medalla d'or en la competició del pes ploma del programa de lluita lliure.
En el seu palmarès també destaquen dues medalles d'or en el Campionat del Món, el 1962 i 1963, així com iuna medalla d'or en els de Jocs Asiàtics de 1962. Durant la seva carrera esportiva no va perdre cap dels més de 300 combats que va disputar.

## Referències

* ↑ 渡辺長武さんが死去、心臓発作で　６４年東京五輪金メダリスト　レスリング協会発表 (japonès)
* 1 2 «Olympedia – Osamu Watanabe». [Consulta: 17 març 2025].
* ↑ «International Wrestling Database». [Consulta: 17 març 2025].
* ↑ «Watanabe Osamu | Olympic Gold, Marathon Runner & Long-Distance Runner | Britannica» (en anglès). [Consulta: 17 març 2025].
# Hughestown

Hughestown és una població dels Estats Units a l'estat de Pennsilvània. Segons el cens del 2000 tenia 1.541 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Hughestown tenia 1.541 habitants, 615 habitatges, i 444 famílies. La densitat de població era de 668,5 habitants per quilòmetre quadrat.
Dels 615 habitatges en un 25,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 57,6% hi vivien parelles casades, en un 10,4% dones solteres, i en un 27,8% no eren unitats familiars. En el 24,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 13,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,5 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,98.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 19,1% tenia menys de 18 anys, un 7,1% entre 18 i 24, un 27,1% entre 25 i 44, un 28,5% de 45 a 60 i un 18,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 43 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 88,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 41.750 $ i la renda mediana per família de 50.938 $. Els homes tenien una renda mediana de 33.611 $ mentre que les dones 22.422 $. La renda per capita de la població era de 20.246 $. Entorn del 4,7% de les famílies i el 5,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Hughestown». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Hughestown». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Hyde Park (Pennsilvània)

Hyde Park és una població dels Estats Units a l'estat de Pennsilvània. Segons el cens del 2000 tenia 513 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Hyde Park tenia 513 habitants, 212 habitatges, i 149 famílies. La densitat de població era de 825,3 habitants per quilòmetre quadrat.
Dels 212 habitatges en un 26,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 57,5% hi vivien parelles casades, en un 8% dones solteres, i en un 29,7% no eren unitats familiars. En el 25,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 9,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,39 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,87.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22,2% tenia menys de 18 anys, un 5,7% entre 18 i 24, un 25,3% entre 25 i 44, un 27,5% de 45 a 60 i un 19,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 43 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 92,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 34.722 $ i la renda mediana per família de 39.519 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.979 $ mentre que les dones 21.250 $. La renda per capita de la població era de 15.214 $. Entorn del 10,2% de les famílies i el 14,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Hyde Park». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Hyde Park». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Circulació enterohepàtica

La circulació enterohepàtica (CEH) és un procés de secreció i recaptació dels àcids biliars produïts pel fetge, els quals arriben a l'intestí prim per ajudar a la digestió de greixos i altres substàncies, passant després al sistema portal hepàtic, d'on són parcialment extrets i secretats de nou en la bilis. Determinades alteracions de la CEH afavoreixen la formació de càlculs a la vesícula biliar.

## Referències

* ↑ Carbajal Azcona, Ángeles. Digestión y absorción de nutrientes (en castellà). A: Manual de Nutrición y Dietética. Facultad de Farmacia, UCM, 2013 Set; Cap. 13, pàgs: 3.
* ↑ Battles, V. «Hepatic Portal System Anatomy and Related Liver Functions» (en anglès). ProHealth Insight, 08-07-2019. Arxivat de l'original el 28 d’agost 2021. [Consulta: 3 març 2021].
* ↑ Hofmann, AF «The enterohepatic circulation of bile acids in mammals: Form and funcions» (en anglès). Front Biosci (Landmark Ed), 2009 Feb; 14 (7), pp: 2584-2598. ISSN 1093-4715. DOI: 10.2741/3399. PMID: 19273221 [Consulta: 3 març 2021].
* ↑ Dawson, Paul. Bile formation and the enterohepatic circulation (en anglès). A: Sleisenger and Fordtrans Gastrointestinal and Liver Disease (Feldman M, Friedman LS; Brandt LJ; Eds.) Vol. 1, Chap. 64, Elsevier Health Sciences, 2010 Maig 3; 9th edition, pp: 1075-1088. ISBN 9781437727678.
* ↑ Cai, JS; Chen, JH «The Mechanism of Enterohepatic Circulation in the Formation of Gallstone Disease» (en anglès). J Membr Biol, 2014 Nov; 247 (11), pp: 1067-1082. PMID: 25107305. DOI: 10.1007/s00232-014-9715-3. PMC: 4207937 [Consulta: 3 març 2021].

## Bibliografia

* Roberts, Michael S.; Magnusson, Beatrice M.; Burczynski, Frank J.; Weiss, Michael. Enterohepatic circulation: physiological, pharmacokinetic and clinical implications (en anglès). Clin Pharmacokinet, 2002; 41 (10), pp: 751-790. PMID: 12162761. DOI 10.2165/00003088-200241100-00005 [Consulta: 3 febrer 2021].
* Guiastrennec, Benjamin; Sonne, David P.; Bergstrand, Martin; Vilsbøll, Tina; et al. Model-Based Prediction of Plasma Concentration and Enterohepatic Circulation of Total Bile Acids in Humans (en anglès). CPT Pharmacometrics Syst Pharmacol, 2018 Set; 7 (9), pp: 603-612. PMID: 30070437. DOI 10.1002/psp4.12325 [Consulta: 10 febrer 2021].

## Enllaços externs

* Circulación enterohepática de ácidos biliares como diana terapéutica en la enfermedad hepática canalAEEH. 2020 Jun (en castellà)
* Enterohepatic Circulation of Bile Acids Knowing Anatomy. 2020 Ag (en anglès)