OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Delano (Pennsilvània)

Delano és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Pennsilvània. Segons el cens del 2000 tenia 377 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Delano tenia 377 habitants, 163 habitatges, i 118 famílies. La densitat de població era de 234,8 habitants per quilòmetre quadrat.
Dels 163 habitatges en un 25,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 54% hi vivien parelles casades, en un 12,3% dones solteres, i en un 27% no eren unitats familiars. En el 24,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 12,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,31 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,74.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 17,2% tenia menys de 18 anys, un 9,5% entre 18 i 24, un 26% entre 25 i 44, un 26,8% de 45 a 60 i un 20,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 44 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 108 homes.
La renda mediana per habitatge era de 32.344 $ i la renda mediana per família de 39.583 $. Els homes tenien una renda mediana de 27.031 $ mentre que les dones 17.417 $. La renda per capita de la població era de 15.460 $. Entorn del 5% de les famílies i el 3,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Delano». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Delano». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Possessió de La Bisbal

Possessió de La Bisbal fou una antiga possessió mallorquina que abastava zones dels actuals termes de Santa Margalida i Maria de la Salut. Apareix documentada en la data més antiga en el segle xv. El seu nom prové del del municipi de la Bisbal d'Empordà, atès que originàriament fou propietat del Bisbat de Girona.
Limitava al nord amb la Síquia Reial, al sud i est amb la possessió de Reboster, i a l'oest amb la possessió de Son Gil. La zona ocupada per les terres de l'antiga possessió és actualment entre els municipis de Santa Margalida i de Maria de la Salut.
En els seus orígens medievals fou propietat del Bisbat de Mallorca; més endavant passà a mans de diversos particulars, mentre mantenia la seva unitat. Durant el segle xvii fou adquirida pels Jurats de Santa Margalida (entitat municipal precursora l'Ajuntament actual), els quals jurats procediren a la seva divisió o establiment, i venda en porcions, a particulars, majoritàriament habitants del municipi.
La possessió de La Bisbal tenia una part de muntanya, sobre l'actual Turó d'en Xeu, al sud-oest (i on es troben les cases de l'antiga possessió), i una zona plana de terres baixes i humides, properes a la Síquia Reial, al nord-est. L'antic camí reial de Muro (actual carretera de Muro a Petra, MA-3521), travessava tota la possessió de nord a sud, marcant el límit entre les terres altes, a l'oest, i les terres baixes, a l'est. El Camí de La Bisbal unia les cases de la possessió i l'antic camí reial de Muro.

## Referències

* ↑ Dolç i Dolç, Miquel (coord.). Gran Enciclopèdia de Mallorca. Volum 2. Palma: Promomallorca, p. 150. ISBN 84-8661702-2.
* ↑ «1. Camins que comuniquen amb possessions o cases» p. 38. Fent Carrerany, 01-06-2007. [Consulta: 6 novembre 2023].
* 1 2 3 «Text fonamental de la nostra denúncia». Amics del Camí de Sa Bisbal. [Consulta: 7 novembre 2023].
# Confit (gastronomia)

El confit és un tipus d'aliment que es cuina a foc baix durant un llarg període com a mètode de conservació. Confitar, en gastronomia, descriu el procediment en què els aliments es couen amb greix o oli a una temperatura baixa, en lloc de fregir-los. Mentre que el fregit sol produir-se a temperatures de 160–230 °C (325–450 °F), el confitat es fa a una temperatura inferior, com ara una temperatura de l'oli d'uns 90 °C (200 °F), i de vegades fins i tot menys. El terme s'acostuma a utilitzar a la cuina contemporània per a significar una cocció llarga i lenta en oli o greix a baixa temperatura.
Per a la carn, aquest mètode requereix que la carn sigui salada com a part del procés de conservació. Després de salar-la i cuinar-la en greix, el confit pot durar mesos o anys si es tanca en un envàs hermèticament cobert amb el propi greix i es desa en un lloc fresc i fosc. El confit és una especialitat del sud-oest d'Occitània.
Els preparats confitats es van originar com a mitjà per a conservar la carn sense refrigeració. La paraula prové del del mot llatí (conficere), que significa «fer, produir, preparar, preservar». El terme es va aplicar per primera vegada a l'època medieval per a la fruita confitada.
El confit d'oca (confit d'oie) o d'ànec (confit de canard) se sol preparar amb les cuixes de l'ocell. La carn es sala i es condimenta amb herbes aromàtiques i es cuina a poc a poc submergida en el seu propi greix (no superar mai 85 °C [185 °F]), en què després es conserva deixant-lo refredar i conservant-lo amb el greix. El gall dindi i la carn de porc es poden tractar de la mateixa manera.

## Referències

* ↑ McMeel, Noel. Irish Pantry: Traditional Breads, Preserves, and Goodies to Feed the Ones You Love. Orange-Onion Confit: Running Press of the Perseus Books Group, 2013, p. 44. ISBN 978-0762445523.
* ↑ Plummer, Paul. Sensual Preservation: The Art of Confit.
* ↑ Fàbrega, Jaume. «L’ànec gras: foie gras, confits i magrets». El Temps, 21-05-2021. [Consulta: 22 juliol 2024].
* ↑ Skeat, Walter William. Chaucer: The tale of the Man of Lawe, The Pardoneres Tale, The Second Nones Tale, The Chanouns Yemannes Tale. Macmiillan and Co., 1923, p. 222. ISBN 1330317475.
* ↑ «CONFIT : Etymologie de CONFIT» (en francès). www.cnrtl.fr. [Consulta: 20 novembre 2017].
* ↑ Vilas, Albert. «Confit d'ànec amb poma, xampinyó i reducció de Pedro Ximenez | Receptes de La Gourmeteria». El Nacional, 10-04-2022. [Consulta: 22 juliol 2024].
* ↑ Abad, Dolors. «Confit d'ànec amb salsa de raïm». 3Cat. [Consulta: 22 juliol 2024].

## Bibliografia

* Larousse gastronomique: the encyclopedia of food, wine & cookery, Ed. Charlotte Turgeon and Nina Froud. New York: Crown Publishers, 1961. The English translation of the 1938 edition. ISBN 0-517-50333-6.
* James, Kenneth. Escoffier: The King of Chefs. Hambledon and London: Cambridge University Press, 2002.
# Teresa Gil de Vidaure

Teresa Gil de Vidaure (Navarra, p. m. s. xiii – València, 15 de juliol de 1285) fou una dama navarresa, tercera muller de Jaume I d'Aragó i fundadora del convent de la Saïdia de València.
Filla de Juan de Vidaure i germana de Pedro Gil de Vidaure, es casà en primeres núpcies amb Sancho Pérez de Lodosa, amb qui enviudà al cap de poc temps. El 1255, inicià una relació amb Jaume I, qui li prometé matrimoni i li atorgà el castell de Xèrica i, més tard, el senyoriu d'Alcubles. D'aquesta unió nasqueren dos fills, Jaume de Xèrica i Pere d'Ayerbe, legitimats pel papa Climent IV.
El 1265, Teresa contragué lepra i fou abandonada per Jaume I, que intentà casar-se amb Berenguela Alonso de Molina en contra de les lleis canòniques. Teresa es retirà al convent de la Saïdia, fundat per ella mateixa, on visqué fins a la seva mort el 1285 i on fou enterrada. Tot i no ser coronada reina consort, destaca el vincle amb Jaume I durant dècades.

## Referències

* ↑ «Teresa Gil de Vidaure». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 12 desembre 2024].
* 1 2 Yáñez Neira, Damián. «Teresa Gil de Vidaure» (en castellà). Real Academia de La Historia. [Consulta: 12 desembre 2024].
# Katja Kipping

Katja Kipping (Dresden, 18 de gener de 1978) és una política alemanya del partit L'Esquerra . Va ser membre del Bundestag representant Saxònia del 2005 al 2021, colíder federal del partit del 2012 al 2021 amb Bernd Riexinger, i la senadora per a la Integració, Treball i Afers Socials del govern de l'estat de Berlín des de desembre de 2021 fins a abril de 2023.
Després de completar el seu Abitur el 1996 a l'Annen-Gymnasium, Kipping va destinar un any de voluntariat a la ciutat russa de Gàttxina. Després, va completar una llicenciatura en estudis eslaus, amb una menció en estudis americans i dret públic, a la Universitat Tècnica de Dresden, de la qual va obtenir el seu màster en arts el 2003. En la seva tesi final, va examinar la relació mútua entre la literatura i la política.

## Referències

* ↑ Kipping und Riexinger führen tief zerstrittene Linke (tr. "Kipping and Riexinger lead deeply divided leftists") Spiegel Online, 2 June 2012. Accessed on 3 June 2012
* ↑ Wahl des Parteivorstandes Arxivat 15 May 2013 a Wayback Machine. (tr. "Election of the party executive"). Die Linke, 2 June 2012. Accessed on 3 June 2012
* ↑ «Katja Kipping becomes Berlin's new Senator for Social Affairs». The Limited Times, 02-12-2021.
* ↑ «Katja Kipping: The Left party leader in portrait» (en alemany). 24hamburg.de, 17-09-2021.
# Katja Kipping

Katja Kipping (Dresden, 18 de gener de 1978) és una política alemanya del partit L'Esquerra. Va ser membre del Bundestag representant Saxònia del 2005 al 2021, colíder federal del partit del 2012 al 2021 amb Bernd Riexinger, i la senadora per a la Integració, Treball i Afers Socials del govern de l'estat de Berlín des de desembre de 2021 fins a abril de 2023.
Després de completar el seu Abitur el 1996 a l'Annen-Gymnasium, Kipping va destinar un any de voluntariat a la ciutat russa de Gàttxina. Després, va completar una llicenciatura en estudis eslaus, amb una menció en estudis americans i dret públic, a la Universitat Tècnica de Dresden, de la qual va obtenir el seu màster en arts el 2003. En la seva tesi final, va examinar la relació mútua entre la literatura i la política.

## Referències

* ↑ Kipping und Riexinger führen tief zerstrittene Linke (tr. "Kipping and Riexinger lead deeply divided leftists") Spiegel Online, 2 June 2012. Accessed on 3 June 2012
* ↑ Wahl des Parteivorstandes Arxivat 15 May 2013 a Wayback Machine. (tr. "Election of the party executive"). Die Linke, 2 June 2012. Accessed on 3 June 2012
* ↑ «Katja Kipping becomes Berlin's new Senator for Social Affairs». The Limited Times, 02-12-2021.
* ↑ «Katja Kipping: The Left party leader in portrait» (en alemany). 24hamburg.de, 17-09-2021.
# Delmont (Pennsilvània)

Delmont és una població dels Estats Units a l'estat de Pennsilvània. Segons el cens del 2000 tenia 2.497 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Delmont tenia 2.497 habitants, 1.070 habitatges, i 714 famílies. La densitat de població era de 901 habitants per quilòmetre quadrat.
Dels 1.070 habitatges en un 31% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 55,4% hi vivien parelles casades, en un 9,3% dones solteres, i en un 33,2% no eren unitats familiars. En el 29,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 12,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,33 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,91.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,4% tenia menys de 18 anys, un 6,2% entre 18 i 24, un 31% entre 25 i 44, un 24,7% de 45 a 60 i un 13,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 88,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 39.700 $ i la renda mediana per família de 52.056 $. Els homes tenien una renda mediana de 39.097 $ mentre que les dones 25.804 $. La renda per capita de la població era de 21.090 $. Entorn del 4,6% de les famílies i el 6,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Delmont». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Delmont». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Fàbrica Dotres, Clavé i Fabra

La Fàbrica Dotres, Clavé i Fabra era un conjunt d'edificis situat als carrers de les Carretes, 66-76, Sant Pau, 116 i Reina Amàlia, 39, del que només es conserva la façana a aquests dos darrers, catalogada com a bé amb elements d'interès (categoria C).

## Referències

* ↑ «Antiga fàbrica Clavé i Fabra». Catàleg de Patrimoni. Ajuntament de Barcelona.

## Vegeu també

* Casa Miquel Clavé

## Bibliografia

* Artigues i Vidal, Jaume; Mas i Palahí, Francesc. El model de casa fàbrica als inicis de la industrialització. Registre de fàbriques de Ciutat Vella de Barcelona 1738-1807/1808-1856, 2019, p. 464-470. ISBN 9788491562160.
# Fàbrica Dotres, Clavé i Fabra

La Fàbrica Dotres, Clavé i Fabra era un conjunt d'edificis situat als carrers de Sant Pau, 116, Reina Amàlia, 39 i Carretes, 66-76, del que només es conserva la façana als dos primers, catalogada com a bé amb elements d'interès (categoria C).

## Referències

* ↑ «Antiga fàbrica Clavé i Fabra». Catàleg de Patrimoni. Ajuntament de Barcelona.

## Vegeu també

* Casa Miquel Clavé

## Bibliografia

* Artigues i Vidal, Jaume; Mas i Palahí, Francesc. El model de casa fàbrica als inicis de la industrialització. Registre de fàbriques de Ciutat Vella de Barcelona 1738-1807/1808-1856, 2019, p. 464-470. ISBN 9788491562160.
# Fàbrica Dotres, Clavé i Fabra

La Fàbrica Dotres, Clavé i Fabra era un conjunt d'edificis situat als carrers de Sant Pau, 116, Reina Amàlia, 39 i Carretes, 66-76, del que només es conserva la façana als dos primers, catalogada com a bé amb elements d'interès (categoria C).

## Referències

* ↑ «Antiga fàbrica Clavé i Fabra». Catàleg de Patrimoni. Ajuntament de Barcelona.

## Vegeu també

* Casa-fàbrica Estruch
* Casa Miquel Clavé

## Bibliografia

* Artigues i Vidal, Jaume; Mas i Palahí, Francesc. El model de casa fàbrica als inicis de la industrialització. Registre de fàbriques de Ciutat Vella de Barcelona 1738-1807/1808-1856, 2019, p. 464-470. ISBN 9788491562160.
# Dormont

Dormont és una població dels Estats Units a l'estat de Pennsilvània. Segons el cens del 2000 tenia 9.305 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Dormont tenia 9.305 habitants, 4.089 habitatges, i 2.314 famílies. La densitat de població era de 4.855 habitants per quilòmetre quadrat.
Dels 4.089 habitatges en un 25,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 41,6% hi vivien parelles casades, en un 11,7% dones solteres, i en un 43,4% no eren unitats familiars. En el 36% dels habitatges hi vivien persones soles el 10,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,27 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,05.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 21,3% tenia menys de 18 anys, un 9,3% entre 18 i 24, un 34,6% entre 25 i 44, un 20,8% de 45 a 60 i un 14,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 85 homes.
La renda mediana per habitatge era de 38.958 $ i la renda mediana per família de 51.826 $. Els homes tenien una renda mediana de 36.286 $ mentre que les dones 27.241 $. La renda per capita de la població era de 20.520 $. Entorn del 4,8% de les famílies i el 8,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Dormont». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Dormont». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Hershey (Nebraska)

Hershey és una població dels Estats Units a l'estat de Nebraska. Segons el cens del 2000 tenia 572 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Hershey tenia 572 habitants, 232 habitatges, i 167 famílies. La densitat de població era de 441,7 habitants per km².
Dels 232 habitatges en un 34,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 57,8% hi vivien parelles casades, en un 10,8% dones solteres, i en un 27,6% no eren unitats familiars. En el 23,7% dels habitatges hi vivien persones soles l'11,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,47 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,93.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,1% tenia menys de 18 anys, un 7,2% entre 18 i 24, un 25,7% entre 25 i 44, un 26% de 45 a 60 i un 12,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 89,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 36.875 $ i la renda mediana per família de 43.000 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.500 $ mentre que les dones 16.848 $. La renda per capita de la població era de 15.791 $. Aproximadament el 9,7% de les famílies i el 9,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Hershey». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Hershey». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Phillips (Nebraska)

Phillips és una població dels Estats Units a l'estat de Nebraska. Segons el cens del 2000 tenia 336 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Phillips tenia 336 habitants, 135 habitatges, i 105 famílies. La densitat de població era de 518,9 habitants per km².
Dels 135 habitatges en un 34,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 61,5% hi vivien parelles casades, en un 7,4% dones solteres, i en un 22,2% no eren unitats familiars. En el 18,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 4,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,49 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,78.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,8% tenia menys de 18 anys, un 8,6% entre 18 i 24, un 29,5% entre 25 i 44, un 28,9% de 45 a 60 i un 9,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 103,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 35.536 $ i la renda mediana per família de 35.714 $. Els homes tenien una renda mediana de 24.519 $ mentre que les dones 18.977 $. La renda per capita de la població era de 16.090 $. Aproximadament el 5,6% de les famílies i el 7,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Phillips». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Phillips». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Pickrell

Pickrell és una població dels Estats Units a l'estat de Nebraska. Segons el cens del 2000 tenia 182 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Pickrell tenia 182 habitants, 78 habitatges, i 53 famílies. La densitat de població era de 702,7 habitants per km².
Dels 78 habitatges en un 24,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 62,8% hi vivien parelles casades, en un 2,6% dones solteres, i en un 30,8% no eren unitats familiars. En el 23,1% dels habitatges hi vivien persones soles l'11,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,33 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,74.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 20,9% tenia menys de 18 anys, un 6,6% entre 18 i 24, un 29,7% entre 25 i 44, un 26,9% de 45 a 60 i un 15,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 92 homes.
La renda mediana per habitatge era de 36.250 $ i la renda mediana per família de 54.375 $. Els homes tenien una renda mediana de 35.417 $ mentre que les dones 23.750 $. La renda per capita de la població era de 16.997 $. Cap de les famílies i el 9,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Pickrell». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Pickrell». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Rulo

Rulo és una població dels Estats Units a l'estat de Nebraska. Segons el cens del 2000 tenia 226 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Rulo tenia 226 habitants, 97 habitatges, i 62 famílies. La densitat de població era de 138,5 habitants per km².
Dels 97 habitatges en un 24,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 49,5% hi vivien parelles casades, en un 13,4% dones solteres, i en un 35,1% no eren unitats familiars. En el 29,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 13,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,33 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,86.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,8% tenia menys de 18 anys, un 6,6% entre 18 i 24, un 23,9% entre 25 i 44, un 27,4% de 45 a 60 i un 17,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 88,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 21.719 $ i la renda mediana per família de 30.000 $. Els homes tenien una renda mediana de 20.357 $ mentre que les dones 17.292 $. La renda per capita de la població era d'11.971 $. Aproximadament el 20% de les famílies i el 28% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Rulo». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Rulo». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.