OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Jenks

Jenks és una ciutat dels Estats Units a l'estat d'Oklahoma. Segons el cens del 2000 tenia 9.557 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Jenks tenia 9.557 habitants, 3.451 habitatges, i 2.757 famílies. La densitat de població era de 257,3 habitants per km².
Dels 3.451 habitatges en un 43,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 66% hi vivien parelles casades, en un 9,9% dones solteres, i en un 20,1% no eren unitats familiars. En el 18,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 7,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,74 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,12.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 29,7% tenia menys de 18 anys, un 6,6% entre 18 i 24, un 31,5% entre 25 i 44, un 23% de 45 a 60 i un 9,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 35 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 90 homes.
La renda mediana per habitatge era de 54.637 $ i la renda mediana per família de 61.050 $. Els homes tenien una renda mediana de 42.148 $ mentre que les dones 28.419 $. La renda per capita de la població era de 22.804 $. Entorn del 2,6% de les famílies i el 4,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Jenks». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Jenks». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 10 agost 2010].
# Mill Creek (Oklahoma)

Mill Creek és un poble dels Estats Units a l'estat d'Oklahoma. Segons el cens del 2000 tenia 340 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Mill Creek tenia 340 habitants, 125 habitatges, i 93 famílies. La densitat de població era de 345,5 habitants per km².
Dels 125 habitatges en un 36,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 58,4% hi vivien parelles casades, en un 13,6% dones solteres, i en un 25,6% no eren unitats familiars. En el 24% dels habitatges hi vivien persones soles el 12,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,72 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,23.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 30% tenia menys de 18 anys, un 7,1% entre 18 i 24, un 28,8% entre 25 i 44, un 20,3% de 45 a 60 i un 13,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 84,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 24.479 $ i la renda mediana per família de 26.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 29.500 $ mentre que les dones 16.250 $. La renda per capita de la població era de 10.661 $. Entorn del 23,4% de les famílies i el 28,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Mill Creek». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Mill Creek». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 10 agost 2010].
# Megamix Brutal

Megamix Brutal és una sèrie documental de tres episodis dirigida per Rafa de Los Arcos per a 3cat i RTVE Play. Hi apareixen discjòqueis i productors de grans èxits com Toni Peret, José María Castells, Quique Tejada o Mike Platinas entre d'altres.
La seva estrena va ser el dimarts 25 de juny de 2024 en ambdues plataformes.

## Argument

La sèrie explica la història amagada de Max Music, una discogràfica creada a principis de la dècada dels 80 i que va revolucionar la indústria musical.
El relat se centra en la relació d'amistat dels seus creadors: Miquel Degà i Ricardo Campoy, dos joves apassionats per la música de ball decidits a triomfar i a fer-se multimilionaris a qualsevol preu. Un èxit que va acabar de la pitjor manera: van passar de compartir família i somnis a odiar-se sense remei.
La sèrie està narrada pel locutor de ràdio Fernando Martínez, més conegut com a Fernandisco.

## Episodis

| Núm. total | Núm. de la temporada | Títol | Data d'emissió original | Espectadors (milions) |
| 1 | 1 | «La festa eterna» | 25 de juny de 2024 (2024-06-25) | 121.000 (8,2%) |
| 2 | 2 | «Dansa macabra» | 25 de juny de 2024 (2024-06-25) | 121.000 (8,2%) |
| 3 | 3 | «L'últim ball» | 25 de juny de 2024 (2024-06-25) | 121.000 (8,2%) |

## Referències

* 1 2 «RTVE Play estrenará ‘Megamix Brutal’, la serie documental sobre el fenómeno de los ‘Max Mix’» (en castellà). viciousmagazine, 02-06-2024. [Consulta: 18 juny 2024].
* ↑ «"Megamix brutal": la història oculta dels "Max Mix"». CCMA, 28-05-2024. [Consulta: 18 juny 2024].
# Som Escola

Som Escola és una plataforma formada per 43 entitats que va néixer amb l'objectiu de coordinar els suport a una escola catalana en llengua i continguts que no separi els infants i joves per la seva llengua d'origen. Som Escola neix amb l'objectiu de construir una societat més cohesionada, democràtica i lliure. Està format per 43 entitats cíviques, culturals i de tot l'àmbit educatiu. S'ha destacat per mobilitzar-se davant diferents la LOMQE i les sentències del Tribunal Suprem espanyol que qüestionen el paper del català com a llengua vehicular de l'ensenyament a Catalunya.
El 14 de juny de 2014, Som Escola va convocar una cercavila per l'escola catalana.
L'any 2014 va l'Ajuntament de Barcelona va atorgar a Som Escola la Medalla d'Or de la ciutat de Barcelona en reconeixement de «la tasca cívica i social en el camp de l'educació i del compromís en defensa de l'escola pública catalana de qualitat».
El grup promotor de Somescola.cat el formaren entitats com l'Associació de Mestres Rosa Sensat, el Consell Nacional de la Joventut de Catalunya, la Federació d'Associacions de Mares i Pares d'Alumnes de Catalunya, la Federació de Sindicats Independents d'Ensenyament, Comissions Obreres de Catalunya, UGT de Catalunya, la Fundació Catalana de l'Esplai o la Fundació Escola Cristiana de Catalunya.

## Referències

* ↑ Guia per a la manifestació del 14 de juny en favor de l'escola catalana
* ↑ Somescola rep la Medalla d'Or de Barcelona per la defensa de l'escola catalana
* ↑ «Qui som els membres de Somescola.cat». Omnium.cat. Arxivat de l'original el 2017-10-11. [Consulta: 11 octubre 2017].

## Enllaços externs

* Som Escola - Lloc web oficial
# Syzygium cumini

Syzygium cumini, coneguda com a pruna de Java o jambolan, és un arbre tropical de fulla perenne de la família de plantes amb flors Myrtaceae, i és apreciat per la seva fruita, la seva fusta i el seu ús ornamental. És originària del subcontinent indi i del sud-est asiàtic, incloent Myanmar, Sri Lanka, Bangla Desh i les illes Andaman. Pot assolir altures de fins a 30 metres i pot viure més de 100 anys. Com a planta de creixement ràpid, es considera una espècie invasora a moltes regions del món.
Syzygium cumini s'ha introduït a zones com ara illes dels oceans Pacífic i Índic, Austràlia, Hong Kong i Singapur.
L'arbre es va introduir a Florida i es cultiva habitualment a les regions tropicals i subtropicals de tot el món. Els seus fruits són menjats per diversos ocells autòctons i petits mamífers, com ara xacals, civets i ratpenats fruiters.
Va ser un dels arbres que es van importar a Espanya per l'Exposició Universal de Sevilla de 1992, i el 2020 encara n'hi havia a l'estació de les telecabines i al parc José Celestino Mutis.

## Referències

* ↑ «Syzygium cumini» (en anglès). Germplasm Resources Information Network (GRIN). Agricultural Research Service, Department of Agriculture of United States.
* 1 2 3 Julia F Morton. «Jambolan, Syzygium cumini Skeels». In: Fruits of Warm Climates, p. 375–378; NewCROP, New Crop Resource Online Program, Center for New Crops and Plant Products, Purdue University, 1987. [Consulta: 3 juliol 2020].
* 1 2 3 4 5 «Syzygium cumini (black plum)». CABI, 21-11-2019. [Consulta: 3 juliol 2020].
* 1 2 «Syzygium Cumini - Jardins sense fronteres». CLMGF, 30-11-2020. [Consulta: 1r abril 2024].
* ↑ "Syzygium cumini".
* ↑ «Syzygium cumini». Pacific Island Ecosystems at Risk, 30-12-2011. Arxivat de l'original el 14 de juliol 2020. [Consulta: 1 d’abril 2024].
# Síracs

Els síracs o siraquens van ser una tribu hel·lenitzada dels sàrmates, que segons Tàcit se situaven en algun lloc entre les muntanyes del Caucas i el riu Don, en un territori que Estrabó anomena Siracene, que col·loca a la Sarmàtia asiàtica a la vora del Palus Maeotis, darrere el riu Rha i a la riba del Acardeu. Als escrits antics apareixen amb diversos noms: Estrabó els anomena Σιρακοί (sirakoi), Pomponi Mela siraces, Tàcit siraci, i encara en una inscripció se'ls anomena Σιράχοι.
Tenien els seus propis reis, i cap a l'any 50 van entrar en conflicte amb l'Imperi Romà. Zorzines, rei dels síracs es va aliar amb Mitridates II, rei del Bòsfor per lluitar contra diverses tribus veïnes, i més tard va lluitar contra els romans (47/48). Els aorsis sota el comandament del príncep Eunones, van anar, enviats per Juli Àquila i Cotis I del Bòsfor, a lluitar contra Mitridates i es van enfrontar amb Zorzines, assetjant-lo a la seva capital. La ciutat va oferir deu mil esclaus si no l'atacaven però l'assalt va continuar perquè els romans no van acceptar l'oferta. Zorzines finalment va abandonar Mitridates i, després d'entregar hostatges als romans va aconseguir la pau. Va reconèixer la superioritat romana davant l'estàtua de l'emperador Claudi.

## Notes

* ↑ Segons el Diccionari Llatí-Català de noms propis, p. 166

## Referències

* 1 2 Tàcit. Annals, XII, 15-19
* ↑ Estrabó. Geografia, XI, 504
* 1 2 Smith, William (ed.). «Siraceni». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 21 setembre 2024].
# Torre Gironella (Col·legi Santa Dorotea)

La Torre Gironella és un edifici situat al carrer de Sant Joan Bosco, 2-40, del barri de les Tres Torres de Barcelona. Està catalogat com a bé amb elements d'interès (categoria C). Actualment allotja el Col·legi Santa Dorotea Salesianes de Sarrià.

## Història

Antigament era coneguda com a Torre de Sant Sever. A la segona meitat del segle xviii, la família Gironella, importants comerciants de Barcelona, van comprar la finca. Envoltada en tot el perímetre per un mur, hi havia terres de conreu, oratori públic, quadres, sitges, almàsseres, cellers i un jardí molt cuidat. El 1850, Antoni de Gironella i Aiguals, polític liberal molt influent, va haver d'exiliar-se a París i va vendre-la a Josep Buïgas i Gauran, qui va començar a urbanitzar-la. Posteriorment, la va adquirir Miquel Clavé i Espanya, comerciant i financer, soci de Buïgas en la societat Dotres, Clavé i Fabra, que utilitzava la casa per a estiueig. En aquest període es van obrir els carrers de Maria Auxiliadora, Gironella, Alt de Gironella i Buïgas.
El 1886 la va adquirir la comunitat salesiana, gràcies a la intervenció de Dorotea de Chopitea, vídua de Josep Maria Serra i Muñoz, antic soci de Clavé. Hi instal·laren una escola amb el nom de Santa Dorotea, on honor a Chopitea, i es va convertir en la casa mare de les salesianes a Espanya.

## Descripció

L'edifici original és d'estil neoclàssic, del que es conserva la façana sud intacta. L'actual escola ha afegit un edifici, alineat amb el carrer, concebut per a l'ús docent i s'hi produeix una modulació dels elements plens i buits.

## Referències

* 1 2 «Torre Gironella (Col·legi Santa Dorotea)». Catàleg de Patrimoni. Ajuntament de Barcelona.
* 1 2 de Oleza i Roncal, 2023.

## Vegeu també

* Casa Miquel Clavé

## Bibliografia

* de Oleza i Roncal, Jaume. Arquitectura a Sant Gervasi, Sarrià i Vallvidrera. Passejades pel patrimoni arquitectònic. Barcelona: Premsa Local El Jardí SCCL, 2023, p. 140. ISBN 978-84-09-55644-1.

## Enllaços externs

* «Torre Gironella (Col·legi Santa Dorotea)». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.
# Kings Park

Kings Park és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Nova York. Segons el cens del 2000 tenia 16.146 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Kings Park tenia 16.146 habitants, 5.480 habitatges, i 4.197 famílies. La densitat de població era de 1.058,4 habitants per km².
Dels 5.480 habitatges en un 36,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 65,1% hi vivien parelles casades, en un 8,7% dones solteres, i en un 23,4% no eren unitats familiars. En el 20,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 10,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,86 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,32.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,2% tenia menys de 18 anys, un 5,7% entre 18 i 24, un 31,9% entre 25 i 44, un 23,3% de 45 a 60 i un 13,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 92 homes.
La renda mediana per habitatge era de 69.819 $ i la renda mediana per família de 80.952 $. Els homes tenien una renda mediana de 53.125 $ mentre que les dones 36.008 $. La renda per capita de la població era de 26.906 $. Entorn del 2,6% de les famílies i el 3,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Kings Park». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Kings Park». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Soper

Soper és un poble dels Estats Units a l'estat d'Oklahoma. Segons el cens del 2000 tenia 300 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Soper tenia 300 habitants, 132 habitatges, i 74 famílies. La densitat de població era de 463,3 habitants per km².
Dels 132 habitatges en un 29,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 40,2% hi vivien parelles casades, en un 15,2% dones solteres, i en un 43,2% no eren unitats familiars. En el 41,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 25% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,27 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,13.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,3% tenia menys de 18 anys, un 8,3% entre 18 i 24, un 24% entre 25 i 44, un 20,3% de 45 a 60 i un 19% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 73,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 13.875 $ i la renda mediana per família de 18.333 $. Els homes tenien una renda mediana de 16.875 $ mentre que les dones 16.000 $. La renda per capita de la població era de 7.814 $. Entorn del 35,1% de les famílies i el 44,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Soper». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Soper». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 10 agost 2010].
# Stidham

Stidham és un poble dels Estats Units a l'estat d'Oklahoma. Segons el cens del 2000 tenia 23 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Stidham tenia 23 habitants, 10 habitatges, i 5 famílies. La densitat de població era de 296 habitants per km².
Dels 10 habitatges en un 30% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 40% hi vivien parelles casades, en un 10% dones solteres, i en un 50% no eren unitats familiars. En el 40% dels habitatges hi vivien persones soles el 20% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,3 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,4.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,1% tenia menys de 18 anys, un 13% entre 18 i 24, un 26,1% entre 25 i 44, un 26,1% de 45 a 60 i un 8,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 42 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 70 homes.
La renda mediana per habitatge era de 22.708 $ i la renda mediana per família de 23.333 $. Els homes tenien una renda mediana de 23.750 $ mentre que les dones 13.750 $. La renda per capita de la població era de 3.764 $. Entorn del 25% de les famílies i el 10,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Stidham». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Stidham». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 10 agost 2010].
# Stuart (Oklahoma)

Stuart és un poble dels Estats Units a l'estat d'Oklahoma. Segons el cens del 2000 tenia 220 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Stuart tenia 220 habitants, 92 habitatges, i 65 famílies. La densitat de població era de 303,4 habitants per km².
Dels 92 habitatges en un 31,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 60,9% hi vivien parelles casades, en un 7,6% dones solteres, i en un 29,3% no eren unitats familiars. En el 29,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 16,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,39 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,95.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,6% tenia menys de 18 anys, un 8,6% entre 18 i 24, un 25,9% entre 25 i 44, un 18,2% de 45 a 60 i un 23,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 97,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 22.222 $ i la renda mediana per família de 29.375 $. Els homes tenien una renda mediana de 22.250 $ mentre que les dones 21.250 $. La renda per capita de la població era d'11.569 $. Entorn del 18,8% de les famílies i el 20,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Stuart». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Stuart». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 10 agost 2010].
# Jerrisbek

El Jerrisbek (danès Jerrisbæ) és un riu petit a Slesvig-Holstein (Alemanya). Neix als prats molls al costat del nucli d'Haurup a Handewitt i desemboca al Treene a Sollerup. Al poble de Sollerup- Mühle (=molí de Sollerup) hi ha un molí elèctric modern, que antigament s'engegava amb la força hidràulica del riu.

## Afluent

* Jörlau

## Etimologia

Jerrisbek és una composició de dos mots danèsos jern (fer) i ris (bosc) i amb l'afix baix alemany bek (rierol). El nom s'explica pel fet que hi havia una concentració de pedres ferroses amb una concentració elevada de limonita a la vall del riu.
* El riu en travessar Kleinjörl
* Pont a Sollerupmühle
* El riu a prop de Sollerupmühle

## Referències

* ↑ «Sollerup» (en alemany). Amt Eggebek. [Consulta: 17 març 2025].
# Osterhever

Osterhever (danès Østerhever) és un municipi del districte de Nordfriesland, dins l'Amt Eiderstedt, a l'estat alemany de Slesvig-Holstein. És a 16 kilòmetres de Tönning i a 12 kilòmetres de Sankt Peter-Ording. Limita a l'oest amb Westerhever, al sud amb Poppenbüll i a l'est amb Tetenbüll.
L'àrea del municipi d'Osterhever s'estén al llarg de la secció costanera del nord de la península d' Eiderstedt al rierol del mar de Wadden de l'Hever al nord a la zona marítima del mar de Wadden de Frisia del Nord. La península forma la principal unitat espacial natural de l'Eiderstedter Marsch (núm. 683).
El municipi d'Osterhever comprèn diverses zones anomenades residencials pel que fa a la geografia d'assentaments. L'assentament principal és el poble de l'església homònima. A més, al terme municipal també es troben els grups de cases Böhlingshörn, Köpsiel, Mühlendeich, Norderdeich, Pilkenkreuz, Schockenbüll, Seegaard i Slatterack. Els assentaments agrícoles són Großerhof, Hülk, Kloster, Löwenhof, Mittelhof, Osterhof, Schafhaus, Volkertshof, Westerhof i Westhof.

## Història

Les perforacions arqueològiques a l'Osterhever Warft mostren que es va construir a partir d'argila a l'Edat Mitjana, és a dir, aixecant material extret del fons marí com una elevació a prova de tempesta. L'Osterhever Koog es va fundar al segle XII. segle. A la baixa edat mitjana, la parròquia va perdre terres al nord i a l'oest cap a la part del mar del Nord coneguda com a Fallstief com a conseqüència de les onades de tempesta. Dirk Meier va investigar el dic del molí del Mimhusenkoog, que hi ha al sud, el 1991. Les excavacions van revelar un dic de nucli baix del segle XII/XIII. segle, que es va incrementar diverses vegades. Tots els dics s'havien enfonsat en el subsòl inestable.
A la Chronicon Eiderostadense vulgare, la Crònica comuna d'Eiderstedt, que cobreix el període de 1103 a 1547, Osterhever va ser esmentat probablement per primera vegada: El 1113 els Boyensmänner van matar al seu líder de l'església Harmen Lütke (a Garding). Com a resultat, se'ls va suprimir el dret de mecenatge (el dret a proposar el nomenament d'un pastor). Posteriorment es van construir les següents capelles (…): (…) Osterhever (…).
El 1 El gener de 2002, el municipi d'Augustenkoog va renunciar a la seva independència i es va unir al municipi d'Osterhever.

## Referències

* ↑ «Relation: Osterhever (1395416) bei OpenStreetMap (Version #9)».
* ↑ «Liste: Zuordnung der Gemeinden zu den Naturräumen» (PDF) p. 21.
* 1 2 «Statistisches Landesamt Schleswig-Holstein» (PDF) (en alemany).
* 1 2 3 4 5 6 Anmerkung: liegt im Gebiet der aufgenommenen ehemaligen Gemeinde Augustenkoog
* ↑ , Repertorium der Geschichtsquellen des Mittelalters der bayerischen Akademie der Wissenschaften, abgerufen am 1. November 2013
* ↑ Aushang in der St. Martin-Kirche in Osterhever
* ↑ StBA: Änderungen bei den Gemeinden Deutschlands, siehe 2002