OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Eleccions municipals de 1995 a Tortosa

Les eleccions municipals de 1995 a Tortosa van ser unes eleccions locals que es van celebrar el diumenge 28 de maig de 1995 a Tortosa, al Baix Ebre, com a part de les eleccions municipals espanyoles. Es van triar els 21 regidors de l'Ajuntament de Tortosa.

## Sistema electoral

Les eleccions als ajuntaments de l'Estat espanyol estan fixades per celebrar-se el quart diumenge de maig cada quatre anys. El sistema electoral fa servir la regla D'Hondt amb representació proporcional, llistes tancades i una barrera electoral del 5% dels vots vàlids, que inclou els vots en blanc. La votació per a l'assemblea local es basa en el sufragi universal.
En les eleccions municipals, la circumscripció electoral és el municipi i el nombre d'escons (o sigui, regidors) a triar del municipi es determina en funció del nombre d'habitants censats en aquest municipi. En el cas de Tortosa, en tenir 23.988 persones censades, l'hi correspon 21 regidors.

## Candidatures

El 2 de maig del mateix any, la Junta Electoral de Zona de Tortosa va proclamar set candidatures del municipi de Tortosa en el Butlletí Oficial de la Província de Tarragona.
| Partit polític | Llista de candidats |
| Convergència i Unió (CiU) | Llista |
| Partit Popular Català (PP) | Llista |
| Iniciativa per Catalunya Verds - Esquerra Unida i Alternativa (IC-EV) | Llista |
| Partit dels Socialistes de Catalunya (PSC) | Llista |
| Federació d'Independents de Catalunya (UT-FIC) | Llista |
| Esquerra Republicana de Catalunya-Acord Municipal (ERC) | Llista |
| Partido Político ""Camp-Redó Poble"" (C.P.) | Llista |

## Jornada electoral
### Constitució de les meses

En aquell moment, Tortosa tenia una població de 30.430 habitants, dels quals 23.988 persones van ser cridades a votar en alguna de les 36 meses que es van constituir al municipi.

### Participació

La participació en aquestes eleccions va ser de 63,8%, el qual cosa implica que un total de 15.308 ciutadans del municipi van decidir exercir el seu dret a vot. Comparant aquesta participació amb la mitjana catalana, Tortosa va registrar una xifra pràcticament idèntica, situant-se en 1,0 punts percentuals per sota.
A continuació, es presenta una taula amb els percentatges de participació registrats a diferents hores del dia de les eleccions:
| Hores | Tortosa |
| Participació (14h) | 37,0% ( 2,0%) |
| Participació (18h) | 49,2% ( 2,6%) |
| Participació (20h) | 63,8% ( 3,3%) |

## Referències

* 1 2 «Llei orgànica 5/1985, de 19 de juny, del règim electoral general». Portal Jurídic de Catalunya. [Consulta: 31 maig 2023].
* ↑ «Infoelectoral | Resultados electorales» (en castellà). Ministerio de Interior | Gobierno de España. [Consulta: 31 maig 2023].
* ↑ «Elecciones. Elecciones Locales. 28 de mayo de 1995.» (en castellà). Junta Electoral Central. [Consulta: 17 juny 2023].
* 1 2 «Resultats electorals». Generalitat de Catalunya. [Consulta: 4 juny 2023].
# Timothy D. Snyder

Timothy David Snyder (Estats Units, 18 d'agost de 1969) és un escriptor, historiador i acadèmic estatunidenc especialitzat en història d'Europa Central i Oriental, i en l'Holocaust. És Professor d'Història a la Universitat Yale i un col·labora amb l'Institut de Ciències Humanes de Viena. Snyder és un membre del Council on Foreign Relations i del Comitè de Consciència del Museu Memorial de l'Holocaust al seu país.

## Obres destacades

* Nationalism, Marxism, and Modern Central Europe: A Biography of Kazimierz Kelles-Krauz (Harvard University Press, 1998). ISBN 978-0-19-084608-4
* Wall Around the West: State Power and Immigration Controls in Europe and North America (Rowman and Littlefield, 2000). Coeditat amb Peter Andreas. ISBN 978-0-7425-0178-2
* The Reconstruction of Nations: Poland, Ukraine, Lithuania, Belarus, 1569-1999 (Yale University Press, 2003) ISBN 978-0-300-09569-2
* Sketches from a Secret War: A Polish Artist's Mission to Liberate Soviet Ukraine (Yale University Press, 2005) ISBN 978-0-300-12599-3
* The Red Prince: The Secret Lives of a Habsburg Archduke (Basic Books, 2008) ISBN 978-0-465-01897-0
* Bloodlands: Europe Between Hitler and Stalin (Basic Books, 2010) ISBN 978-0-465-03147-4
* Thinking the Twentieth Century, amb Tony Judt. (Penguin, 2012) ISBN 978-0-14-312304-0
* Stalin and Europe: Imitation and Domination, 1928–1953 (Oxford University Press, 2014). Co-editat amb Ray Brandon. ISBN 978-0199945580
* Black Earth: The Holocaust as History and Warning (Penguin, 2015) ISBN 978-1-101-90347-6
* On Tyranny: Twenty Lessons from the Twentieth Century (Penguin, 2017) ISBN 978-0-8041-9011-4. Traduït al català per Núria Parés, Sobre la tirania. 20 lliçons que hem d'aprendre del segle XX (Destino 2017).
** On Tyranny Graphic Edition: Twenty Lessons from the Twentieth Century, amb il·lustracions de Nora Krug (Ten Speed Graphic Press, 2021) ISBN 978-1-9848-5915-0
* The Road to Unfreedom: Russia, Europe, America (Penguin, 2018) ISBN 978-0-525-57447-7
* Our Malady: Lessons in Liberty from a Hospital Diary (Crown, 2020). Traduït al català per Maria Llopis i Freixas, La nostra malaltia. Lliçons de llibertat d'un diari d'hospital (Galàxia Gutemberg, 2020)
* On Freedom (Crown, 17.09.2024) ISBN 978-0593728727

## Enllaços externs

* Blog personal

## Referències

* ↑ «Library of Congress Authorities». LOC. [Consulta: gener 22, 2010].
* ↑ Ian Kershaw and Timothy Snyder to be honoured with Leipzig Book Prize for European Understanding 2012 Arxivat 2012-03-05 a Wayback Machine. Leipzig.de, gener 16, 2012 Error in webarchive template: Check |url= value. Empty.
# Timothy D. Snyder

Timothy David Snyder (Estats Units, 18 d'agost de 1969) és un escriptor, historiador i acadèmic estatunidenc especialitzat en història d'Europa Central i Oriental, i en l'Holocaust. És Professor d'Història a la Universitat Yale i un col·laborador amb l'Institut de Ciències Humanes de Viena. Snyder és un membre del Council on Foreign Relations i del Comitè de Consciència del Museu Memorial de l'Holocaust al seu país.

## Obres destacades

* Nationalism, Marxism, and Modern Central Europe: A Biography of Kazimierz Kelles-Krauz (Harvard University Press, 1998). ISBN 978-0-19-084608-4
* Wall Around the West: State Power and Immigration Controls in Europe and North America (Rowman and Littlefield, 2000). Coeditat amb Peter Andreas. ISBN 978-0-7425-0178-2
* The Reconstruction of Nations: Poland, Ukraine, Lithuania, Belarus, 1569-1999 (Yale University Press, 2003) ISBN 978-0-300-09569-2
* Sketches from a Secret War: A Polish Artist's Mission to Liberate Soviet Ukraine (Yale University Press, 2005) ISBN 978-0-300-12599-3
* The Red Prince: The Secret Lives of a Habsburg Archduke (Basic Books, 2008) ISBN 978-0-465-01897-0
* Bloodlands: Europe Between Hitler and Stalin (Basic Books, 2010) ISBN 978-0-465-03147-4
* Thinking the Twentieth Century, amb Tony Judt. (Penguin, 2012) ISBN 978-0-14-312304-0
* Stalin and Europe: Imitation and Domination, 1928–1953 (Oxford University Press, 2014). Co-editat amb Ray Brandon. ISBN 978-0199945580
* Black Earth: The Holocaust as History and Warning (Penguin, 2015) ISBN 978-1-101-90347-6
* On Tyranny: Twenty Lessons from the Twentieth Century (Penguin, 2017) ISBN 978-0-8041-9011-4. Traduït al català per Núria Parés, Sobre la tirania. 20 lliçons que hem d'aprendre del segle XX (Destino 2017).
** On Tyranny Graphic Edition: Twenty Lessons from the Twentieth Century, amb il·lustracions de Nora Krug (Ten Speed Graphic Press, 2021) ISBN 978-1-9848-5915-0
* The Road to Unfreedom: Russia, Europe, America (Penguin, 2018) ISBN 978-0-525-57447-7
* Our Malady: Lessons in Liberty from a Hospital Diary (Crown, 2020). Traduït al català per Maria Llopis i Freixas, La nostra malaltia. Lliçons de llibertat d'un diari d'hospital (Galàxia Gutemberg, 2020)
* On Freedom (Crown, 17.09.2024) ISBN 978-0593728727

## Enllaços externs

* Blog personal

## Referències

* ↑ «Library of Congress Authorities». LOC. [Consulta: gener 22, 2010].
* ↑ Ian Kershaw and Timothy Snyder to be honoured with Leipzig Book Prize for European Understanding 2012 Arxivat 2012-03-05 a Wayback Machine. Leipzig.de, gener 16, 2012 Error in webarchive template: Check |url= value. Empty.
# Àsine (Messènia)

Àsine (grec antic: Ἀσίνη) és el nom d'una antiga ciutat de Messènia.
Va ser fundada pels dríops, segons Heròdot, quan aquesta tribu va ser foragitada pels argius de la ciutat d'Àsine a l'Argòlida, segons Pausànias. Estava situada a la banda occidental del golf de Messènia, que segons Estrabó també s'anomenava golf d'Àsine (Ἀσιναῖος κόλπος) per aquesta ciutat.
Era considerada una ciutat important a partir de la seva fundació al final de la primera guerra messènica fins al segle vi, quan l'esmenta el geògraf Hièrocles. Tucídides explica la seva importància durant la guerra del Peloponnès i en períodes posteriors. Quan els messenis van recuperar el seu país després de la batalla de Leuctra no van molestar els habitants de la ciutat, que encara en temps de Pausànias (segle ii), reivindicaven la seva condició de dríops.
La ciutat va caure en decadència a partir del segle iii. Posteriorment, en temps de Justinià el Gran, el lloc es va restablir i va donar lloc a la nova ciutat de Coró, segurament per trasllat de l'antiga ciutat, situada més la nord, sota l'actual Petalidi.

## Referències

* ↑ Alberich i Mariné, Joan (dir.); Cuartero i Iborra, Francesc J. (dir.). Diccionari Grec-Català. Enciclopèdia Catalana - Fundació Institut Cambó, 2015, p. 366. ISBN 9788441224223.
* ↑ Heròdot, Històries, VIII 73.
* ↑ Smith, William (ed.). «2. Asine». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 29 desembre 2020].
* ↑ Καλλιγά [Kalligá], Χάρις Α. [Cháris A.]. Μονεμβασία: Μια βυζαντινή πόλις-κράτος [Monembasía: Una ciutat-estat bizantina]. Αθήνα: Ποταμός, 2010, p. 25.
# (2175) Andrea Doria

Andrea Doria és l'asteroide número 2175. Va ser descobert per l'astrònom Paul Wild des de l'observatori de Zimmerwald (Suïssa), el 12 d'octubre del 1977. La seva designació alternativa és 1977 TY.

## Referències

* ↑ Afirmat a: Minor Planet Center Database.
* 1 2 3 4 5 6 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 1r novembre 2023].
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 URL de la referència: https://www.minorplanetcenter.net/db_search/show_object?object_id=2175.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 28 novembre 2024].
* ↑ «IAU Minor Planet Center». [Consulta: 10 gener 2021].
# Santuari de la Mare de Déu de la Fontsanta (Subirats)

El Santuari de la Mare de Déu de la Fontsanta, antiga església de Sant Pere del Castell, està situat dins del castell de Subirats, en un pla inferior, als contraforts de la serra d'Ordal, al municipi de Subirats (Alt Penedès). Està inclòs a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Història

Es remunta a la construcció del castell, a principis del segle x. L'any 1726 va convertir-se en el santuari de la Mare de Déu de la Fontsanta, gràcies al trasllat de la imatge barroca amb aquest nom. Està dedicat a Santa Maria, Sant Pere i Sant Joan.

## Descripció

És un edifici d'una sola nau, coberta amb volta apuntada i arcs torals ogivals. L'absis semicircular està mig excavat a la roca. El portal de la façana sud va ser afegit en la restauració dels anys 1970 sobre l'antic portal barroc i imita l'estil romànic amb arquivolta i capitells esculpits. Té dues capelles laterals del segle XVIII. El campanar és d'espadanya, de dues arcades, i es veu a mig fer després que se suprimís l'acabament d'època barroca.
La Mare de Déu de la Font Santa es guarda actualment a la capella del Roser, oberta al culte des de 1683, i que conserva decoració en estuc a les voltes d'aresta. La imatge actual és una còpia de la que va desaparèixer el 1936.
Prop del santuari destaquen altres elements, com la roca mil·lenària sedimentada de la Via Augusta (molt pròxima); el presbiteri, probablement relacionat amb els temps ibèrics; la naveta del castell; el Columbari d'en Pasteres i la Creu del castell de Subirats, creu de terme situada davant del santuari.

## Llegenda de la Font Santa

El nom de Fontsanta prové d'una font termal, anomenada font dels Banys Vells, que estava situada al vessant nord-est del Pujol d'en Figueres, prop del santuari. Les aigües termals de la font rajaven calentes, a uns trenta graus, i curaven el reumatisme i les malalties de la pell. Per aquest motiu se l'anomenà Font Santa. Aquí hi fou trobada una imatge de la Mare de Déu que per aquesta raó s'anomena la Mare de Déu de la Font Santa. Actualment la font no raja.

## Referències

* 1 2 «Santuari de la Mare de Déu de la Fontsanta». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya.
* 1 2 «Santuari de la Mare de Déu de la Fontsanta del castell de Subirats». Catalunya.com.
* ↑ «Església de Sant Pere del Castell de Subirats». Catalonia Sacra.
* ↑ «Creu del castell de Subirats». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya.
* ↑ «Llegenda de la Font Santa / Tradició oral sobre la Mare de Déu de la Font Santa». Mapes de Patrimoni Cultural. Diputació de Barcelona.
# Paris: The Song of a Great City

Paris: The Song of a Great City (títol complet: Paris, A Night Piece – The Song of a Great City) és un nocturn per a orquestra compost per Frederick Delius durant el període 1899–1900. Hans Haym, a qui Delius va dedicar l'obra, va dirigir l'estrena el 14 de desembre de 1901 a Elberfeld, Alemanya. Sir Thomas Beecham va dirigir l'estrena britànica de l'obra a Liverpool l'11 de gener de 1908. L'edició crítica de la partitura, publicada a finals dels anys vuitanta, va incorporar revisions de Beecham i va incloure treball editorial de Beecham i va incloure treballs editorials d'⁣Eric Fenby i Norman Del Mar.
Tot i que es basa en els propis records de Delius de la seva residència a París, l'obra no és una representació literal, sinó de naturalesa més "impressionista". Philip Heseltine va assenyalar aquesta qualitat de la següent manera:
   "Per a Delius, París no és només una ciutat de França, la vida col·lectiva de la qual és una cosa que cal estudiar objectivament, des d'un lloc a part, com un entomòleg estudia un niu de formigues; és un racó de la seva pròpia ànima.
Delius tenia una especial estima per París. Hi va viure des de 1888 fins a gairebé finals de segle. El 1896 hi va conèixer la seva futura esposa. I el 1899 va escriure Paris: The Song of a Great City.
En els seus esbossos per a la peça, Delius va escriure una sèrie d'impressions com ara "ciutat misteriosa", "ciutat dels plaers", "de música i dansa alegres". Aquestes imatges són pintades en música amb pinzellades que van des de delicades a audaces. L'obertura lenta reflecteix la "ciutat misteriosa". A això li segueix la bulliciosa diversió de la vida nocturna parisenca, interrompuda per un passatge líric i exuberant que pot indicar les intimitats de l'amor. Després, torna a sentir-se la música del cafè i del music-hall, i la peça acaba com acaba la nit, i els sons dels carrers despertant-se es poden sentir mentre l'alba sorgeix lentament i comença un nou dia.
Byron Adams ha assenyalat la influència estilística de Richard Strauss en l'obra.
Anthony Payne va fer una caracterització mixta de Paris, assenyalant que "tanca el primer període i prefigura el següent en passatges de bellesa contemplativa" i va ser "la millor obra" de Delius fins aleshores, però també va dir que li mancava "l'intens personal implicació de la seva gran obra". Per contra, Hubert Foss ha caracteritzat aquesta obra com "la primera de les obres mestres posteriors" de Delius.

## Referències

* ↑ Carley, Lionel Music & Letters, 54, 1, 1-1973, pàg. 1–24. DOI: 10.1093/ml/LIV.1.1. JSTOR: 734166.
* 1 2 Adams, Byron; Delius, Frederick; Beecham, Thomas Notes, 46, 4, 6-1990, pàg. 1063–1065. DOI: 10.2307/941281. JSTOR: 941281.
* ↑ Jones, Philip Music & Letters, 71, 2, 5-1990, pàg. 285–286. DOI: 10.1093/ml/71.2.285. JSTOR: 736470.
* ↑ Heseltine, Philip The Musical Times, 56, 865, 01-03-1915, pàg. 137–142. DOI: 10.2307/909510. JSTOR: 909510.
* ↑ Payne, Anthony Tempo, 60, Winter 1961–1962, pàg. 6–16, 23–25. DOI: 10.1017/S0040298200055662. JSTOR: 943269.
* ↑ Foss, Hubert Tempo, 26, Winter 1952–1953, pàg. 30–37. DOI: 10.1017/S0040298200050919. JSTOR: 943987.
# Platja de la Mota de Sant Pere

La platja de la Mota de Sant Pere és una platja semiurbana del municipi de Cubelles (Garraf). Limita al nord-est amb la desembocadura del riu de Foix i un espigó que la separa de la platja Llarga, i al sud-oest limita amb la platja de les Salines. Orientada al sud-sud-est, té una longitud d'uns 1.800 metres per 100 d'amplada, formada per sorra fina, amb un pendent d'entrada a l'aigua suau. La platja compta amb tots els serveis bàsics de platja, com ara lavabos, dutxes, salvament i accés per a persones amb mobilitat reduïda.
L'Agència Catalana de l'Aigua efectua un control quinzenal de la qualitat de l'aigua, durant la temporada de bany, amb el resultat d'excel·lent. Està adherida a la destinació Costa de Barcelona, certificada per Biosphere des del 2017.

## Referències

* 1 2 3 «Platja de la Mota de Sant Pere». Agència Catalana de l'Aigua.
* 1 2 Cubelles, Ajuntament de. «Platja de la Mota de Sant Pere». [Consulta: 2 febrer 2024].
* ↑ «Platja de la Mota de Sant Pere». [Consulta: 2 febrer 2024].
* ↑ «Mota de Sant Pere». Agència Catalana de Turisme.
# Sandy Creek (Nova York)

Sandy Creek és una població dels Estats Units a l'estat de Nova York. Segons el cens del 2000 tenia 789 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Sandy Creek tenia 789 habitants, 311 habitatges, i 208 famílies. La densitat de població era de 213 habitants per km².
Dels 311 habitatges en un 30,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 51,8% hi vivien parelles casades, en un 11,3% dones solteres, i en un 32,8% no eren unitats familiars. En el 26,4% dels habitatges hi vivien persones soles l'11,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,54 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,04.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27% tenia menys de 18 anys, un 6,2% entre 18 i 24, un 28,6% entre 25 i 44, un 24,8% de 45 a 60 i un 13,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 90,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 34.167 $ i la renda mediana per família de 47.188 $. Els homes tenien una renda mediana de 35.417 $ mentre que les dones 20.000 $. La renda per capita de la població era de 17.297 $. Entorn del 12,8% de les famílies i el 17,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Sandy Creek». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Sandy Creek». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Platja de la Roberta

La platja de la Roberta és una platja natural del municipi del Prat de Llobregat (Baix Llobregat), situada al delta del Llobregat, enfront de les pistes d'aterratge de l'Aeroport Josep Tarradellas Barcelona-el Prat, entre la platja de Can Camins, a llevant, i la platja del Remolar, a ponent. Està declarada zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) del litoral del Prat de Llobregat, reconeguda amb la figura de protecció Xarxa Natura 2000. Integra l'ús dels visitants amb el de la conservació de les zones dunars protegides, que s'estenen entre la sorra de la vora i el passeig marítim. Té una longitud de 1.100 metres, formada per sorra de gra mitjà, amb un fort desnivell d'entrada a l'aigua. Compta amb diverses passarel·les de fusta que permeten un accés còmode i fàcil fins a la sorra. Disposa de servei de vigilància i dutxes. Hi ha un mirador, anomenat torre mirador la Roberta, des d'on es veu l'aeroport i la platja.

## Referències

* 1 2 «La Roberta». Agència Catalana de Turisme.
* ↑ «Platges protegides (ZEPA) del Remolar i la Roberta». Àrea Metropolitana de Barcelona.
* ↑ «Característiques de la platja del Prat». Ajuntament del Prat de Llobregat.
* ↑ «Platja de la Roberta». Platja del Prat.
# Platja de la Rovellada

La platja de la Rovellada, o cala Rovellada, és una petita platja semiurbana del municipi de Colera (Alt Empordà) situada en la urbanització homònima, a un quilòmetre al nord-est del centre urbà. Té una longitud de 40 metres i una amplada de 10 m. Està formada de còdols de color fosc. Està orientada al sud, protegida de la tramuntana.
El nom li ve donat pel color rogenc de les roques, ocasionat per l'oxidació que va provocar una font ja inexistent.

## Referències

* 1 2 «Rovellada». Catalunya.com.
* ↑ «Platja Rovellada». Costa Brava's.
# Shirley (Nova York)

Shirley és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Nova York. Segons el cens del 2000 tenia 26.395 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Shirley tenia 25.395 habitants, 7.353 habitatges, i 6.176 famílies. La densitat de població era de 881 habitants per km².
Dels 7.353 habitatges en un 47,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 64,4% hi vivien parelles casades, en un 13,8% dones solteres, i en un 16% no eren unitats familiars. En l'11,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 3,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,43 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,67.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 31,2% tenia menys de 18 anys, un 9,7% entre 18 i 24, un 31,9% entre 25 i 44, un 21% de 45 a 60 i un 6,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 32 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 96,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 57.294 $ i la renda mediana per família de 58.146 $. Els homes tenien una renda mediana de 41.525 $ mentre que les dones 29.701 $. La renda per capita de la població era de 18.870 $. Entorn del 5,5% de les famílies i el 7,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Shirley». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Shirley». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Sound Beach

Sound Beach és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Nova York. Segons el cens del 2000 tenia 9.807 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Sound Beach tenia 9.807 habitants, 3.358 habitatges, i 2.612 famílies. La densitat de població era de 1.423,5 habitants per km².
Dels 3.358 habitatges en un 42% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 62% hi vivien parelles casades, en un 11,4% dones solteres, i en un 22,2% no eren unitats familiars. En el 16,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 5,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,91 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,29.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,7% tenia menys de 18 anys, un 7,7% entre 18 i 24, un 33,7% entre 25 i 44, un 21,7% de 45 a 60 i un 8,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 93,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 60.851 $ i la renda mediana per família de 66.018 $. Els homes tenien una renda mediana de 47.079 $ mentre que les dones 28.142 $. La renda per capita de la població era de 22.550 $. Entorn del 5% de les famílies i el 6,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Sound Beach». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Sound Beach». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.