OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Vladímer Rubaixvili

Vladímer Rubaixvili fou un lluitador georgià, especialista en lluita lliure, que va competir sota bandera de la Unió Soviètica durant les dècades de 1950 i 1960.
El 1960 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de Roma, on guanyà la medalla de bronze en la competició del pes ploma del programa de lluita lliure.
En el seu palmarès també destaca una medalla d'or en el Campionat del Món de 1961, així tres campionats soviètics. Va morir en un accident de cotxe el 1964.

## Referències

* 1 2 «Olympedia – Vladimer Rubashvili». [Consulta: 17 març 2025].
* 1 2 «РУБАШВИЛИ Владимир Григорьевич | Российские спортсмены | Спортивная Россия» (en rus). [Consulta: 17 març 2025].
* ↑ «International Wrestling Database». [Consulta: 17 març 2025].
* ↑ «ვლადიმერ რუბაშვილი (1940-1964)». [Consulta: 17 març 2025].
# Vladímer Rubaixvili

Vladímer Rubaixvili (Tbilisi, 26 de desembre de 1940 - Tbilisi, 1 de febrer de 1964) fou un lluitador georgià, especialista en lluita lliure, que va competir sota bandera de la Unió Soviètica durant les dècades de 1950 i 1960.
El 1960 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de Roma, on guanyà la medalla de bronze en la competició del pes ploma del programa de lluita lliure.
En el seu palmarès també destaca una medalla d'or en el Campionat del Món de 1961, així tres campionats soviètics. Va morir en un accident de cotxe el 1964.

## Referències

* 1 2 «Olympedia – Vladimer Rubashvili». [Consulta: 17 març 2025].
* 1 2 «РУБАШВИЛИ Владимир Григорьевич | Российские спортсмены | Спортивная Россия» (en rus). [Consulta: 17 març 2025].
* ↑ «International Wrestling Database». [Consulta: 17 març 2025].
* ↑ «ვლადიმერ რუბაშვილი (1940-1964)». [Consulta: 17 març 2025].
# Jean-Hervé Bazan de Flamanville

Jean-Hervé Bazan de Flamanville (Flamanville, 16 de febrer de 1660 – Perpinyà, 5 de gener de 1721) fou un eclèsiàstic, bisbe d'Elna-Perpinyà de 1695 a 1721, i abat de Sant Miquel de Cuixà.

## Biografia

Jean-Hervé Bazan (o Basan) de Flamanville va néixer en una de les famílies més pròsperes del nord de Cotentin a la diòcesi de Coutances. Era fill d'Hervé Bazan (marquès de Flamanville el 1654 i « Gran batlle » del Cotentin, que va fer enderrocar el seu casal feudal i començà la construcció del castell actual de Flamanville), i de la seva segona esposa Agnès Molé de Champlâtreux. Després dels estudis a Angers on obtingué la seva llicenciatura en ambdós drets, fou ordenat sacerdot el 24 de setembre de 1687 i esdevingué capellà de Sant-Salvador d'Octeville.
Ingressà al seminari de Saint-Sulpice de París el 1682. Fou designat bisbe d'Elna el 1695, confirmat el 12 de desembre i consagrat el gener següent a l'església Saint-Sulpice de París per l'arquebisbe de París. Prengué possessió immediatament de la seva diòcesi. L'any 1701 obtingué l'abadia Sant Miquel de Cuixà, les rendes de la qual integrà en el patrimoni episcopal (mensa episcopal), unió que la Santa seu no autoritzà. Dirigí la seva diòcesi lluny de l'agitació intel·lectual lligada al jansenisme (butlla Unigenitus) i feu ampliar el palau episcopal de Perpinyà.
Publicà Abrégé de la doctrine chrétiene en catalan et français (1698) que presenta en pàgines paral·leles els textos català i francès del catecisme. Una versió revisada del seu catecisme, en català, fou reeditada a Perpinyà el 1815, per ordre del bisbe de Carcassona, Arnaud-Ferdinand de la Porte, i novament el 1817.

## Notes i referències

* ↑ (anglès) Joseph Bergin, Crown, Church, and Episcopate Under Louis XIV, Yale University Press, 2004 ISBN 0300103565 p. 376.
* ↑ Armand Jean, Les évêques et les archevêques de France depuis 1682 jusqu'à 1801, Paris et Mamers, 1891, p. 273.
* 1 2 Maduell, Àlvar. «Jean Hervieu Basan de Flamenville». A: Autors editats en català a principis del segle xix (181 - 1833). Teià: Argra Trading, 2001, pàg. 48 (Col·lecció Maduixer, 9).

## Bibliografia

* Pedro Puiggari, Catalogue biographique des Évêques d'Elne, Perpignan, 1842, p. 118-119.
# Jean-Hervé Bazan de Flamanville

Jean-Hervé Bazan de Flamanville (Flamanville, 16 de febrer de 1660 – Perpinyà, 5 de gener de 1721) fou un eclèsiàstic, bisbe d'Elna-Perpinyà de 1695 a 1721, i abat de Sant Miquel de Cuixà.

## Biografia

Jean-Hervé Bazan (o Basan) de Flamanville va néixer en una de les famílies més pròsperes del nord de Cotentin a la diòcesi de Coutances. Era fill d'Hervé Bazan (marquès de Flamanville el 1654 i « Gran batlle » del Cotentin, que va fer enderrocar el seu casal feudal i començà la construcció del castell actual de Flamanville), i de la seva segona esposa Agnès Molé de Champlâtreux. Després dels estudis a Angers on obtingué la seva llicenciatura en ambdós drets, fou ordenat sacerdot el 24 de setembre de 1687 i esdevingué capellà de Sant-Salvador d'Octeville.
Ingressà al seminari de Saint-Sulpice de París el 1682. Fou designat bisbe d'Elna el 1695, confirmat el 12 de desembre i consagrat el gener següent a l'església Saint-Sulpice de París per l'arquebisbe de París. Prengué possessió immediatament de la seva diòcesi. L'any 1701 obtingué l'abadia Sant Miquel de Cuixà, les rendes de la qual integrà en el patrimoni episcopal (mensa episcopal), unió que la Santa seu no autoritzà. Dirigí la seva diòcesi lluny de l'agitació intel·lectual lligada al jansenisme (butlla Unigenitus) i feu ampliar el palau episcopal de Perpinyà.
Publicà Abrégé de la doctrine chrétienne en catalan et français (1698) que presenta en pàgines paral·leles els textos català i francès del catecisme. Una versió revisada del seu catecisme, en català, fou reeditada a Perpinyà el 1815, per ordre del bisbe de Carcassona, Arnaud-Ferdinand de la Porte, i novament el 1817.

## Notes i referències

* ↑ (anglès) Joseph Bergin, Crown, Church, and Episcopate Under Louis XIV, Yale University Press, 2004 ISBN 0300103565 p. 376.
* ↑ Armand Jean, Les évêques et les archevêques de France depuis 1682 jusqu'à 1801, Paris et Mamers, 1891, p. 273.
* 1 2 Maduell, Àlvar. «Jean Hervieu Basan de Flamenville». A: Autors editats en català a principis del segle xix (181 - 1833). Teià: Argra Trading, 2001, pàg. 48 (Col·lecció Maduixer, 9).

## Bibliografia

* Pedro Puiggari, Catalogue biographique des Évêques d'Elne, Perpignan, 1842, p. 118-119.
# New Hampton (Missouri)

New Hampton és una població dels Estats Units a l'estat de Missouri. Segons el cens del 2000 tenia 349 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, New Hampton tenia 349 habitants, 142 habitatges, i 92 famílies. La densitat de població era de 192,5 habitants per km².
Dels 142 habitatges en un 26,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 54,9% hi vivien parelles casades, en un 6,3% dones solteres, i en un 35,2% no eren unitats familiars. En el 31% dels habitatges hi vivien persones soles el 16,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,46 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,12.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,4% tenia menys de 18 anys, un 8% entre 18 i 24, un 25,8% entre 25 i 44, un 19,8% de 45 a 60 i un 20,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 93,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 32.917 $ i la renda mediana per família de 40.536 $. Els homes tenien una renda mediana de 23.125 $ mentre que les dones 16.136 $. La renda per capita de la població era de 13.450 $. Entorn del 4,4% de les famílies i el 10,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- New Hampton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- New Hampton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 8 agost 2010].
# Morris (Nova York)

Morris és una població dels Estats Units a l'estat de Nova York. Segons el cens del 2000 tenia 591 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Morris tenia 591 habitants, 261 habitatges, i 174 famílies. La densitat de població era de 312,6 habitants/km².
Dels 261 habitatges en un 27,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 49% hi vivien parelles casades, en un 13,4% dones solteres, i en un 33,3% no eren unitats familiars. En el 29,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 12,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,26 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,71.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,2% tenia menys de 18 anys, un 5,9% entre 18 i 24, un 25,9% entre 25 i 44, un 27,4% de 45 a 60 i un 17,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 83,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 32.417 $ i la renda mediana per família de 36.875 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.804 $ mentre que les dones 25.750 $. La renda per capita de la població era de 17.388 $. Entorn de l'11,1% de les famílies i el 15,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Morris». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Morris». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Tatiana Petrenko-Samussenko

Tatiana Petrenko-Samussenko (Astrašycki Haradok, 2 de febrer de 1938 - Minsk, 24 de gener de 2000) fou una tiradora d'esgrima belarussa, especialista en floret, que va competir sota bandera de la Unió Soviètica entre les dècades de 1950 i 1970.
Durant la seva carrera esportiva va prendre part en quatre edicions dels Jocs Olímpics d'Estiu, el 1960, 1964, 1968 i 1972. Als Jocs de Roma de 1960, de Ciutat de Mèxic de 1968 i de Munic de 1972 guanyà la medalla d'or en la prova de floret per equips, mentre als Tòquio de 1964 guanyà la medalla de plata en la mateixa prova.
En el seu palmarès també destaquen deu medalles al Campionat del món d'esgrima, cinc d'or, quatre de plata i una de bronze, entre les edicions de 1959 i 1970. Guanyà nou campionats soviètics.
El març de 1996, mentre robaven al seu pis va saltar des d'un balcó del segon pis. La caiguda li provocà múltiples fractures a la columna i les cames. Mai es va recuperar i va morir el gener de 2000.

## Referències

* 1 2 «Olympedia – Tatyana Petrenko-Samusenko». [Consulta: 9 agost 2023].
* ↑ «САМУСЕНКО Татьяна Дмитриевна | Российские спортсмены | Спортивная Россия» (en rus). [Consulta: 9 agost 2023].
* ↑ Самусенко (Петренко) Татьяна Дмитриевна (фехтование на рапирах) Arxivat 22 May 2015 a Wayback Machine.. fence.by
# Normandy (Missouri)

Normandy és una població dels Estats Units a l'estat de Missouri. Segons el cens del 2000 tenia 5.153 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Normandy tenia 5.153 habitants, 2.166 habitatges, i 1.163 famílies. La densitat de població era de 1.093,2 habitants per km².
Dels 2.166 habitatges en un 30,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 23,9% hi vivien parelles casades, en un 24,7% dones solteres, i en un 46,3% no eren unitats familiars. En el 34,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 5,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,32 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,02.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26% tenia menys de 18 anys, un 18,9% entre 18 i 24, un 29,3% entre 25 i 44, un 17,6% de 45 a 60 i un 8,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 28 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 74,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 25.802 $ i la renda mediana per família de 31.628 $. Els homes tenien una renda mediana de 29.333 $ mentre que les dones 25.634 $. La renda per capita de la població era de 14.399 $. Entorn del 17,3% de les famílies i el 24,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Normandy». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Normandy». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 8 agost 2010].
# Rufus (Oregon)

Rufus és una població dels Estats Units a la riba sud del riu Colúmbia, a l'estat d'Oregon. Segons el cens del 2000 tenia 268 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Rufus tenia 268 habitants, 133 habitatges, i 82 famílies. La densitat de població era de 86,2 habitants per km².
Dels 133 habitatges en un 15% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 52,6% hi vivien parelles casades, en un 4,5% dones solteres, i en un 38,3% no eren unitats familiars. En el 35,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 15% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,02 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,52.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 14,9% tenia menys de 18 anys, un 7,5% entre 18 i 24, un 19,8% entre 25 i 44, un 31,3% de 45 a 60 i un 26,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 50 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 117,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 26.875$ i la renda mediana per família de 29.688$. Els homes tenien una renda mediana de 28.500$ mentre que les dones 21.250$. La renda per capita de la població era de 16.801$. Aproximadament l'11,5% de les famílies i el 13,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Rufus». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Rufus». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
Viccionari
# Municipi de Tètovo

Tetovo (Macedònic: Тетово, albanès: Tetovë) és una municipalitat al nord-oest de Macedònia del Nord. Tetovo tembé és el nom de la ciutat on hi ha la seu principal.
El municipi limita amb Sèrbia al nord i oest, amb el municipi de Tearce al nord-est, amb el de municipi de Jegunovce a l'est, Želino al sud-est, Brvenica al sud i Bogovinje al sud-oest.

## Demografia

La població del municipi és de 86 580 hab. dels quals aproximadament 75 000 viuen a la ciutat de Tetovo, i la resta en els suburbis i petites viles. Segons el darrer cens nacional macedoni, la majoria de la població és albanesa.
El 2003 la divisió territorial de la república va atribuir al municipi dels municipis rurals de Šipkovica i Djepčište. Sense ells, la població de Tetovo era de 65 318 hab. segons el cens del 1994, i 70 841 en l'últim cens ↑.
La població de Šipkovica l'any 1994 era de 6 797 habitants, i el 2003 de 7 820.
La de Djepčište el 1994 era de 7 286 hab., i el 2003 de 7 919.
Amb la divisió del 2003 els municipis de Djepčište i Šipkovica foren atribuïts a Tetovo i la població augmentà a 86 580 hab.. Al municipi hi ha un total de 18 viles.

## Enllaços externs

* Kalkandelenliler Derneği Arxivat 2019-06-09 a Wayback Machine.
* [ Municipi de Tètovo - Lloc web oficial]
* Municipi de Tetovo al ministeri macedoni d'autogovern Arxivat 2006-09-08 a Wayback Machine.
# Municipi de Tètovo

Tètovo (Macedònic: Тетово, albanès: Tetovë) és una municipalitat al nord-oest de Macedònia del Nord. Tètovo tembé és el nom de la ciutat on hi ha la seu principal.
El municipi limita amb Sèrbia al nord i oest, amb el municipi de Tearce al nord-est, amb el de municipi de Jegunovce a l'est, Želino al sud-est, Brvenica al sud i Bogovinje al sud-oest.

## Demografia

La població del municipi és de 86 580 hab. dels quals aproximadament 75 000 viuen a la ciutat de Tètovo, i la resta en els suburbis i petites viles. Segons el darrer cens nacional macedoni, la majoria de la població és albanesa.
El 2003 la divisió territorial de la república va atribuir al municipi dels municipis rurals de Šipkovica i Djepčište. Sense ells, la població de Tètovo era de 65.318 hab. segons el cens del 1994, i 70 841 en l'últim cens ↑.
La població de Šipkovica l'any 1994 era de 6 797 habitants, i el 2003 de 7 820.
La de Djepčište el 1994 era de 7 286 hab., i el 2003 de 7 919.
Amb la divisió del 2003 els municipis de Djepčište i Šipkovica foren atribuïts a Tètovo i la població augmentà a 86 580 hab. Al municipi hi ha un total de 18 viles.

## Enllaços externs

* Kalkandelenliler Derneği Arxivat 2019-06-09 a Wayback Machine.
* Municipi de Tètovo - Lloc web oficial
* Municipi de Tètovo al ministeri macedoni d'autogovern Arxivat 2006-09-08 a Wayback Machine.
# Gostivar

Gostivar (macedònic: Гостивар; albanès: Gostivari; turc: Gostivar) és una ciutat de Macedònia del Nord, situada a la regió de la vall superior del Polog.
És un dels municipis més grans del país amb una població de 81.042 hab. i la ciutat té una extensió d'1.341 km².
Gostivar té bones connexions per carretera i ferrocarril amb les altres ciutats a la regió, com Tètovo, Skopje, Kičevo, Ohrid i Debar. L'any 1995 es va construir una moderna autovia des de Gostivar fins a Tètovo, de 24 km de longitud.

## Demografia

Segons el cens de l'any 2002, Gostivar estava formada per diferents grups de població:
* Albanesos: 54.038 (66,6%)
* Macedonis: 15.877 (19,5%)
* Turcs: 7.991 (9,8%)
* Gitanos: 2.237 (3,8%)
* Serbis: 160 (0,19%)
* Bosnians: 39 (0,04%)
* Valacs: 15 (0,01%)
* Altres: 685 (0,84%)

## Enllaços externs

* Pàgina web oficial del municipi de Gostivar
* Gostivar FAQ Arxivat 2004-12-09 a Wayback Machine.
* Gostivar en línia Arxivat 2001-01-24 a Wayback Machine.

## Referències

* ↑ 2002 Census results
# Eleccions municipals de 2011 a Tortosa

Les eleccions municipals de 2011 a Tortosa van ser unes eleccions locals que es van celebrar el diumenge 22 de maig de 2011 a Tortosa, al Baix Ebre, com a part de les eleccions municipals espanyoles. Es van triar els 21 regidors de l'Ajuntament de Tortosa.

## Sistema electoral

Les eleccions als ajuntaments de l'Estat espanyol estan fixades per celebrar-se el quart diumenge de maig cada quatre anys. El sistema electoral fa servir la regla D'Hondt amb representació proporcional, llistes tancades i una barrera electoral del 5% dels vots vàlids, que inclou els vots en blanc. La votació per a l'assemblea local es basa en el sufragi universal.
En les eleccions municipals, la circumscripció electoral és el municipi i el nombre d'escons (o sigui, regidors) a triar del municipi es determina en funció del nombre d'habitants censats en aquest municipi. En el cas de Tortosa, en tenir 23.188 persones censades, l'hi correspon 21 regidors.

## Candidatures

El 26 d'abril del mateix any, la Junta Electoral de Zona de Tortosa va proclamar set candidatures del municipi de Tortosa en el Butlletí Oficial de la Província de Tarragona.
| Partit polític | Llista de candidats |
| Convergència i Unió (CiU) | Llista |
| Partit dels Socialistes de Catalunya (PSC-PM) | Llista |
| Esquerra Republicana de Catalunya-Acord Municipal (ERC-AM) | Llista |
| Iniciativa-Entesa per Tortosa-Entesa (I-ET-E) | Llista |
| Partit Popular Català (PP) | Llista |
| Plataforma per Catalunya (PxC) | Llista |
| Ebrencs Independents (EBIN) | Llista |

## Jornada electoral
### Constitució de les meses

En aquell moment, Tortosa tenia una població de 34.473 habitants, dels quals 23.188 persones van ser cridades a votar en alguna de les 45 meses que es van constituir al municipi.

### Participació

La participació en aquestes eleccions va ser de 59,2%, el qual cosa implica que un total de 13.734 ciutadans del municipi van decidir exercir el seu dret a vot. Comparant aquesta participació amb la mitjana catalana, Tortosa va registrar una xifra més alta, situant-se en 4,2 punts percentuals per sobre.
A continuació, es presenta una taula amb els percentatges de participació registrats a diferents hores del dia de les eleccions:
| Hores | Tortosa |
| Participació (14h) | 33,1% ( 1,2%) |
| Participació (18h) | 43,6% ( -0,5%) |
| Participació (20h) | 59,2% ( 1,1%) |

## Referències

* 1 2 «Llei orgànica 5/1985, de 19 de juny, del règim electoral general». Portal Jurídic de Catalunya. [Consulta: 31 maig 2023].
* ↑ «Infoelectoral | Resultados electorales» (en castellà). Ministerio de Interior | Gobierno de España. [Consulta: 31 maig 2023].
* ↑ «Elecciones. Elecciones Locales. 22 de mayo de 2011.» (en castellà). Junta Electoral Central. [Consulta: 17 juny 2023].
* 1 2 «Resultats electorals». Generalitat de Catalunya. [Consulta: 4 juny 2023].
# Te Darjeeling

El te darjeeling és un te que creix a la regió de Darjeeling a la solana del massís de l'Himàlaia a l'Índia, a altures d'entre 600 i 2.000 m, en un clima fresc i humit que, combinat amb la pluja i el les característiques del terreny, en fan un te únic.
Aquesta combinació que no es troba a cap altra part fa del Darjeeling un dels millors tes negres del món. La qualitat del darjeeling depèn de l'altitud, la varietat i edat de la planta, la temporada de collita i la tècnica de processar. El 2000, es venien uns 40.000 tones als mercat mundial, quan la zona produeix un màxim de 10.000 tones. Per lluitar contra la contrafacció i les mescles amb tes de menor qualitat, l'Associació de Te de Darjeeling (Darjeeling Tea Association) ha lluitat per obtenir una «indicació geogràfica» (IG). Al cap i a la fi la van obtenir el 2004. Va ser la primera IG de l'Índia.
El te infusionat té gust de moscatell i és de color ambre fosc.
El 2010, el te Darjeeling es conrea en unes 87 plantacions en tres districtes (Darjeeling, Kurseong i Kalimpong) i l'àrea cultivada és de 17.800 hectàrees. És la principal activitat econòmica de la regió. Dona feina a unes 52.000 persones de forma permanent, que s'amplien amb 15.000 persones més durant les collites, entre març i novembre. Més del 60% són dones de Nepal.
La qualitat del darjeeling depèn de l'altitud, la varietat i edat de la planta, la temporada de collita i la tècnica de processar.
Tot i que tradicionalment a Darjeeling només s'hi han cultivat tes negres, algunes plantacions també hi produeixen te blanc i te verd.

## Referències

* ↑ «te Darjeeling». Plats a la carta. TERMCAT. [Consulta: 3 setembre 2023].
* 1 2 World Trade Report 2004: Exploring the linkage between the domestic policy environment and international trade (pdf) (en anglès). World Trade Organization, p. 85-86.
* ↑ «Plantacions ecològiques a Darjeeling». Oiko Credit, 21-02-2014.
* 1 2 3 «Darjeeling Tea - A Geographical Indication (GI)» (en anglès). Darjeeling Tea Association, 2010. [Consulta: 3 setembre 2023].

## Enllaços externs

* Nogué, Pep. «Amanida de basmati amb Darjeeling». Cuina. [Consulta: 3 setembre 2023].
* «Plantacions ecològiques a Darjeeling». Oiko Credit, 21-02-2014.