OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Johnsomervilleïta

La johnsomervilleïta és un mineral de la classe dels fosfats, que pertany al grup de la fil·lowita. Va rebre el seu nom l'any 1980 per A. Livingstone en memòria de John M. Somerville (1908-1978), qui va presentar a la Royal Scottish Museum una mostra de roca amb quars i granat, que contenia la nova espècie.

## Característiques

La johnsomervilleïta és un fosfat de fórmula química Na₁₀Ca₆Mg₁₈Fe₂₅(PO₄)₃₆. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 1979. Cristal·litza en el sistema trigonal. La seva duresa a l'escala de Mohs és 4,5.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la johnsomervilleïta pertany a «08.AC: Fosfats, etc. sense anions addicionals, sense H₂O, amb cations de mida mitjana i gran» juntament amb els següents minerals: howardevansita, al·luaudita, arseniopleïta, caryinita, ferroal·luaudita, hagendorfita, johil·lerita, maghagendorfita, nickenichita, varulita, ferrohagendorfita, bradaczekita, yazganita, groatita, bobfergusonita, ferrowyl·lieïta, qingheiïta, rosemaryita, wyl·lieïta, ferrorosemaryita, qingheiïta-(Fe2+), manitobaïta, marićita, berzeliïta, manganberzeliïta, palenzonaïta, schäferita, brianita, vitusita-(Ce), olgita, barioolgita, whitlockita, estronciowhitlockita, merrillita, tuïta, ferromerrillita, bobdownsita, chladniïta, fil·lowita, galileiïta, stornesita-(Y), xenofil·lita, harrisonita, kosnarita, panethita, stanfieldita, ronneburgita, tillmannsita i filatovita.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta l'any 1979 al llac Quoich, a North West Highlands, Escòcia (Regne Unit), on sol trobar-se associada a altres minerals com: vivianita, rockbridgeïta, quars, fosfosiderita, moscovita, mitridatita, jahnsita, graftonita, fluorapatita, almandina i albita.

## Referències

* ↑ «Johnsomervilleite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 24 setembre 2016].
* ↑ Garrido, Josep Lluís; Ybarra, Joan Manuel. Nomenclàtor de les espècies minerals, 2010, p. 374. D.L. B-38531-2010 [Consulta: 6 setembre 2016].
# Margarida Pape

Margarida Pape (valor desconegut, 1618 - Oslo, 1686) era una noble danesa, filla de Nicolaus von Pape i d'Anna von Hatten, i amistançada oficial del rei Frederic III de Dinamarca.

## Biografia

La relació amb el rei va iniciar-se el 1637, i a l'any següent va donar a llum a Ulric Frederic Gyldenlove (1638-1704), que es casaria amb Antonieta Augusta d'Aldenburg (1660-1701). La relació es va acabar el 1648, i el 1652 es va casar amb Daniel Hausmann (?-1670), el seu administrador amb qui va tenir tres fills:
* Frederic (1649-1689), casat primer amb Anne Margrethe Nofocken i després amb Anna Catharina Lund.
* Gesilla (1649-1672), casada amb Nicolaus Brügmann.
* Gaspar Herman (1653-1718), casat amb Karen Toller.
El 15 de setembre de 1683 el rei Cristià V de Dinamarca li concedí el títol de baronessa de Lowendal.

## Referències

* 1 2 Holbek, Finn. «Skeel, Schaffalitzky og Ahlefeldt» (en danès). [Consulta: 16 març 2025].
* 1 2 «King Frederik 3 th» (en anglès), 21-10-2008. [Consulta: 16 març 2025].
* ↑ «Margrethe Pape» (en danès), 31-03-2009. [Consulta: 16 març 2025].
# Melanochromis auratus

Melanochromis auratus és una espècie de peix de la família dels cíclids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 11 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

És un endemisme del llac Malawi (Àfrica oriental)

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Axelrod, H. R., 1993. The most complete colored lexicon of cichlids. T.F.H. Publications, Neptune City (Estats Units).
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Konings, A., 1990. Ad Konings's book of cichlids and all the other fishes of Lake Malawi. T.F.H. Publications, Inc., Neptune City (Estats Units).
* Maréchal, C., 1991. Melanochromis p. 258-265. A: J. Daget, J.-P. Gosse, G.G. Teugels i D.F.E. Thys van den Audenaerde (eds.) Check-list of the freshwater fishes of Africa (CLOFFA). ISNB, Brussel·les; MRAC, Tervuren, Flandes; i ORSTOM, París, França. Vol. 4.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Römer U.: Cichliden Atlas, Bd. 1. Melle. 1311 p. Any 1998.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Andigena

Andigena és un dels gèneres de la família dels ramfàstids, que compren quatre espècies.

## Morfologia

Són tucans de mitjans a grans, amb un plomatge principalment blau-gris i marró amb marques vermelles, grogues i negres. Bec massiu, típic de la família, més o menys acolorit, depenent de l'espècie.

## Hàbitat i distribució

Tant en nom científic "Andigena" (gènere dels Andes) com el nom vulgar en anglès "mountain-toucans" (tucans de muntanya), fan referència al seu hàbitat, els boscos tropicals i subtropicals de muntanya, des de Veneçuela fins a Perú.

## Taxonomia

S'han descrit quatre espècies d'aquest gènere:
* tucà encaputxat (Andigena cucullata).
* tucà bec-roig (Andigena hypoglauca).
* tucà muntanyenc (Andigena laminirostris).
* tucà becnegre (Andigena nigrirostris).

## Referències

* ↑ El gènere Andigena en Taxonomicon Rev. 4-5-2010
# Platja de Port Bo

La platja de Port Bo, o platja de les Barques, és una platja urbana situada al barri de Port Bo del poble de Calella de Palafrugell, al municipi de Palafrugell (Baix Empordà).

## Descripció

Limita a llevant amb la platja del Port de Malaspina i a ponent amb la platja d'en Calau. Està flanquejada per les Voltes de Calella, per les quals transcorre un passeig porxat, on hi ha diversos bars, restaurants, gelateries i altres comerços. A la platja hi ha varades les tradicionals barques de pescadors, que contribueixen a donar-li una imatge pintoresca.
Orientada al sud, té 55 m de llargària i 15 d'amplada, de sorra granada i daurada, amb un pendent d'entrada a l'aigua poc pronunciat i el fons marí és de sorra als primers metres. És utilitzada pels pescadors de la zona per amarrar-hi les seves petites embarcacions, i l'Agència Catalana de l'Aigua hi efectua un control setmanal de la qualitat de l'aigua durant la temporada de bany, amb el resultat d'excel·lent.
Té un aparcament de menys de 100 places, i també dona facilitats d'accés a les persones amb mobilitat reduïda. A tocar de la platja hi ha una caseta de la Creu Roja, senyalitzacions de perill, vigilància, i serveis de lavabos, papereres, cendrers, dutxes, telèfons públics i passarel·les d'accés.
A la plaça del Port Bo, al costat de la platja, se celebren molts esdeveniments, com la ballada de sardanes, els dissabtes d'estiu, i la popular cantada d’havaneres el primer dissabte del mes de juliol.

## Referències

* ↑ «Port Bo o platja de les Barques». Ajuntament de Palafrugell.
* 1 2 «Platja de Port Bo». Agència Catalana de l'Aigua.
* 1 2 3 «Port Bo». Agència Catalana de Turisme.
* 1 2 3 «Gestió ambiental de les platges de Llafranc, Tamariu i Calella de Palafrugell (Port Bo i Canadell)» p. 9. Ajuntament de Palafrugell/Generalitat de Catalunya, 2009.
# Lòdur

En la mitologia escandinava, Lòdur (en norrè Lóðurr) és un dels déus ansos. A la Völuspá és qui s'encarrega d'animar els cossos dels primers éssers humans, però, a part d'això, gairebé mai se l'esmenta. Els erudits l'han identificat amb Loki, Ve, Vili i Freire, però no s'ha arribat a un consens.
El significat del nom és desconegut.
Ja que l'Edda prosaica esmenta els fills de Bor, en el mateix context que Völuspá, Heni i Lòdur alguns erudits han raonat que Lòdur podria ser un altre nom per a Vili. Viktor Rydberg va ser un dels primers defensors d'aquesta teoria, però no ha rebut gaire atenció.
Una teoria més popular proposada per l'erudita Ursula Dronke és que Lòdur és "un tercer nom de Loki / Loptr". Encara que molts erudits estan d'acord amb aquesta identificació, no és universalment acceptada. Un argument en contra és que Loki apareix com un ésser malèvol més endavant en la Völuspá, cosa que aparentment entra en conflicte amb la imatge de Lòdur com una figura "poderosa i amorosa".
Una identificació amb Frey també s'ha proposat. Aquesta teoria posa l'accent en la possible fertilitat de significats relacionats nom Lòdur, però per contra té poques proves directes que hi donin suport.

## Referències

* ↑ «Mitologia norrena i celta | enciclopedia.cat». [Consulta: 31 maig 2024].
# Margarida Pape

Margarida Pape (valor desconegut, 1618 - Oslo, 1686) era una noble danesa, filla de Nicolaus von Pape i d'Anna von Hatten, i amistançada oficial del rei Frederic III de Dinamarca.

## Biografia

La relació amb el rei va iniciar-se el 1637, i a l'any següent va donar a llum a Ulric Frederic Gyldenlove (1638-1704), que es casaria amb Antonieta Augusta d'Aldenburg (1660-1701). La relació es va acabar el 1648, i el 1652 es va casar amb Daniel Hausmann (?-1670), el seu administrador amb qui va tenir tres fills:
* Frederic (1649-1689), casat primer amb Anne Margrethe Nofocken i després amb Anna Catharina Lund.
* Gesilla (1649-1672), casada amb Nicolaus Brügmann.
* Gaspar Herman (1653-1718), casat amb Karen Toller.
El 15 de setembre de 1683 el rei Cristià V de Dinamarca li concedí el títol de baronessa de Lowendal.

## Referències

* 1 2 Holbek, Finn. «Skeel, Schaffalitzky og Ahlefeldt» (en danès). [Consulta: 16 març 2025].
* 1 2 «King Frederik 3 th» (en anglès), 21-10-2008. [Consulta: 16 març 2025].
* 1 2 «Margrethe Pape» (en danès), 31-03-2009. [Consulta: 16 març 2025].
# Hui Buh - El fantasma del castell

Hui Buh - El fantasma del castell (títol original en alemany, Hui Buh – Das Schlossgespenst) és una pel·lícula alemanya de 2006 dirigida per Sebastian Niemann. La pel·lícula es basa en la sèrie radiofònica Hui Buh d'Eberhard Alexander-Burgh. Els papers principals són interpretats per Michael Herbig i Christoph Maria Herbst. L'estrena als cinemes alemanys va ser el 20 de juliol de 2006 a càrrec de la distribuïdora Constantin-Film. Amb més de dos milions d'espectadors, va ser la cinquena pel·lícula alemanya amb més èxit als cinemes d'aquest país el 2006 i la dotzena pel·lícula amb més èxit del mateix any a Alemanya. S'ha doblat al valencià per a À Punt.
Va comptar amb un pressupost de 10 milions d'euros i va tenir ingressos de taquilla per 10,4 milions.
El Naturtheater Heidenheim va estrenar el juny de 2023 una versió teatral basada en el guió de la pel·lícula.

## Referències

* 1 2 «Hui Buh - El fantasma del castell». À Punt, 24-12-2020. [Consulta: 8 agost 2023].
* ↑ «Filmförderungsanstalt: Jahresliste (deutsch) 2006». Arxivat de l'original el 2012-08-03. [Consulta: 8 agost 2023].
* ↑ «Filmförderungsanstalt: Jahresliste (deutsch) 2006». Arxivat de l'original el 2012-08-01. [Consulta: 8 agost 2023].
* ↑ Hui Buh – Das Schlossgespenst bei movie-infos.de, abgerufen am 29. Februar 2008
* ↑ Arxivat [Date missing], at www.pro-sieben.de Error: unknown archive URL, pro-sieben.de, 8. Dezember 2006
* ↑ https://www.naturtheater.de/hui-buh-das-schlossgespenst/
# Copa del Rei Juvenil de futbol

La Copa del Rei Juvenil de futbol és un torneig espanyol de futbol per a clubs en categoria juvenil. És organitzada per la Federació Espanyola de Futbol. S'inicià l'any 1951. S'anomenà Copa del Generalíssim fins al 1976.

## Historial

* 1951 FC Barcelona
* 1952 Atlètic de Madrid
* 1953 Reial Madrid
* 1954 AD Plus Ultra
* 1955 Reial Societat
* 1956 Atlètic de Madrid
* 1957 Real Murcia
* 1958 Atlètic de Madrid
* 1959 FC Barcelona
* 1960 CD Firestone
* 1961 València CF
* 1962 Sevilla FC
* 1963 Athletic Club
* 1964 Athletic Club
* 1965 Athletic Club
* 1966 Athletic Club
* 1967 Athletic Club
* 1968 Reial Madrid
* 1969 Reial Madrid
* 1970 Athletic Club
* 1971 Reial Madrid
* 1972 UD Las Palmas
* 1973 FC Barcelona
* 1974 FC Barcelona
* 1975 FC Barcelona
* 1976 FC Barcelona
* 1977 FC Barcelona
* 1978 Reial Madrid
* 1979 Sevilla Atlético
* 1980 FC Barcelona
* 1981 Reial Madrid
* 1982 Reial Madrid
* 1983 Real Betis
* 1984 Athletic Club
* 1985 Reial Madrid
* 1986 FC Barcelona
* 1987 FC Barcelona
* 1988 Reial Madrid
* 1989 FC Barcelona
* 1990 Real Betis
* 1991 Reial Madrid
* 1992 Athletic Club
* 1993 Reial Madrid
* 1994 FC Barcelona
* 1995 Albacete Balompié
* 1996 FC Barcelona
* 1997 Sevilla FC
* 1998 Real Betis
* 1999 Real Betis
* 2000 FC Barcelona
* 2001 RCD Espanyol
* 2002 FC Barcelona
* 2003 RCD Espanyol
* 2004 RCD Espanyol
* 2005 FC Barcelona
* 2006 FC Barcelona
* 2007 Albacete Balompié
* 2008 Sevilla FC
* 2009 Sevilla FC
* 2010 Athletic Club
* 2011 FC Barcelona
* 2012 RCD Espanyol
* 2013 Reial Madrid
* 2014 Sevilla FC
* 2015 Rayo Vallecano
* 2016 Atlètic de Madrid
* 2017 Reial Madrid
* 2018 Atlètic de Madrid

## Historial

| Temporada | Campió | Resultat | Finalista | Seu |
| 1951 | FC Barcelona | SE Sueca | 5-1 | Estadi Chamartín, Madrid |
| 1952 | Atlètic de Madrid | Real Sociedad | 4-2 | Estadi Chamartín, Madrid |
| 1953 | Real Madrid | FC Barcelona | 0-0 (5-1 córners) | Estadi Chamartín, Madrid |
| 1954 | AD Plus Ultra | RCD Espanyol | 2-1 | Estadi Chamartín, Madrid |
| 1955 | Real Sociedad | Sevilla FC | 2-0 | Estadi Santiago Bernabéu, Madrid |
| 1956 | Atlètic de Madrid | Real Zaragoza | 4-0 | Estadi Santiago Bernabéu, Madrid |

## Palmarès
### Per club

* 18 FC Barcelona
* 13 Reial Madrid
* 9 0 Athletic Club
* 6 0 Sevilla FC (inclou Sevilla Atlético)
* 5 0 Atlètic de Madrid
* 4 0 Real Betis
* 4 0 RCD Espanyol
* 2 0 Albacete Balompié
* 1 0 AD Plus Ultra
* 1 0 Reial Societat
* 1 0 Real Murcia
* 1 0 CD Firestone
* 1 0 València CF
* 1 0 UD Las Palmas
* 1 0 Rayo Vallecano
* 1 0 Reial Club Deportiu Mallorca

### Per territori

* 22 Catalunya
* 20 Madrid
* 11 País Basc
* 10 Andalusia
* 2 0 Castella-La Manxa
* 1 0 Múrcia
* 1 0 País Valencià
* 1 0 Canàries
* 1 0 Illes Balears

## Enllaços externs

* RSSSF
# Tómbola (joc d'atzar)

La tómbola és un joc d'atzar popular. Era un dels elements indispensables a les fires d'estiu, junt amb el "Pim Pam Pum", la roda de fira, els cavallets i la xurreria.
El terme tómbola prové de l'Italià "tombolare", donar voltes, que és una derivació del verb "tombare", que significa caure, i es referia a la bola numerada dintre del tambor en el joc de la tómbola.
Tómbola també s'utilitza per designar l'aparador on té lloc el joc i a on s'exposen els premis. Aquests normalment inclouen nines, articles de plàstic, pilotes de platja i altres productes cridaners.

## Vegeu també

* Quiosquet
* Sorteig

## Referències

* ↑ Origen
# Micronèsia

La Micronèsia és una regió d'Oceania que limita a l'oest amb les Filipines, al sud-oest amb Indonèsia, al sud amb Papua Nova Guinea i la Melanèsia, i al sud-est i a l'est amb la Polinèsia. La paraula és un neologisme modern, fet del grec antic μικρόν, petit i νησoς o νηση, illa, península.
La regió consisteix en centenars de petites illes repartides sobre una àmplia extensió del Pacífic occidental. Políticament, són dividides en set països:
* Els Estats Federats de Micronèsia
* La república de les Illes Marshall
* La república de Palau
* La Commonwealth de les Illes Mariannes Septentrionals
* La república de Nauru
* La república de Kiribati
* El territori de Guam
Van ser colonitzat breument per Espanya de 1886 a 1899, que les van donar el nom de «Carolines» en honor del rei castellà Carles II (1661-1700). El 1899, Espanya desdinerada després de la Guerra hispano-nord-americana de 1898, les va vendre a Alemanya, que les va cedir al Japó al començament de la primera guerra mundial. Després de la segona guerra mundial, els quatre primers van esdevenir el Fideïcomís de les Illes del Pacífic, o Trust Territory of the Pacific Islands, administrat pels Estats Units.

## Llengües

Tots els pobles micronesis parlen llengües austronèsies, i gairebé totes aquestes pertanyen al subgrup oceànic de les llengües austronèsies. Només en trobem tres excepcions a la Micronèsia occidental: el chamorro de les Mariannes, el iapès dels Estats Federats de Micronèsia i el palauès; aquestes tres llengües pertanyen al subgrup malaiopolinèsic occidental, que inclou unes poques llengües parlades avui dia a les Filipines i Indonèsia. A l'extrem oriental dels Estats Federats de Micronèsia, les llengües nukuoro i kapingamarangi representen una extensió occidental de les llengües polinèsies.

## Referències

* 1 2 «Micronèsia». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Pabón S. de Urbina & Vicenç Reglà i Jiménez et alii, José M. «μικρός, νησoς». A: Diccionari manual grec clàssic-català. Barcelona: Larousse, 2011, p. 397, 410. ISBN 978-84-7153-909-0.
* ↑ «Micronesia - Islands, Federated States, Sovereignty» (en anglès). Encyclopædia Britannica. [Consulta: 8 juny 2024].
* ↑ Lotha, Gloria; et alii. «Trust Territory of the Pacific Islands» (en anglès). Encyclopædia Britannica, 18-07-2023. [Consulta: 8 juny 2024].
* ↑ Shukla, Gaurav; et alii. «Micronesian languages | Austronesian, Oceanic, Polynesian» (en anglès). Encyclopædia Britannica, 12-11-2007. [Consulta: 8 juny 2024].
# Platja de Vaquers

La platja de Vaquers és una platja del municipi del Port de la Selva (Alt Empordà), situada en una zona urbanitzada ubicada a uns quatre quilòmetres de distància de la població, entre la platja de Cap de Bol, al nord, i la platja d'en Balleu, al sud. Orientada al nord-est, està formada per grava de color grisós. Té una longitud de 43 m i una amplada d'11 m. No disposa de cap servei. S'hi accedeix des del camí de ronda.
El nom de la platja és degut als antics propietaris dels de terrenys contigus, on es conreava la vinya.

## Referències

* ↑ «Platja de Vaquers». Visita Costa Brava.
* ↑ «Mapa topogràfic de Catalunya». Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya.
* 1 2 «Platja dels Vaquers». Costa Brava's.
* ↑ «Platges i dunes de Catalunya». Laboratori d'Anàlisi i Gestió del Paisatge, Universitat de Girona.
* ↑ «(E12 – GR 92) Port de la Selva – Llançà». Oficina Intermunicipal de Turisme del Pirineu Mediterrani.
# Jostein Wilmann

Jostein Wilmann (Viggja, 15 de juliol de 1953) va ser un ciclista noruec, que fou professional entre 1980i 1983. Els seus principals èxits esportius foren la victòria al Tour de Romandia i la Setmana Catalana de 1982.
La seva 14a posició final al Tour de França de 1980 és la millor assolida fins al moment per un ciclista noruec en aquesta cursa.
El seu fill Frederik també s'ha dedicat al ciclisme.

## Palmarès

* 1978 (amateur)
** 1r de la Volta a Àustria
* 1979
** 1r a la Volta a Renània-Palatinat
* 1980
** 1r al Gran Premi Union Dortmund
* 1982
** 1r al Tour de Romandia i vencedor d'una etapa
** 1r a la Setmana Catalana
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Alemanya

### Resultats al Tour de França

* 1980. 14è de la classificació general
* 1981. 34è de la classificació general
* 1982. Abandona (17a etapa)

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 1983. 13è de la classificació general

## Enllaços externs

* Fitxa de Jostein Wilmann a sitiodeciclismo.net
# Hyles

Hyles és un gènere de lepidòpters ditrisis de la família dels esfíngids (Sphingidae). Els imagos mostren diverses tonalitats marronoses i verdes oliva a més de rosades a les ales posteriors i a alguns segments abdominals. Les erugues presenten coloracions aposemàtiques i són força visibles.
Són grans libadores de nèctar, amb una espiritrompa llarga ideal per a la tasca; el seu vol recorda al dels colibrís. La mida, comparada amb altres gèneres de la família, és mitjana.

## Taxonomia

El gènere Hyles inclou 30 espècies:
* Hyles annei Guerin-Meneville, 1839
* Hyles apocyni Shchetkin, 1956
* Hyles biguttata Walker, 1856
* Hyles calida Butler, 1856
* Hyles centralasiae Staudinger, 1887
* Hyles chamyla Denso, 1913
* Hyles churkini Saldaitis & Ivinskis, 2006
* Hyles costata von Nordmann, 1851
* Hyles cretica Eitschberger, Danner & Surholt, 1998
* Hyles dahlii Geyer, 1828
* Hyles euphorbiae Linnaeus, 1758
* Hyles euphorbiarum Guerin-Meneville & Percheron, 1835
* Hyles exilis Derzhavets, 1979
* Hyles gallii Rottemburg, 1775
* Hyles hippophaes Esper, 1789
* Hyles lineata Fabricius, 1775
* Hyles livornica Esper, 1780
* Hyles livornicoides Lucas, 1892
* Hyles nervosa Rothschild & Jordan, 1903
* Hyles nicaea von Prunner, 1798
* Hyles perkinsi Swezey, 1920
* Hyles salangensis Ebert, 1969
* Hyles siehei Pungeler, 1903
* Hyles stroehlei Eitschberger, Danner & Surholt, 1998
* Hyles svetlana Shovkoon, 2010
* Hyles tatsienluica (Oberthür, 1916)
* Hyles tithymali Boisduval, 1834
* Hyles vespertilio Esper, 1780
* Hyles wilsoni Rothschild, 1894
* Hyles zygophylli Ochsenheimer, 1808
* Hyles annei
* Hyles calida
* Hyles dahlii
* Hyles euphorbiae
* Hyles euphorbiarum
* Hyles gallii
* Hyles hippophaes
* Hyles lineata
* Hyles livornica
* Hyles livornicoides
* Hyles nicaea
* Hyles perkinsi
* Hyles tithymali
* Hyles vespertilio

## Referències

* 1 2 «BioLib - Hyles» (en anglès). [Consulta: 4 juny 2024].

## Enllaços externs

* Sphingidae of the Western Palearctic (anglès)
# Poquott

Poquott és una població dels Estats Units a l'estat de Nova York. Segons el cens del 2000 tenia 975 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Poquott tenia 975 habitants, 350 habitatges, i 262 famílies. La densitat de població era de 855,6 habitants per km².
Dels 350 habitatges en un 41,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 65,4% hi vivien parelles casades, en un 6,9% dones solteres, i en un 25,1% no eren unitats familiars. En el 16,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 4,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,79 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,18.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,3% tenia menys de 18 anys, un 6,7% entre 18 i 24, un 29,6% entre 25 i 44, un 28,7% de 45 a 60 i un 8,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 94,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 99.309 $ i la renda mediana per família de 116.379 $. Els homes tenien una renda mediana de 81.665 $ mentre que les dones 50.208 $. La renda per capita de la població era de 58.455 $. Cap de les famílies i el 3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Poquott». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Poquott». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.