OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Platja dels Balmins

La platja dels Balmins és una platja urbana del municipi de Sitges (Garraf) situada davant del cementiri de Sitges. Limita a ponent amb el penya-segat de la Punta de les Mabres i a llevant amb l'escullera del Port d'Aiguadolç, que la separa de la platja d'Aiguadolç. Esta rodejada per penya-segats rocosos que divideixen la platja en tres sectors: el Balmi Gran, el Balmí MItjà i el Balmí Xic. Aquestes roques tenen nombroses balmes, que donen nom a la platja. Orientada al sud-sud-est, té una longitud total de 233 metres i una amplada mitjana de 27 metres, formada per sorra fina i daurada, amb un pendent d'entrada a l'aigua suau. La zona més allunyada del port és nudista. Hi ha un bar i un restaurant. Disposa de salvament i socorrisme, lloguer de para-sols i hamaques, servei de massatges, i està adaptada per a persones amb mobilitat reduïda.
Està guardonada amb la Bandera Blava, que reconeix internacionalment la qualitat de l'aigua i serveis. L'Agència Catalana de l'Aigua efectua un control setmanal de la qualitat de l'aigua, durant la temporada de bany, amb el resultat d'excel·lent. La platja de Balmins està adherida a la destinació Costa de Barcelona, certificada per Biosphere des del 2017.

## Referències

* 1 2 «Platja dels Balmins». Agència Catalana de l'Aigua.
* ↑ «Mapa topogràfic de Catalunya». Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya.
* ↑ «Els Balmins». Espeleo World.
* ↑ «Platges i dunes de Catalunya». Laboratori d'Anàlisi i Gestió del Paisatge, Universitat de Girona.
* 1 2 «Els Balmins». Agència Catalana de Turisme.
* ↑ «Platja Cala Balmins». VisitSitges.
* ↑ «96 platges i 24 ports, guardonats amb la Bandera Blava 2023». Generalitat de Catalunya, 04-05-2023.
# Platja dels Canyerets (Sant Feliu de Guíxols)

La platja dels Canyerets és una platja del municipi de Sant Feliu de Guíxols (Baix Empordà), situada a l'entorn residencial de la urbanització Rosamar. Limita al nord amb un tram de penya-segats anomenat els esculls de sa Bardissa, i al sud amb la platja dels Canyerets, del municipi de Santa Cristina d'Aro, de la que està separada per unes roques. Orientada al sud-est, té una longitud de 143 m i una amplada mitjana de 26 m. Està formada per sorra de gra mitjà de matisos rosats. El pendent d'entrada a l'aigua és fort. A la part més allunyada de l'aigua forma unes petites dunes. Disposa de dutxes, servei de socorrisme, lloguer de caiacs, aparcament i quiosquet de temporada.
L'Agència Catalana de l'Aigua efectua un control setmanal de la qualitat de l'aigua, durant la temporada de bany, amb el resultat d'excel·lent.

## Referències

* 1 2 3 4 «Platja dels Canyerets». Agència Catalana de l'Aigua.
* 1 2 Crestas, Pako. Les platges de la Costa Brava de Blanes a Palamós. Valls: Cossetània, juny 2011, p. 114-115. ISBN 978-84-9791-895-4.
* ↑ «Platges i dunes de Catalunya». Laboratori d'Anàlisi i Gestió del Paisatge, Universitat de Girona.
* ↑ «Canyerets». Agència Catalana de Turisme.
# Platja dels Morts

La platja dels Morts és una platja urbana del municipi de Colera (Alt Empordà) situada a la badia de Colera, al nucli urbà, limitada al nord per la platja d'en Goixa, i al sud per la platja de les Portes i el Port de Colera. Té una longitud de 154,7 m i una amplada mitjana de 38,6 m, de sorra, grava i còdols. Disposa de tots els serveis habituals en una platja urbana. Hi ha una guingueta a la mateixa platja i nombrosos restaurants al passeig marítim situat a pocs metres cap a la dreta.
El nom de la platja és degut al fet que el veí poble de Portbou no va tenir cementiri fins al 1900, i portaven els morts per mar fins aquesta platja, per enterrar-los a Colera.
L'Agència Catalana de l'Aigua efectua un control setmanal de la qualitat de l'aigua, durant la temporada de bany, amb el resultat d'excel·lent.
A l'extrem nord, al límit amb la platja d'en Goixa, davant de l'estació de ferrocarril, hi ha un monticle rocallós sobre el qual hi ha el conjunt escultòric Art Parc de l'artista local Joan Padern. A l'extrem sud, hi ha un búnquer de la Guerra Civil espanyola, camuflat sota les cases.
El poeta Joan Margarit va dedicar a aquesta platja el poema 'Platja dels morts (Colera)'.

## Referències

* 1 2 «En Goixa-Els Morts». Catalunya.com.
* ↑ «Platges i dunes de Catalunya». @sigte_udg.
* ↑ «¿De dónde viene el nombre de la Platja dels Morts de Colera?». La vanguardia, 20-07-2020.
* ↑ «Platja d´en Goixa». Agència Catalana de l'Aigua.
* ↑ «Art parc». Ajuntament de Colera.
* ↑ «Un búnker debajo de casa en Colera». La Vanguardia, 25-07-2022.
* ↑ Margarit, Joan. Tots els poemes (1975-2015). Edicions 62, 2018. ISBN 978-84-16334-86-5.
# Paula Alvarellos Fondo

Paula Alvarellos Fondo va ser una advocada i política gallega.

## Trajectòria

Es va llicenciar en Dret per la Universitat de Santiago de Compostel·la (USC) i posteriorment va cursar un Màster en Tributació i Assessoria Fiscal pel Centre d'Estudis Financers.
Va treballar com a professora del Màster d'Advocacia de la USC a Lugo, i també va ser professora i col·laboradora de l'escola de negocis IFFE. Va exercir com a advocada i mediadora a Lugo, va ser membre del Consell Social de la USC i va treballar en l'Associació Gallega de Consumidors i Usuaris. També va treballar en la inserció de trens expressos amb l'associació Concepción Arenal.
El 2019, va fer el salt a la política amb la secció de Lugo del Partit Socialista Obrer Espanyol. Després de les eleccions municipals de 2019, va formar part del Govern de Lara Méndez com a tinent d'alcaldessa delegada de l'Àrea de Governació de l'Ajuntament de Lugo.
El 18 de gener de 2024 va ser nomenada alcaldessa de Lugo després de la dimissió de Lara Méndez per a presentar-se a les eleccions al Parlament de Galícia.
El 28 de febrer de 2025, durant la cerimònia d'obertura de les festivitats d'entroido, va sofrir un infart. Alvarellos es trobava estable en el moment de la primera intervenció a l'Hospital Universitari Lucus Augusti. El seu estat es va complicar en les hores següents i la van traslladar amb urgència al centre hospitalari de la Corunya, especialitzat en procediments cardiovasculars complexos. Malgrat els esforços mèdics, va morir l'1 de març de 2025.

## Referències

* ↑ «Mercedes Paula Alvarellos Fonco».
* ↑ «Paula Alvarellos, de militante de base a gobernanta» (en gallec), 23-01-2020.
* ↑ «Mercedes Paula Alvarellos Fondo - Abogado en Lugo» (en castellà). Infogal. [Consulta: 14 gener 2024].
* ↑ «Documentos». concellodelugo.gal. [Consulta: 14 gener 2024].
* ↑ «Portada». concellodelugo.gal. [Consulta: 14 gener 2024].
* ↑ Uz. «Alvarellos asume hoy la alcaldía con el reto de recomponer y de afianzar el gobierno» (en castellà). elprogreso.es. [Consulta: 18 xaneiro 2024].
* ↑ REDACCIÓN. «Paula Alvarellos tomará el relevo a Lara Méndez al frente de la Alcaldía de Lugo» (en castellà). Faro de Vigo, 14-01-2024. [Consulta: 14 gener 2024].
* ↑ «Paula Alvarellos será la nueva alcaldesa de Lugo en sustitución de Lara Méndez» (en castellà). La Voz de Galicia, 13-01-2024. [Consulta: 14 gener 2024].
* ↑ Diario. «Paula Alvarellos será a nova alcaldesa de Lugo» (en gallec). Nós Diario, 13-01-2024. [Consulta: 14 gener 2024].
* ↑ «Fallece la alcaldesa de Lugo, Paula Alvarellos, tras sufrir un infarto» (en castellà). La Voz de Galicia, 01-03-2025. [Consulta: 1r març 2025].
# Paula Alvarellos Fondo

Paula Alvarellos Fondo (Ponteceso, 9 de desembre de 1963 - la Corunya, 1 de març de 2025) va ser una advocada i política gallega.

## Trajectòria

Es va llicenciar en Dret per la Universitat de Santiago de Compostel·la (USC) i posteriorment va cursar un Màster en Tributació i Assessoria Fiscal pel Centre d'Estudis Financers.
Va treballar com a professora del Màster d'Advocacia de la USC a Lugo, i també va ser professora i col·laboradora de l'escola de negocis IFFE. Va exercir com a advocada i mediadora a Lugo, va ser membre del Consell Social de la USC i va treballar en l'Associació Gallega de Consumidors i Usuaris. També va treballar en la inserció de trens expressos amb l'associació Concepción Arenal.
El 2019, va fer el salt a la política amb la secció de Lugo del Partit Socialista Obrer Espanyol. Després de les eleccions municipals de 2019, va formar part del Govern de Lara Méndez com a tinent d'alcaldessa delegada de l'Àrea de Governació de l'Ajuntament de Lugo.
El 18 de gener de 2024 va ser nomenada alcaldessa de Lugo després de la dimissió de Lara Méndez per a presentar-se a les eleccions al Parlament de Galícia.
El 28 de febrer de 2025, durant la cerimònia d'obertura de les festivitats d'entroido, va sofrir un infart. Alvarellos es trobava estable en el moment de la primera intervenció a l'Hospital Universitari Lucus Augusti. El seu estat es va complicar en les hores següents i la van traslladar amb urgència al centre hospitalari de la Corunya, especialitzat en procediments cardiovasculars complexos. Malgrat els esforços mèdics, va morir l'1 de març de 2025.

## Referències

* ↑ «Mercedes Paula Alvarellos Fonco».
* ↑ «Paula Alvarellos, de militante de base a gobernanta» (en gallec), 23-01-2020.
* ↑ «Mercedes Paula Alvarellos Fondo - Abogado en Lugo» (en castellà). Infogal. [Consulta: 14 gener 2024].
* ↑ «Documentos». concellodelugo.gal. [Consulta: 14 gener 2024].
* ↑ «Portada». concellodelugo.gal. [Consulta: 14 gener 2024].
* ↑ Uz. «Alvarellos asume hoy la alcaldía con el reto de recomponer y de afianzar el gobierno» (en castellà). elprogreso.es. [Consulta: 18 xaneiro 2024].
* ↑ REDACCIÓN. «Paula Alvarellos tomará el relevo a Lara Méndez al frente de la Alcaldía de Lugo» (en castellà). Faro de Vigo, 14-01-2024. [Consulta: 14 gener 2024].
* ↑ «Paula Alvarellos será la nueva alcaldesa de Lugo en sustitución de Lara Méndez» (en castellà). La Voz de Galicia, 13-01-2024. [Consulta: 14 gener 2024].
* ↑ Diario. «Paula Alvarellos será a nova alcaldesa de Lugo» (en gallec). Nós Diario, 13-01-2024. [Consulta: 14 gener 2024].
* ↑ «Fallece la alcaldesa de Lugo, Paula Alvarellos, tras sufrir un infarto» (en castellà). La Voz de Galicia, 01-03-2025. [Consulta: 1r març 2025].
# Hingham (Montana)

Hingham és una població dels Estats Units a l'estat de Montana. Segons el cens del 2000 tenia 157 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Hingham tenia 157 habitants, 65 habitatges, i 38 famílies. La densitat de població era de 356,6 habitants per km².
Dels 65 habitatges en un 32,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 55,4% hi vivien parelles casades, en un 1,5% dones solteres, i en un 41,5% no eren unitats familiars. En el 32,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 20% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,42 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,21.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,4% tenia menys de 18 anys, un 5,1% entre 18 i 24, un 30,6% entre 25 i 44, un 18,5% de 45 a 60 i un 18,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 96,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 38.333 $ i la renda mediana per família de 45.417 $. Els homes tenien una renda mediana de 32.000 $ mentre que les dones 20.625 $. La renda per capita de la població era de 16.525 $. Aproximadament el 9,1% de les famílies i el 10,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Hingham». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Hingham». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Ludlow (Missouri)

Ludlow és una població dels Estats Units a l'estat de Missouri. Segons el cens del 2000 tenia 204 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Ludlow tenia 204 habitants, 75 habitatges, i 53 famílies. La densitat de població era de 605,9 habitants per km².
Dels 75 habitatges en un 40% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 49,3% hi vivien parelles casades, en un 16% dones solteres, i en un 29,3% no eren unitats familiars. En el 25,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 13,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,72 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,19.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 32,8% tenia menys de 18 anys, un 7,8% entre 18 i 24, un 32,4% entre 25 i 44, un 12,3% de 45 a 60 i un 14,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 30 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 98,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 19.688 $ i la renda mediana per família de 20.000 $. Els homes tenien una renda mediana de 21.250 $ mentre que les dones 20.000 $. La renda per capita de la població era de 10.118 $. Entorn del 22,2% de les famílies i el 27,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Ludlow». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Ludlow». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 8 agost 2010].
# Millard

Millard és una població dels Estats Units a l'estat de Missouri. Segons el cens del 2000 tenia 75 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Millard tenia 75 habitants, 34 habitatges, i 24 famílies. La densitat de població era de 241,3 habitants per km².
Dels 34 habitatges en un 20,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 58,8% hi vivien parelles casades, en un 2,9% dones solteres, i en un 29,4% no eren unitats familiars. En el 23,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 8,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,21 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,58.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 17,3% tenia menys de 18 anys, un 4% entre 18 i 24, un 30,7% entre 25 i 44, un 32% de 45 a 60 i un 16% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 44 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 100 homes.
La renda mediana per habitatge era de 25.833 $ i la renda mediana per família de 35.625 $. Els homes tenien una renda mediana de 19.375 $ mentre que les dones 21.563 $. La renda per capita de la població era de 16.458 $. Entorn del 10% de les famílies i el 18,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Millard». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Millard». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 8 agost 2010].
# Morehouse

Morehouse és una població dels Estats Units a l'estat de Missouri. Segons el cens del 2000 tenia 1.015 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Morehouse tenia 1.015 habitants, 428 habitatges, i 294 famílies. La densitat de població era de 477,9 habitants per km².
Dels 428 habitatges en un 26,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 53,3% hi vivien parelles casades, en un 9,8% dones solteres, i en un 31,1% no eren unitats familiars. En el 25,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 15% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,37 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,8.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22,9% tenia menys de 18 anys, un 8,6% entre 18 i 24, un 27,4% entre 25 i 44, un 24,1% de 45 a 60 i un 17% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 86,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 24.931 $ i la renda mediana per família de 30.144 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.389 $ mentre que les dones 17.941 $. La renda per capita de la població era de 12.691 $. Entorn del 10,5% de les famílies i el 13,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Morehouse». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Morehouse». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 8 agost 2010].
# Morrison (Missouri)

Morrison és una població dels Estats Units a l'estat de Missouri. Segons el cens del 2000 tenia 123 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Morrison tenia 123 habitants, 52 habitatges, i 34 famílies. La densitat de població era de 105,5 habitants per km².
Dels 52 habitatges en un 36,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 50% hi vivien parelles casades, en un 11,5% dones solteres, i en un 32,7% no eren unitats familiars. En el 28,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 19,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,37 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,83.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,6% tenia menys de 18 anys, un 4,9% entre 18 i 24, un 30,9% entre 25 i 44, un 15,4% de 45 a 60 i un 21,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 97,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 31.607 $ i la renda mediana per família de 33.750 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.875 $ mentre que les dones 20.714 $. La renda per capita de la població era de 14.194 $. Entorn del 2,8% de les famílies i el 7,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Morrison». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Morrison». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 8 agost 2010].
# Kerr (Montana)

Kerr és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Montana. Segons el cens del 2000 tenia 17 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Kerr tenia 17 habitants, 6 habitatges, i 6 famílies. La densitat de població era de 27,3 habitants per km².
Dels 6 habitatges en un 50% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 100% hi vivien parelles casades, en un 0% dones solteres, i en un 0% no eren unitats familiars. En el 0% dels habitatges hi vivien persones soles el 0% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,83 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,83.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,5% tenia menys de 18 anys, un 11,8% entre 18 i 24, un 23,5% entre 25 i 44, un 29,4% de 45 a 60 i un 11,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 42 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 85,7 homes.
Cap de les famílies estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Kerr». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Kerr». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Fàbrica Llimona

La fàbrica Llimona era un edifici industrial, actualment desaparegut, situat al carrer de Santa Madrona, núms. 7 al 13 del barri del Raval de Barcelona.

## Història

El mecànic reusenc Jacint Barrau i Cortès (1810-1884) fou l'inventor d'un teler per a fabricar velluts de seda, del qual anys després vengué la patent per a l'Estat espanyol al seu col·laborador Josep Llimona i Bonafont (1825-1889). Aquest muntà una fàbrica al carrer de les Carretes, 76 sota la raó social Successor de Jacint Barrau. A la seva mort, els seus fills van continuar el negoci sota la raó social Hereus de Josep Llimona.
El 1903, Joan i Josep Llimona i Bruguera van fer construir una fàbrica de planta baixa i tres pisos al carrer de Santa Madrona (antic passatge de Dodero), projectada per l'arquitecte reusenc Joan Rubió i Bellver i dedicada a la producció de velluts i pelfes. El 1925, la societat es va fusionar amb l'empresa Filats Mohair SA de Sabadell, que al seu torn va ser absorbida per L'Espanya Industrial el 1931.
Finalment, la fàbrica fou enderrocada cap al 1983 per a la construcció d'una promoció d'habitatges, que també va obliterar el passatge de l'Om i la «quadra» del núm. 15.

## Referències

* 1 2 Cabana, 1992.
* ↑ Anuario-Riera, 1897, p. 338 bis.
* ↑ AMCB, Q127 Foment 354/1903.
* ↑ Anuario industrial de Cataluña, 1916, p. 168, 349, 350.
* ↑ Anuario industrial y artístico de España, 1931, p. 786.
* ↑ Caballé, Francesc; Gonzàlez, Reinald (Veclus SL) «Valoració patrimonial de les cases-fàbrica del Raval de Barcelona». Modificació del Pla Especial de Protecció del Patrimoni Arquitectònic Històric-Artístic al Districte de Ciutat Vella, per a incorporar el Patrimoni Industrial del Raval (Fàbriques i Cases Fàbrica), vol. 2 (annex documental), fitxa R-16 Casa-Fàbrica Mir. Ajuntament de Barcelona, 2-2018.

## Bibliografia

* Cabana, Francesc «Jacint Barrau un geni de la mecànica». Fàbriques i empresaris. Els protagonistes de la Revolució Industrial a Catalunya. Enciclopèdia Catalana, 1992.
# Parc Gulliver

El Parc Gulliver es troba al Jardí del Túria de València, concretament entre el pont de l'Àngel Custodi i el pont del Regne de València.
La seua principal atracció és una escultura monumental de Gulliver de 70 metres, a la qual es pot accedir a través de rampes, tobogans, escales, etcètera, i que representa el moment en què Gulliver acaba d'arribar al país de Liliput i va estar atacat pels seus habitants. La figura está realitzada en una escala tal que els visitants semblen els habitants de Liliput quan passegen sobre el cos del personatge creat per Jonathan Swift.
Va ser encarregat en 1990 per l'Ajuntament de València a l'arquitecte Rafael Rivera i a l'artista faller Manolo Martín, dissenyat per Sento Llobell.
El Parc es troba estratègicament ubicat a la ciutat de València, prop del Parotet, l'Escola Universitària de Magisteri Ausiàs March i les diverses construccions de l'arquitecte Santiago Calatrava que conformen la Ciutat de les Arts i les Ciències.

## Referències

* 1 2 3 «El Parc Gulliver de València». [Consulta: 15 abril 2024].