OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Uelvesbüll

Uelvesbüll (danès Ylvesbøl) és un municipi del districte de Nordfriesland, dins l'Amt Nordsee-Treene, a l'estat alemany de Slesvig-Holstein. Es troba a 10 kilòmetres de Husum. El 31 de desembre del 2023 tenia 294 habitants.
És un de mants municipis o llogarets del nord de Slesvig-Holstein amb el sufix -büll en el nom, que és d'origen danès -bøl i que significa ‘casa, habitatge’, la primera part ha de ser un nom de persona. Solen ser assentaments nous que al segle x és van crear a partir d'un poble veí més antic.
És tradicionalment un poble agrari. Des de la darreria del segle xx s'hi ha desenvolupat la producció d'energia eòlica, com única activitat industrial. A la fi de 2024 hi havia 14 molins amb una capacitat total de 32,6 megawatt. També és una destinació estimada per el turisme rural i és ben connectat amb la xarxa de vies lentes.

## Llocs d'interés

* Església de Nicolau. La primera església data de la primeria del segle xiv. No en queda res, car unes quantes vegades va ser destruïda per marees vives tempestoses. L'edifici actual, en maons amb estil classicista-neogòtica data de 1854. El rei danès Frederic VII en subvencionar la construcció i de1854 a 1964 es deia Friedrichkirche (‘església de Frederic’).

## Referències

* ↑ «Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2023» (en alemany), 28-10-2024. [Consulta: 16 març 2025].
* ↑ Timmermann, Ulf. «Nordfriesische Ortsnamen [Topònims en frisó septentrional]». A: Munske, Horst Haider. Handbuch des Friesischen (en alemany). Tübingen: M. Niemeyer, 2001, p. 144. ISBN 978-3-484-73048-9.
* ↑ Kok, Johannes. Det Danske folkesprog i Sønderjylland: Forklaret af Oldnordisk, Gammeldansk og de nynordiske Sprog og Sprogarter [El vernacle danès al sud de Jutlàndia: explicat pel nòrdic antic, el danès antic i les llengües i dialectes nòrdics] (facsímil en línia) (en danès). 2. Copenhaguen: Gyldendal, 1867, p. 293.
* ↑ Hamer, Berthold. Topographie der Landschaft Angeln. Husum: Husum Druck- und Verlagsgesellschaft, 1994, p. 25. ISBN 978-3-88042-705-1.
* ↑ «Uelvesbüll (Deutschland) - Windparks» (en anglès). The Wind Power, 11-12-2024. [Consulta: 17 març 2025].
* ↑ «Uelvesbüll» (en alemany). Husum Turismus, s.d. [Consulta: 17 març 2025].
* ↑ «Kirche St. Nikolai Uelvesbüll» (en alemany). Husum Turismus, s.d. [Consulta: 17 març 2025].

## Enllaços externs

* Uelvesbüll - Lloc web oficial
# Tsu (kana)

En l'escriptura japonesa, els caràcters つ (hiragana) i ツ (katakana) són dues mores que ocupen el 18è lloc en el sistema modern d'ordenació alfabètica gojūon (五十音), entre d'ち i て. A la taula a la dreta, que segueix l'ordre gojūon (per columnes, i de dreta a esquerra), es troba a la quarta columna (た行, «columna TA») i la tercera fila (う段, «fila U»). En fonologia, una mora és la unitat superior al segment i inferior a la síl·laba.
Poden portar l'accent dakuten:づ,ヅ.

## Romanització

Segons els sistemes de romanització Hepburn, Kunrei-shiki i Nihon-shiki:
* つ, ツ se romanitzen com «tsu».
* づ, ヅ se romanitzen com «dzu» (Kunrei-shiki i Nihon-shiki) o «zu» (Hepburn).

## Escriptura

* * El caràcter つ s'escriu amb un traç
* consisteix en una línia horitzontal lleugerament ascendent, cap a la dreta, que baixa i torna a l'esquerra. És similar a la corba de la lletra P.
* * El caràcter ツ s'escriu amb tres traços:
* Un petit traç gairebé vertical.
* Un traç igual que l'anterior, dibuixat un xic a la dreta i a dalt de l'anterior.
* Un traç oblic, ascendent d'esquerra a dreta, que passa sota els anteriors.
* S'ha de tenir molta cura de no confondre'l amb la xi (kana シ) (shi), ja que els traços tenen una orientació i posició diferents.

## Referències

* ↑ «escriptura japonesa». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Bernabé, Marc. Japonès en vinyetes. Norma editorail, maig del 2005, p. 17-19 i 26-28. ISBN 84-9814-162-1.
* ↑ Gilhooly, Helen. Beginner's Japanese Script (en anglès). Teach Yourself, 2003. ISBN 978-0-340-86024-3.
* ↑ «mora». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.

## Bibliografia

* López i Vidal, Lluc López i. L'escriptura japonesa. Editorial UOC, 2008. ISBN 978-84-9788-772-4.
* Nolla i Cabellos, Albert. L’escriptura en kanji (pdf). Barcelona: Universitat Oberta de Catalunya, p. 40.
# Txorni (volcà)

Txorni (en rus: Вулкан Чёрный) és un estratovolcà que es troba al centre de la península de Kamtxatka, al sud de la serralada Sredinni, Rússia.
El cim s'eleva fins als 1.778 msnm i té una línia de cons de cendres al flanc occidental. Es desconeix quan va tenir lloc la darrera erupció.

## Referències

* ↑ «Cherny Volcano, Kamchatka, Russia | John Seach». [Consulta: 3 abril 2024].
* 1 2 «Global Volcanism Program | Cherny» (en anglès). [Consulta: 3 abril 2024].
# Primera batalla del Dòiran

La Primera batalla de Doiran va ser una batalla entre les forces de Bulgària contra l'Imperi Britànic i França, com a part de la Campanya de Sèrbia de la Primera Guerra Mundial, entre el 9 i el 18 d'agost de 1916.
En el començament d'agost de 1916, tres divisions franceses i una britànica, amb 45.000 homes i 400 canons, van llançar una ofensiva contra les posicions búlgares al llac Doiran, defensat per la 2a Divisió d'Infanteria «Tràcia».

## Batalla

L'atac va començar el 9 d'agost, amb foc d'artilleria pesant sobre les posicions del 27è Regiment «Chepino» i del 9è Regiment «Plovdiv».
Els quatre atacs que van seguir (els dies 10, 15, 16 i 18 d'agost) van ser rebutjats per la 2a Divisió d'Infanteria «Tràcia», i els aliats es van veure obligats a retirar-se cap a les seves posicions originals amb moltes baixes.
Altres fonts afirmen que els francesos van prendre la Tortoise Hill (Turó de la tortuga) i Doldzeli, un total de 30 km², però a un cost molt alt.
El 7è Batalló d'Infanteria Lleugera britànica de l'Oxfordshire & Buckinghamshire Light Infantry, va prendre Horseshoe Hill (Turó de la ferradura).

## Referències

* ↑ The Doldzeli fight
* ↑ «G. Ward Price. The Story of the Salonica Army. 1918. Chapters X-XIII.».
* ↑ «Worcestershire Regiment (29th/36th of Foot)».
* ↑ «2nd Lieut. JTS Hoey - Croix de Guerre».

## Bibliografia

* Korsun, Nikołaj Georgiejewicz. Балканский фронт мировой войны 1914–1918 гг. (El front dels Balcans de la Guerra Mundial, 1914-1918. (en rus). Rússia: Воениздат НКО СССР, 1939.

## Vegeu també

* Bulgària durant la Primera Guerra Mundial
# Primera batalla del Dòiran

La Primera batalla del Dòiran va ser una batalla entre les forces de Bulgària contra l'Imperi Britànic i França, com a part de la Campanya de Sèrbia de la Primera Guerra Mundial, entre el 9 i el 18 d'agost de 1916.
En el començament d'agost de 1916, tres divisions franceses i una britànica, amb 45.000 homes i 400 canons, van llançar una ofensiva contra les posicions búlgares al llac Dòiran, defensat per la 2a Divisió d'Infanteria «Tràcia».

## Batalla

L'atac va començar el 9 d'agost, amb foc d'artilleria pesant sobre les posicions del 27è Regiment «Chepino» i del 9è Regiment «Plovdiv».
Els quatre atacs que van seguir (els dies 10, 15, 16 i 18 d'agost) van ser rebutjats per la 2a Divisió d'Infanteria «Tràcia», i els aliats es van veure obligats a retirar-se cap a les seves posicions originals amb moltes baixes.
Altres fonts afirmen que els francesos van prendre la Tortoise Hill (Turó de la tortuga) i Doldzeli, un total de 30 km², però a un cost molt alt.
El 7è Batalló d'Infanteria Lleugera britànica de l'Oxfordshire & Buckinghamshire Light Infantry, va prendre Horseshoe Hill (Turó de la ferradura).

## Referències

* ↑ The Doldzeli fight
* ↑ «G. Ward Price. The Story of the Salonica Army. 1918. Chapters X-XIII.».
* ↑ «Worcestershire Regiment (29th/36th of Foot)».
* ↑ «2nd Lieut. JTS Hoey - Croix de Guerre».

## Bibliografia

* Korsun, Nikołaj Georgiejewicz. Балканский фронт мировой войны 1914–1918 гг. (El front dels Balcans de la Guerra Mundial, 1914-1918. (en rus). Rússia: Воениздат НКО СССР, 1939.

## Vegeu també

* Bulgària durant la Primera Guerra Mundial
# Crims al Bàltic: El llarg comiat

Crims al Bàltic: El llarg comiat (títol original en alemany, Der Usedom-Krimi: Der lange Abschied) és una telefilm alemany de la saga de pel·lícules de ficció criminal Crims al Bàltic. Va ser produït per Polyphon Film- und Fernsehgesellschaft per a Das Erste en nom d'ARD Degeto i NDR. Es tracta de la setzena entrega de la sèrie de pel·lícules i es va emetre per televisió el 18 de novembre de 2021. S'ha doblat al català per TV3, que es va estrenar el 2 de març de 2025.
La pel·lícula es va rodar del 9 de febrer al 29 de març de 2021 a l'illa d'Usedom al mar Bàltic, a Brandenburg i Berlín.
La primera emissió el 2021 va ser vista per 5,7 milions d'espectadors a Alemanya i va aconseguir una quota d'audiència del 19,6% al canal Das Erste.

## Referències

* ↑ «Der Usedom-Krimi – Staffel 2021» (en alemany). [Consulta: 17 març 2025].
* ↑ Armknecht, Oliver. «Der Usedom-Krimi: Der lange Abschied | Film-Rezensionen.de» (en alemany), 18-11-2021. [Consulta: 17 març 2025].
* ↑ «Der Usedom-Krimi - Der lange Abschied». Crew united.
* ↑ «Primetime-Check: Donnerstag, 18. November 2021» (en alemany), 19-11-2021. [Consulta: 17 març 2025].
# Aguapanela

L'aguapanela, papelón (a Veneçuela) o agua dulce (a Costa Rica ) és una beguda pròpia d'Amèrica Llatina.
Es prepara amb panela, un producte solidificat que s'obté a partir del suc de canya de sucre.
Si bé existeixen diverses receptes d'aguapanela a Amèrica del Sud, és especialment popular a Colòmbia, i a gran part de Veneçuela i el Brasil, on es consumeix com a refresc fred amb llimona espremuda, com a te fred, a més de consumir-se calent com a base o alternativa a la xocolata calenta o el cafè.

## Preparació

L'aguapanela es prepara raspant trossos de panela, submergint-los en aigua i remenant-lo fins que es dissolen del tot. La beguda se serveix calenta o freda, i sovint s'hi afegeix un rajolí de llimona o llima.
En algunes regions de Colòmbia i Veneçuela, el cafè i la xocolata de vegades es preparen amb aguapanela en comptes d'aigua i sucre.
S'afirma que l'aguapanela té efectes benèfics sobre la salut, basats en la creença que conté més vitamina C que el suc de taronja o tants minerals com una beguda isotònica. També per la creença popular que és una beguda que ajuda al tractament del refredat.
L'aigua de panella ha evolucionat de ser una beguda consumida per la classe treballadora a ser de consum comú en moltes cafeteries de Colòmbia.

## Referències

* ↑ «Diccionario Cucutoche». cucutanuestra.com. [Consulta: 8 setembre 2023].
* ↑ «La aguapanela» (en español). Semana, 24-06-2006.
* ↑ «Aguapanela: The Truth». Colombia Reports, 12-03-2009.
* ↑ «Aguapanela con Limón (Sugarcane Lime Drink)» (en anglès americà), 25-04-2016. [Consulta: 17 març 2025].
* ↑ «Agua de panela» (en castellà). Colombia.com. [Consulta: 20 maig 2020].
# Crims al Bàltic: El llarg comiat

Crims al Bàltic: El llarg comiat (títol original en alemany, Der Usedom-Krimi: Der lange Abschied) és una telefilm alemany de la saga de pel·lícules de ficció criminal Crims al Bàltic. Va ser produït per Polyphon Film- und Fernsehgesellschaft per a Das Erste en nom d'ARD Degeto i NDR. Es tracta de la setzena entrega de la sèrie de pel·lícules i es va emetre per televisió el 18 de novembre de 2021. S'ha doblat al català per TV3, que es va estrenar el 2 de març de 2025.
La pel·lícula es va rodar del 9 de febrer al 29 de març de 2021 a l'illa d'Usedom al mar Bàltic, a Brandenburg i Berlín.
La primera emissió el 2021 va ser vista per 5,7 milions d'espectadors a Alemanya i va aconseguir una quota d'audiència del 19,6% al canal Das Erste.

## Referències

* ↑ «Der Usedom-Krimi – Staffel 2021» (en alemany). [Consulta: 17 març 2025].
* ↑ Armknecht, Oliver. «Der Usedom-Krimi: Der lange Abschied | Film-Rezensionen.de» (en alemany), 18-11-2021. [Consulta: 17 març 2025].
* ↑ «El llarg comiat». 3Cat, 02-03-2025.
* ↑ «Der Usedom-Krimi - Der lange Abschied». Crew united.
* ↑ «Primetime-Check: Donnerstag, 18. November 2021» (en alemany), 19-11-2021. [Consulta: 17 març 2025].
# Stamford (Nebraska)

Stamford és una població dels Estats Units a l'estat de Nebraska. Segons el cens del 2000 tenia 202 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Stamford tenia 202 habitants, 90 habitatges, i 57 famílies. La densitat de població era de 165,9 habitants per km².
Dels 90 habitatges en un 23,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 53,3% hi vivien parelles casades, en un 4,4% dones solteres, i en un 35,6% no eren unitats familiars. En el 34,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 18,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,24 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,84.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 21,3% tenia menys de 18 anys, un 6,9% entre 18 i 24, un 22,3% entre 25 i 44, un 22,3% de 45 a 60 i un 27,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 44 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 93,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 31.667 $ i la renda mediana per família de 42.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 25.625 $ mentre que les dones 16.250 $. La renda per capita de la població era de 14.076 $. Aproximadament el 8,2% de les famílies i el 7,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Stamford». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Stamford». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Thabo i el cas del rinoceront

Thabo i el cas del rinoceront (títol original en alemany, Thabo – Das Nashorn-Abenteuer) és un llargmetratge alemany de Mara Eibl-Eibesfeldt del 2023 i basat en els llibres infantils Thabo: Detektiv und Gentleman de Kirsten Boie. S'ha doblat al català.
La pel·lícula es va rodar al nord-est de Sud-àfrica, a la frontera amb Eswatini i al mateix Eswatini. A causa de la presència d'actors africans, la pel·lícula es va rodar en anglès.
L'actor Litlhohonolofatso Litlhakayane va debutar al cinema amb aquesta pel·lícula. El nadó de rinoceront filmat es deia Daisy.
La pel·lícula va celebrar la seva estrena el 30 de setembre de 2023 al Festival de Cinema d'Hamburg.

## Referències

* ↑ «Thabo – Das Nashorn-Abenteuer» (en alemany). [Consulta: 11 abril 2024].
* ↑ «'Thabo i el cas del rinoceront' s'estrena aquest divendres en català als cinemes». Generalitat de Catalunya. [Consulta: 11 abril 2024].
* 1 2 Grübl, Josef; Witterauf, Stefanie; Crone, Philipp. «Fünf für München: Kino, Kicker und Katzen.» (en alemany), 13-11-2023. [Consulta: 11 abril 2024].
* ↑ NDR. «Kirsten Boies "Thabo" kommt ins Kino: "Habe große Angst gehabt"» (en alemany). [Consulta: 11 abril 2024].
* ↑ «Über die Welt der Kinder in Afrika» (en alemany), 11-04-2024. [Consulta: 11 abril 2024].
# Aguapanela

L'aguapanela, papelón (a Veneçuela) o agua dulce (a Costa Rica) és una beguda pròpia d'Amèrica Llatina. Es prepara amb panela, un producte solidificat que s'obté a partir del suc de canya de sucre. Si bé existeixen diverses receptes d'aguapanela a Amèrica del Sud, és especialment popular a Colòmbia, i a gran part de Veneçuela i el Brasil, on es consumeix com a refresc fred amb llimona espremuda, com a te fred, a més de consumir-se calent com a base o alternativa a la xocolata calenta o el cafè.

## Preparació

L'aguapanela es prepara raspant trossos de panela, submergint-los en aigua i remenant-los fins que es dissolen del tot. La beguda se serveix calenta o freda, i sovint s'hi afegeix un rajolí de llimona o llima. En algunes regions de Colòmbia i Veneçuela, el cafè i la xocolata de vegades es preparen amb aguapanela en comptes d'aigua i sucre.
S'afirma que l'aguapanela té efectes beneficiosos sobre la salut, basats en la creença que conté més vitamina C que el suc de taronja o tants minerals com una beguda isotònica. També per la creença popular que és una beguda que ajuda al tractament del refredat.
L'aigua de panella ha evolucionat de ser una beguda consumida per la classe treballadora a ser de consum comú en moltes cafeteries de Colòmbia.

## Referències

* ↑ «Diccionario Cucutoche». cucutanuestra.com. [Consulta: 8 setembre 2023].
* ↑ «La aguapanela» (en español). Semana, 24-06-2006.
* ↑ «Aguapanela: The Truth». Colombia Reports, 12-03-2009.
* ↑ «Aguapanela con Limón (Sugarcane Lime Drink)» (en anglès americà), 25-04-2016. [Consulta: 17 març 2025].
* ↑ «Agua de panela» (en castellà). Colombia.com. [Consulta: 20 maig 2020].
* ↑ «Aguapanela o agua de panela: la bebida colombiana más versátil para tomar caliente o bien fría» (en castellà), 03-04-2024. [Consulta: 17 març 2025].
* ↑ «Aguapanela, la receta de la popular bebida colombiana» (en castellà). [Consulta: 17 març 2025].
# Unitat Popular

Unitat Popular (grec: Λαϊκή Ενότητα, Laikí Enótita, abreujat LAE o LE) és un partit polític de Grècia, fundat el 21 d'agost de 2015 per 25 antics membres de la Coalició de l'Esquerra Radical, Síriza, pertanyents al Consell dels Hel·lens, com a resultat del desacord d'aquests parlamentaris amb un tercer «programa de rescat» acordat pel govern del primer ministre Alexis Tsipras amb la Comissió Europea, Mecanisme Europeu d'Estabilització i el BCE, dins el marc de la crisi financera del deute sobirà. Després de la seva fundació, es va convertir immediatament en el tercer partit amb major presència al Parlament. Està presidit per l'exministre d'Energia al govern de Tsipras, Panagiotis Lafazanis i té la intenció de participar en les eleccions parlamentàries de setembre de 2015 de Grècia.
El partit està a favor de la retirada grega de la zona euro —Grexit— i de restablir la dracma com a moneda nacional de Grècia. Segons Stathis Kouvelakis, exmembre del Comitè Central de Síriza i membre fundador d'Unitat Popular, el nou partit treballarà per a una «lluita internacionalista unitària entorn d'objectius comuns a nivell d'Europa i internacional i defensarà sortir de l'OTAN, trencarà els acords existents entre Grècia i Israel, i s'oposarà radicalment a les intervencions i guerres imperialistes».
El nom del partit està inspirat en la Unidad Popular, l'aliança política xilena dirigida per Salvador Allende.

## Resultats electorals
### Eleccions legislatives

| Any | Resultats | Resultats | Resultats | Resultats | Pos. | Líder |
| Any | Vots | % | Escons | +/− | Pos. | Líder |
| 2015 (II) | 155,320 | 2.86% | 0 / 300 | Nou | 9è | Panagiotis Lafazanis |
| 2019 | 15,930 | 0.28% | 0 / 300 | = | 13è | Nikos Houndis |
| 2023 (I) | Dins de MeRA25 | Dins de MeRA25 | 0 / 300 | = | 8è | Dimitris Stratoulis |
| 2023 (II) | Dins de MeRA25 | Dins de MeRA25 | 0 / 300 | = | 9è | Dimitris Stratoulis |

### Eleccions europees

Parlament Europeu :
| Any | Vots | % | Escons | +/− | Pos. | Líder |
| 2019 | 31,671 | 0.56% | 0 / 21 | Nou | #22 | Panagiotis Lafazanis |

## Referències

* 1 2 3 4 Sánchez-Vallejo, María Antonia. «El líder radical de Syriza afirma que vol cancel·lar el rescat grec». cat.elpais.com. EDICIONES EL PAÍS S.L.. [Consulta: 24 agost 2015].
* 1 2 3 «Greece crisis: Syriza rebels form new party». BBC News. BBC. [Consulta: 24 agost 2015].
* ↑ «SYRIZA rebels clash with gov’t as parties prepare to draft candidate lists». ekathimerini.com. H KAΘHMEPINH. [Consulta: 24 agost 2015].
* ↑ Kouvelakis, Stathis. «Introducing Popular Unity». Jacobin. [Consulta: 24 agost 2015].
* ↑ «Greece rebels form new party ahead of snap polls». AFP, 21-08-2015 [Consulta: 21 agost 2015].

## Enllaços externs

* Unitat Popular - Lloc web oficial
* Iskra (grec)
* Plan B Arxivat 2014-02-08 a Wayback Machine. (grec)
* The R Project (grec)
# Crims al Bàltic: Bones notícies

Crims al Bàltic: Bones notícies (títol original en alemany, Der Usedom-Krimi: Gute Nachrichten) és un telefilm alemany de 2022 de la sèrie de pel·lícules de ficció policial Crims al Bàltic. Va ser produït per Razor Film Produktion GmbH per a Das Erste en nom d'ARD Degeto i NDR. Es tracta de la dissetena entrega de la sèrie de pel·lícules i es va estrenar el 13 d'octubre de 2022 a Das Erste. S'ha doblat al català per a TV3, que va estrenar-lo el 9 de març de 2025.
La pel·lícula es va rodar del 21 de febrer al 25 d'abril de 2022 a l'illa d'Usedom al mar Bàltic, a Brandenburg i Berlín.
La primera emissió el 2022 va ser vista per 6,83 milions d'espectadors a Alemanya i va aconseguir una quota de mercat del 26,4% al canal alemany Das Erste.

## Referències

* ↑ «Der Usedom-Krimi – Staffel 2022» (en alemany). [Consulta: 17 març 2025].
* ↑ «Crims al Bàltic - T1xC17 - Bones notícies». CCMA. [Consulta: 17 març 2025].
* ↑ «Der Usedom-Krimi - Gute Nachrichten». Crew united.
* ↑ «Primetime-Check: Donnerstag, 13. Oktober 2022» (en alemany), 14-10-2022. [Consulta: 17 març 2025].
* ↑ «Über 6,8 Millionen Zuschauer für den «Usedom-Krimi»» (en alemany), 14-10-2022. [Consulta: 17 març 2025].
* Fabian Riedner. «Quotennews Über 6,8 Millionen Zuschauer für den «Usedom-Krimi»» (en alemany).
# Crims al Bàltic: Bones notícies

Crims al Bàltic: Bones notícies (títol original en alemany, Der Usedom-Krimi: Gute Nachrichten) és un telefilm alemany de 2022 de la sèrie de pel·lícules de ficció policial Crims al Bàltic. Va ser produït per Razor Film Produktion GmbH per a Das Erste en nom d'ARD Degeto i NDR. Es tracta de la dissetena entrega de la sèrie de pel·lícules i es va estrenar el 13 d'octubre de 2022 a Das Erste. S'ha doblat al català per a TV3, que va estrenar-lo el 9 de març de 2025.
La pel·lícula es va rodar del 21 de febrer al 25 d'abril de 2022 a l'illa d'Usedom al mar Bàltic, a Brandenburg i Berlín.
La primera emissió el 2022 va ser vista per 6,83 milions d'espectadors a Alemanya i va aconseguir una quota de mercat del 26,4% al canal alemany Das Erste.

## Referències

* ↑ «Der Usedom-Krimi – Staffel 2022» (en alemany). [Consulta: 17 març 2025].
* ↑ «Crims al Bàltic - T1xC17 - Bones notícies». CCMA. [Consulta: 17 març 2025].
* ↑ «Der Usedom-Krimi - Gute Nachrichten». Crew united.
* ↑ «Primetime-Check: Donnerstag, 13. Oktober 2022» (en alemany), 14-10-2022. [Consulta: 17 març 2025].
* ↑ «Über 6,8 Millionen Zuschauer für den «Usedom-Krimi»» (en alemany), 14-10-2022. [Consulta: 17 març 2025].
# Os angular

L'os angular és un os gros del maxil·lar inferior dels amfibis i els rèptils (incloent-hi els ocells) que connecta amb tots els altres ossos del maxil·lar inferior: el dental (que forma el maxil·lar inferior sencer en els mamífers), l'esplenial, el suprangular i l'articular. És homòleg a l'os timpànic dels mamífers, a causa de la incorporació de diversos ossos de la mandíbula a l'orella mitjana dels mamífers cap al principi de l'evolució dels mamífers.
En els teràpsids primitius (els avantpassats directes dels mamífers i els seus parents), el maxil·lar inferior es compon del dental i un conjunt d'ossos «postdentals» més petits situats prop de l'articulació mandibular. A mesura que el dental anava creixent al llarg de milions d'anys, dos d'aquests ossos, l'articular i l'angular, anaren minvant fins que el dental entrà en contacte directe amb el maxil·lar superior. Fins i tot abans de perdre la seva funció articular, aquests ossos postdentals probablement transmetien les vibracions dels sons a l'estrep i, en alguns teràpsids, a una placa encorbada que podria haver sostingut una membrana capaç de detectar vibracions a l'angular. Finalment, es desenvolupà en l'ectotimpànic, que sosté la membrana timpànica dins de les orelles dels mamífers moderns.

## Referències

* ↑ Myers, Phil. «Jaws and Ears» (en anglès). Animal Diversity Web. [Consulta: 29 març 2013].