# Casa-fàbrica Marull

La casa-fàbrica Marull era un edifici situat entre els carrers Nou de la Rambla i de les Tàpies al Raval de Barcelona, actualment desaparegut.

## Història

Els Marull eren una família d'apotecaris i comerciants originària de Cassà de la Selva. Francesc Salvi Marull i Cervera, fill del també apotecari Francesc Marull i de Maria Júlia Cervera, tenia un establiment de farmàcia a Buenos Aires i es dedicava a la importació de medicines i l'exportació de cuirs. El seu germà Tomàs, establert a Barcelona, importava cuirs i altres mercaderies com blocs de sèu de toro del Virregnat del Riu de la Plata. Per al comerç marítim, van arribar a disposar de tres fragates: La Luna, Armonía i Nuestra Señora de los Dolores.
El 1794, Tomàs Marull va adquirir una parcel·la a Gregori French, i l'any següent Tomàs Pi li va fer agnició de bona fe d'una altra parcel·la contigua. El 1796, va demanar permís per a construir-hi un edifici de planta baixa i quatre pisos amb façana al carrer Nou de la Rambla, on establí una fàbrica d'indianes. La «quadra» se situava al fons de la parcel·la, amb front al carreró de les Tàpies, just davant de la fàbrica de Pau i Jacint Ramon, i el 1819 va demanar permís per a convertir la porta del darrere en finestra.
El 1844, els fabricants de flassades de cotó Bassecourt pare i fill, van demanar permís per a instal·lar una màquina de vapor de 4 CV al pati. El 1848, els germans Jaume i Pau Sadó i Pérez van constituir pel termini de cinc anys la societat Jaume Sadó, Germà i Cia amb Joan Baptista Bassecourt com a soci comanditari, amb fàbrica al carrer Nou de la Rambla. El 1854, es va renovar per cinc anys més fins al 1859, en què va quedar dissolta, obtenint Bassecourt uns beneficis de 6.463 duros i 7 rals sobre el capital invertit de 20.000.
El 1863 hi havia el fabricant de buates Antoni Candaló: «Conde del Asalto, 68. Fábrica de guatas-de todas clases, blancas y negras, por mayor y por menor. Se sirven pedidos á todas partes. D. Antonio Candaló.» El 1865, el cirurgià Pere Isern i Marull (fill de Pere Isern i de Francesca Marull, filla de Tomàs) va fer enderrocar la casa-fàbrica per a construir-hi sengles edificis d'habitatges (Tàpies, 1bis-1ter i Nou de la Rambla, 68), projectats pel mestre d'obres Felip Ubach i finalment enderrocats pel PERI del Raval.

## Notes

* ↑ El seu nebot Narcís Marull i Torrent s'hi va establir per ajudar-lo, i el 1788 es va casar amb la seva cosina Concepció Marull i Saleza (o Salesa). A la mort de Francesc Salvi el 1802, el negoci va passar a mans de la vídua Juana Saleza.

## Referències

* ↑ «Francesc MARULL JULIÀ». geneanet. Jaume Maruny.
* ↑ «Francesc MARULL GRAÏT». geneanet. Jaume Maruny.
* ↑ Jijena, Lucrecia. «Francisco Salvio Marull». Db-e. Real Academia de la Historia.
* ↑ «de Boticarios y Boticas del Buenos Aires Colonial Siglos XVIII y XIX». Arxivat de l'original el 14-04-2017.
* ↑ «Narcís MARULL TORRENT». geneanet. Jaume Maruny.
* ↑ «Maria Concepció MARULL SALEZA». geneanet. Jaume Maruny.
* ↑ «Juana Bautista Saleza y Giménez». geni.
* ↑ Aguirrezabala, Marcela «Les dones del comerç ultramarí. Riu de la Plata, 1776-1810». Recerques: història, economia, cultura [en línia], 56, 2007, pàg. 131-164.
* ↑ Aguirrezabala, Marcela Silvia «La dinámica mercantil de las mujeres rioplatenses frente al resquebrajamiento del Antiguo Régimen (1806-1810)». Anuario del Instituto de Historia Argentina, 11, 2011, pàg. 109-136. ISSN: 1668-950X.
* ↑ «Tomàs MARULL JULIÀ». geneanet. Jaume Maruny.
* ↑ «Escritura de poderes hacia Schiafino de Ceuta, por Marull y Baltasar de Bacardí y Tomba». Servidor documental sobre la saga Bacardí (Julio-Carlos García Castrillón). AHPB, notari Ignasi Vidal i Pijoan, 21-02-1795.
* ↑ «Fons de la família Marull (1784-1839)». Biblioteca Lilly de la Universitat d'Indiana, Bloomington (Estats Units).
* ↑ AHPB, notari Ignasi Vidal i Pijoan, 12-03-1794.
* ↑ «agnició de bona fe». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ AHPB, notari Ignasi Vidal i Pijoan, 10-03-1795.
* ↑ «Planos que manifiestan el terreno de la disputa vertiente en la Rl. Audiencia y Sala que preside el Noble Sor. Dn. Ventura de Ferrán, Rl. O., entre partes de Gregorio French, vecino de Barcelona, contra el Cabildo de Canónigos de la Sta. Yglesia Cathedral de dicha Ciudad y otros». REAL AUDIENCIA, Pleitos civiles, 7641, f. 291. ACA, 1800.
* ↑ «Tomàs Marull. Conde del Asalto (Nou de la Rambla). Casa. Planta baixa més quatre pisos. Edificar». C.XIV Obreria C-72/1796-028. AHCB, 19-02-1796.
* ↑ «Tomàs Marull. Conde de Asalto, 7. Tàpies. Modificar en finestra la porta posterior de Tàpies i baixar la finestra que hi ha immediata a aquesta porta». C.XIV Obreria C-80. AHCB, 09-01-1819.
* ↑ Guía de forasteros en Barcelona, 2ª parte, 1842, p. 28.
* ↑ Guía general de Barcelona, 1849, p. 391.
* ↑ AMCB Q127, Foment 117/1844.
* ↑ AHPB, notari Ramon de Miquelerena, 10-05-1848.
* ↑ AHPB, notari Magí Soler i Gelada, manual 1.287/18, f. 194-198v, 27-02-1854.
* ↑ El Consultor. Nueva guía de Barcelona, 1857, p. 220, 317.
* ↑ AHPB, notari Magí Soler i Gelada, manual 1.287/32, f. 54-56v, 14-01-1859.
* ↑ El Consultor. Nueva guía de Barcelona, 1863, p. 145, 207.
* ↑ Anuario general del comercio, de la industria y de las profesiones, de la magistratura y de la administracion, 1863, p. 566.
* ↑ AMCB, Q127 Foment 1573 bis C, 22-03-1865.
* ↑ AMCB, Q127 Foment 1689 bis C, 21-03-1865.
* ↑ Alexandre, Octavi. Catàleg de la Destrucció del Patrimoni Arquitectònic Històrico-Artístic del Centre Històric de Barcelona. Veïns en Defensa de la Barcelona Vella i Estudiants per Patrimoni, 2000, p. 46.

## Bibliografia

* Aguirrezabala, Marcela Sivia. Las mujeres en la actividad mercantil, financiera y marítima del Río de la Plata a fines del Antiguo Régimen. Universidad Nacional del Sur (tesis doctoral), 2010.
* Artigues i Vidal, Jaume; Mas i Palahí, Francesc. El model de casa fàbrica als inicis de la industrialització. Registre de fàbriques de Ciutat Vella de Barcelona 1738-1807/1808-1856, 2019, p. 256-258. ISBN 9788491562160.

## Enllaços externs

* «Fons de la família Marull (1784-1839)». Biblioteca Lilly de la Universitat d'Indiana, Bloomington (Estats Units).