OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# United Microelectronics Corporation

United Microelectronics Corporation (UMC) és una empresa taiwanesa amb seu a Hsinchu, Taiwan. Va ser fundada com la primera empresa de semiconductors de Taiwan l'any 1980 com a spin-off de l'Institut d'Investigació de Tecnologia Industrial (ITRI) patrocinat pel govern.
UMC és més coneguda pel seu negoci de fosa de semiconductors, la fabricació d'hòsties de circuits integrats per a empreses de semiconductors sense fables. En aquest paper, UMC se situa per darrere del competidor TSMC. Té quatre fàbriques de 300 mm de diàmetre de les oblies, una a Taiwan, una a Singapur, un a la Xina i un al Japó.
UMC cotitza a la Borsa de Valors de Taiwan com a 2303. UMC té 12 instal·lacions de fabricació a tot el món, que donen feina a aproximadament 19.500 persones.
UMC és un proveïdor important de la indústria de l'automoció.

## Processos

Desglossament dels ingressos per geometria
| Geometria | 3Q21 | 3Q20 | 3Q19 | 3Q18 |
| 14 nm i per sota | 0% | 0% | 0% | 5% |
| 14 nm<x<=28nm | 19% | 14% | 12% | 13% |
| 28nm<x<=40nm | 18% | 23% | 26% | 22% |
| 40nm<x<=65nm | 19% | 19% | 14% | 12% |
| 65nm<x<=90nm | 8% | 10% | 12% | 10% |
| 90nm<x<=0,13um | 12% | 11% | 11% | 11% |
| 0,13um<x<=0,18um | 13% | 13% | 13% | 14% |
| 0,18um<x<=0,35um | 8% | 8% | 9% | 10% |
| 0,5um i més | 3% | 2% | 3% | 3% |

## Llista de fàbriques

| Fab | Node | Ubicació | Diàmetre de l'oblia | Oblies al mes |
| WKT | 450-350 nm | Hsinchu, Taiwan | 150 mm | 31.000 |
| Fab 8A | 500-250 nm | Hsinchu, Taiwan | 200 mm | 67.000 |
| Fab 8C | 350-110 nm | Hsinchu, Taiwan | 200 mm | 37.000 |
| Fab 8D | 130-90 nm | Hsinchu, Taiwan | 200 mm | 31.000 |
| Fab 8E | 500-180 nm | Hsinchu, Taiwan | 200 mm | 37.000 |
| Fab 8F | 180-150 nm | Hsinchu, Taiwan | 200 mm | 40.000 |
| Fab 8S | 180-110 nm | Hsinchu, Taiwan | 200 mm | 31.000 |
| Fab 8N (He Jian) | 500-110 nm | Suzhou, Xina | 200 mm | 76.000 |
| Fab 12A | 130-14 nm | Tainan, Taiwan | 300 mm | 87.000 |
| Fab 12i | 130-40 nm | Singapur | 300 mm | 53.000 |
| Fab 12X (United Semiconductor) | 40-28 nm | Xiamen, Xina | 300 mm | 19.000 -> 25,000 (2021) |
| Fab 12M (USJC, antiga Fujitsu) | 90-40 nm | Mie, Japó | 300 mm | 33.000 |

## Referències

* ↑ «UMC Overview» (en anglès). UMC. UMC. Arxivat de l'original el 2005-03-19. [Consulta: 29 juny 2010].
* ↑ «UMC Overview» (en anglès). UMC. UMC. Arxivat de l'original el 2005-03-19. [Consulta: 29 juny 2010].
* ↑ Pei-chi, Liang. «Major Taiwan chipmakers to assign capacity for car use» (en anglès). focustaiwan.tw. Focus Taiwan. [Consulta: 9 maig 2021].
* ↑ «UMC Reports Third Quarter 2021 Results» (en anglès). UMC.
# Wilson (Nova York)

Wilson és una població dels Estats Units a l'estat de Nova York. Segons el cens del 2000 tenia 5.840 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Wilson tenia 1.213 habitants, 505 habitatges, i 348 famílies. La densitat de població era de 571,1 habitants per km².
Dels 505 habitatges en un 31,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 57,6% hi vivien parelles casades, en un 0% dones solteres, i en un 30,9% no eren unitats familiars. En el 28,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,4 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,95.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,1% tenia menys de 18 anys, un 5,5% entre 18 i 24, un 25,1% entre 25 i 44, un 27,9% de 45 a 60 i un 17,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 87,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 36.534 $ i la renda mediana per família de 42.656 $. Els homes tenien una renda mediana de 37.692 $ mentre que les dones 22.419 $. La renda per capita de la població era de 19.175 $. Entorn del 3,7% de les famílies i el 4,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Wilson». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Wilson». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Catawba (Carolina del Nord)

Catawba és una població dels Estats Units a l'estat de Carolina del Nord. Segons el cens del 2000 tenia 698 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Catawba tenia 698 habitants, 270 habitatges i 208 famílies. La densitat de població era de 117,7 habitants per km².
Dels 270 habitatges en un 25,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 55,6% hi vivien parelles casades, en un 17% dones solteres, i en un 22,6% no eren unitats familiars. En el 18,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 8,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,59 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,93.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22,9% tenia menys de 18 anys, un 7,6% entre 18 i 24, un 29,4% entre 25 i 44, un 22,6% de 45 a 60 i un 17,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 83 homes.
La renda mediana per habitatge era de 42.031 $ i la renda mediana per família de 42.083 $. Els homes tenien una renda mediana de 33.750 $ mentre que les dones 21.645 $. La renda per capita de la població era de 20.933 $. Entorn del 8,2% de les famílies i el 9,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Catawba». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Catawba». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].
# Francisco de Paula Arrillaga y de Garro

Francisco de Paula Arrillaga y de Garro (Pamplona, 2 d'abril de 1846 - Madrid, 10 de gener de 1920) fou un enginyer navarrès, acadèmic de la Reial Acadèmia de Ciències Exactes, Físiques i Naturals.
Llicenciat en enginyeria de muntanyes i camins, fou Inspector del Cos d'Enginyers de Muntanyes i Camins. En 1875 va fundar la revista Revista forestal, económica y agrícola . El 1882 fou secretari de l'Ateneo de Madrid i director de l'Escola d'Arts i Oficis. El 1889 fou nomenat director de l'Institut Geogràfic i Estadístic i en 1888 fou escollit acadèmic de la Reial Acadèmia de Ciències Exactes, Físiques i Naturals. També fou professor de l'Escola Preparatòria d'Enginyers i Arquitectes, i membre permanent de l'Associació Geodèsica Internacional.
També fou professor de ciències del futur rei Alfons XIII d'Espanya, raó per la qual fou nomenat gentilhome de cambra amb exercici. Estava casat amb la germana del ministre Joaquín López Puigcerver i el 1918 fou nomenat Director General de Comunicacions, Correus i Telègrafs.

## Obres

* Estudios forestales del Reino de Prusia (1869)
* La producción forestal en la Exposición de Viena (1874)
* Reseña del congreso y Exposición de Geografía de Venecia (1882)
* Valoración de montes (1872)

## Referències

* ↑ Francisco de Paula Arrillaga y de Garro a l'Enciclopèdia Basca Auñamendi
* ↑ Biografia Arxivat 2016-05-05 a Wayback Machine. al web de la RAC
* ↑ AVIACIÓN MILITAR ESPAÑOLA - LOS AÑOS INICIALES (5) ENRIQUE ARRILLAGA LÓPEZ
# Per Àvila

Per Àvila (XAV; castellà: Por Ávila) és un partit polític espanyol presentat el 2019. El seu àmbit és la província d'Àvila.

## Història

Nascut com una escissió d'antics militants del Partit Popular a la província d'Àvila el gener de 2019, va passar a ser presidit llavors per José Ramón Budiño, antic cap de protocol de la Diputació Provincial d'Àvila i fill del general Antonio Budiño Carballo, cap de llista de Vox per Pontevedra en les eleccions generals d'Espanya d'abril de 2019.
El partit va presentar llista tant a les eleccions municipals de 2019 a diversos municipis de la província d'Àvila (incloent el seu capital) com a les eleccions a les Corts de Castella i Lleó de 2019 a la província d'Àvila. La llista presentada a la capital, encapçalada per Jesús Manuel Sánchez Cabrera (president de la Diputació entre juny de 2015 i març de 2019), va obtenir una majoria simple d'11 regidors del ple, mentre que els resultats totals en les municipals al llarg de la província li van fer guanyar 4 escons al ple de la diputació provincial. Va obtenir a més 1 escó de procurador en les Corts de Castella i Lleó, el parlament regional.

## Resultats electorals
### Eleccions generals

| Any | Líder | Vots | % | Escons | +/- |
| 2019 (II) | Gonzalo de Vega Pomar | 5.399 (#6) | 5,81 | 0 / 3 | Nou |
| 2023 | Pedro Pascual | 7.321 (#4) | 7,54 | 0 / 3 | = |

### Eleccions autonòmiques

| Any | Líder | Vots | % | Procuradors | +/- |
| 2019 | Pedro José Pascual Muñoz | 9.455 | 9,60 (#4) | 1 / 7 | Nou |
| 2022 | Pedro José Pascual Muñoz | 13.690 | 16,76 (#4) | 1 / 7 | = |

### Eleccions municipals

| Any | Líder | Vots | % | Regidors | +/- |
| 2019 | José Ramón Budiño | 14.614 | 14,82 | 80 / 1.290 | Nou |
| 2023 | José Ramón Budiño | 17.442 | 18,97 | 141 / 1.272 | 61 |

## Referències

* ↑ «El General Budiño ficha por Vox». COPE, 20-03-2019.
* ↑ Martín, Isabel «Antiguos afiliados al PP de Ávila crean un nuevo partido». El Norte de Castilla, 18-01-2019.
* ↑ Periódico, El. «¿Qui governarà cada capital de província? Així és el 'pactòmetre' municipal», 03-06-2019. [Consulta: 21 juny 2019].
* ↑ J.C.H «La ecuación pendiente». Diario de Ávila, 28-05-2019.
* ↑ Cabrera, E. «Por Ávila hace historia en la capital abulense». Diario de Ávila, 27-05-2019.
* ↑ «El nuevo partido Por Ávila irrumpe en Ávila capital como la fuerza más votada». La Vanguardia, 27-05-2019.
# Silvia Andrea Santos Luz

Silvia Andrea Santos Luz, més coneguda com Silvia Luz o Silvinha (Araçatuba, São Paulo, 5 de març de 1975), és una exjugadora de bàsquet brasilera, guanyadora d'una medalla d'argent (1996) i de bronze (2000) als Jocs Olímpics amb la selecció brasilera.

## Biografia

Base, forma part de la nissaga dels Luz, els quals han destacat per competir internacionalment amb la selecció brasilera de bàsquet. Començà a practicar la natació i posteriorment el basquetbol. Jugà en diversos equips de la Lliga brasilera, destacant el Campionat del Món de clubs aconseguit amb el Ponte Preta (1993), juntament amb altres jugadores com Magic Paula, Hortência Marcari i la seva germana Helen. A partir de la temporada 2002-03 continuà la seva carrera esportiva a l'estranger. Debutà a la Lliga espanyola amb el Club Bàsquet Puig d'en Valls (2002-03) i posteriorment jugà al Club Basket Ciudad de Burgos (2003-04), Rivas Futura (2004-07) i Cadí la Seu (2007-09), guanyant una Lliga catalana.
Internacional amb la selecció brasilera entre, fou una de les jugadores habituals de la canarinha durant la dècada del 1990 i 2000. Participà dos Jocs Olímpics, Atlanta 1996, aconseguint una medalla d'argent, i Sidney 2000, medalla de bronze. També participà a dos Campionats del Món (1998 i 2002). Es proclamà campiona Sud-americana en sis ocasions de forma consecutiva (1993, 1995, 1997, 1999, 2001) i guanyà dos títols de Copa Amèrica (1997, 2001).

## Palmarès
### Clubs

* 1 Campionat del Món de clubs de bàsquet femení (1993)
* 1 Lliga catalana de bàsquet femenina (2007-08)

### Selecció brasilera

* 1 medalla d'argent als Jocs Olímpics d'Atlanta 1996
* 1 medalla de bronze als Jocs Olímpics de Sidney 2000
* 2 medalles d'or a la Copa America de bàsquet femení (1997, 2001)
* 2 medalles d'argent a la Copa America de bàsquet femení (1993, 1999)
* 1 medalla de bronze als Jocs Panamericans de 2003
* 5 medalles d'or al Campionat Sud-americà de bàsquet femení (1991, 1993, 1997, 1999, 2001)

## Referències

* ↑ «Sílvia Andrea Santos Luz» (en portuguès). Comitê Olímpico do Brasil. [Consulta: 5 agost 2024].
* ↑ Chacon, Paulo. «DNA vitorioso: conheça um pouco da trajetória da Família Luz». Olimpíada Todo Dia, 14-06-2019. [Consulta: 15 octubre 2023].
* ↑ Filho, Adalberto Leister. «Irmãos Luz fixam recorde no basquete» (en portuguès). Folha de São Paulo, 27-12-2006. [Consulta: 25 octubre 2023].
* ↑ «Parceria inédita entre Paula e Hortência rendeu título mundial à Ponte há 30 anos; relembre» (en portuguès). Ponte Preta, 26-09-2023. [Consulta: 5 agost 2024].
* ↑ Romero, Toni. «El Cadí, per fi». El 9 Esportiu p. 21, 21-10-2007. [Consulta: 21 desembre 2023].
* ↑ «Prata histórica da Seleção feminina nas Olimpíadas de Atlanta completa 25 anos - Gazeta Esportiva» (en portuguès). Gazeta Esportiva, 04-08-2021. [Consulta: 15 octubre 2023].

## Enllaços externs

* Fitxa de Silvia Andrea Santos Luz - Competiciones FEB
* Fitxa de Silvia Andrea Santos Luz - FIBA Archive
# Gaykhatu

Gaykhatu (també Gaikhatu, Гайхату, Гайхалт, que vol dir "sorprenent" del mongol gaikhakh = "ser sorprès") (? - 1295) fou el cinquè kan dels Il-kan de Pèrsia, del 1291 al 1295. El seu nom budista de regnat fou Rinchindorj (en tibetà: Joia preciosa). Era addicte al vi, les dones i a la pederàstia. Tot i que budista no fou hostil a les altres religions i no va aplicar cap sentència de mort.
Estava casat amb Padshah Khatun, filla de Kitlugh Turkan (Turkan Khatun) de Kirman, la qual va rebre el títol de Safwad al-dunya wa al-Din (literalment, Puresa del Món Terrenal i de la Fe) després de la deposició de Djalal al-Din Abu l-Muzzafar, senyor dels mongols del sud-est de l'Iran, i és coneguda per haver assassinat la seva fillastra Suyurghatamish, fet que li va costar ser assassinada en revenja per un membre del clan, de nom Khurdudjin, durant el curt regnat de Baydu el 1295.
El seu primer gran càrrec fou governador de l'Àsia Menor on va dilapidar el tresor amb les seves liberalitats especialment a favor dels nestorians.
Quan el general Taachar va assassinar el seu germà Arghun pretenia posar al tron a Baydu, però aquest no va anar al kuriltay i fou escollit Gaykhatu. (22 de juliol de 1291). Es va ocupar de la princesa xinesa-mongol Koekecin que havia arribat al país per casar-se amb Arghun però va arribar després de la seva mort, i Gaykhatu la va casar amb Ghazan, fill d'Arghun. Va fer una devastadora expedició a Anatòlia contra els Ashraf Oghullari i els karamànides (1291_1292).
El 1292 va amenaçar el mameluc al-Ashraf Khalil per la cessió d'Alep (al qual aquest va respondre que atacaria Bagdad) i va fer un atac a l'Àsia Menor però fora d'aquest fet no es va ocupar dels afers de l'estat. Per aturar la ruïna financera de l'estat, el seu ministre de finances (sahib diwan) Sardr al-Din Ahmad ibn Abd al-Razzak Khalidi al-Zandjani (nomenat el 1292) el va aconsellar adoptar paper moneda seguint l'exemple de la Xina, però el paper moneda (els bitllets "xao") era llavors desconegut i fou mal acceptat i es va emetre en quantitat superior a les reserves i l'economia es van enfonsar (tardor del 1294). Els emirs van deixar de donar-li suport, i Baydu es va revoltar a Bagdad. Fou derrotat a Hamadan el 21 de març de 1295 i tres dies després fou fet presoner i executat. Baydu va pujar al tron i el paper moneda fou retirat, però després d'un més de guerra civil el va succeir Ghazan, nebot de Gaykhatu.

## Referències

* Christopher Atwood, The Encyclopedia of Mongolia and the Mongol Empire. Facts on File, Inc., 2004, ISBN 0-8160-4671-9.
* René Grousset, Empire of the Steppes: A History of Central Asia, 1939
* Frédéric Luisetto,, "Arméniens et autres Chrétiens d'Orient sous la domination Mongole", Geuthner, 2007, ISBN 978-2-7053-3791-9
* Peter Jackson, "GAYḴĀTŪ KHAN" a Encyclopaedia Iranica

## Enllaços externs

* Women in power (1250-1300)
# Regne de les Illes

El Regne de les Illes o Sodor fou un regne nòrdic-gaèlic que posseí l'illa de Man, les Hèbrides i les illes del Cluaidh des del segle ix fins al segle xiii. Els nòrdics coneixien aquestes illes com a Suðreyjar (‘illes del sud’), en contraposició amb les Norðreyjar (‘illes del nord’), és a dir, les Òrcades i les Shetland. El seu nom en gaèlic escocès és Rìoghachd nan Eilean. El territori es coneix ocasionalment com el Regne de Man i les Illes, encara que aquest títol només fou usat per alguns dels seus últims sobirans. El registre històric del regne, que no fou una entitat contínua al llarg de tot aquest període, és ple de llacunes.
# Universitat de Concepción

La Universitat de Concepción és una universitat a Concepción (ciutat xilena) inaugurada el 14 de maig de 1919 per iniciativa d'intel·lectuals de la zona. Aquesta institució va ser la primera universitat regional a Xile i Enrique Molina Garmendia (1871-1964) fou un dels seus fundadors.
La institució educativa és coneguda també pel seu acrònim UdeC i el seu campus principal està localitzat a la ciutat homònima. Així mateix és una de las universitats principals més prestigioses en Xile i també coneguda en Amèrica Llatina.
Actualment existeixen a la UdeC 18 facultats, s'ofereixen 82 programes d'estudis (18 estudis de doctorat, 42 programes de màster, 30 certificats universitaris) i s'han format uns 60.000 alumnes.

## Rectors

| Rector | Període |
| Enrique Molina Garmendia | 1919 - 1956 |
| David Stitchkin Branover | 1956 - 1962 |
| Ignacio González Ginouvés | 1962 - 1968 |
| David Stitchkin Branover | 1968 |
| Edgardo Enríquez Frödden | 1969 - 1972 |
| Carlos Von Plessing Baentsch | 1973 |
| Guillermo González Bastías | 1973 - 1975 |
| Heinrich Rochna Viola | 1975 - 1980 |
| Guillermo Clericus Etchegoyen | 1980 - 1987 |
| Carlos Von Plessing Baentsch | 1987 - 1990 |
| César Augusto Parra Muñoz | 1990 - 1997 |
| Sergio Lavanchy Merino | 1998 - 2018 |
| Carlos Saavedra Rubilar | 2018 - en funcions |

## Facultats
### Concepción

* Arquitectura, Urbanisme i Geografia
* Ciències Biològiques
* Ciències Econòmiques i Administratives
* Ciències Físiques i Matemàtiques
* Ciències Forestals
* Ciències Jurídiques i Socials
* Ciències Naturals i Oceanogràfiques
* Ciències Químiques
* Ciències Socials
* Educació
* Farmàcia
* Enginyeria
* Humanitats i Art
* Medicina
* Odontologia
* Ciències Veterinàries

### Chillán

* Agronomia
* Ciències Jurídiques i Socials
* Ciències Veterinàries
* Enginyeria Agrícola
* Ciències Econòmiques i Administratives

### Los Ángeles

* Unitat Acadèmica Los Ángeles

## Enllaços externs

* Universitat de Concepción - Lloc web oficial
# Regne de les Illes

El Regne de les Illes o Sodor fou un regne nòrdic-gaèlic que posseí l'illa de Man, les Hèbrides i les illes del Cluaidh des del segle ix fins al segle xiii. Els nòrdics coneixien aquestes illes com a Suðreyjar (‘illes del sud’), en contraposició amb les Norðreyjar (‘illes del nord’), és a dir, les Òrcades i les Shetland. El seu nom en gaèlic escocès és Rìoghachd nan Eilean. El territori es coneix ocasionalment com el Regne de Man i les Illes, encara que aquest títol només fou usat per alguns dels seus últims sobirans. El registre històric del regne, que no existí contínuament durant tot aquest període, és ple de llacunes. En alguns moments, els sobirans governaven les illes sense cap mena d'interferència exterior, malgrat que el més corrent és que estiguessin sota el senyoratge de Noruega, Irlanda, Anglaterra, Escòcia o les Òrcades. En altres moments, hi havia disputes per tot o part del territori. Les illes tenen una superfície terrestre de 8.300 km² i s'estenen més de 500 km de nord a sud.
# Regne de les Illes

El Regne de les Illes o Sodor fou un regne nòrdic-gaèlic que posseí l'illa de Man, les Hèbrides i les illes del Cluaidh des del segle ix fins al segle xiii. Els nòrdics coneixien aquestes illes com a Suðreyjar (‘illes del sud’), en contraposició amb les Norðreyjar (‘illes del nord’), és a dir, les Òrcades i les Shetland. El seu nom en gaèlic escocès és Rìoghachd nan Eilean. El territori es coneix ocasionalment com el Regne de Man i les Illes, encara que aquest títol només fou usat per alguns dels seus últims sobirans. El registre històric del regne, que no existí contínuament durant tot aquest període, és ple de llacunes. En alguns moments, els sobirans governaven les illes sense cap mena d'interferència exterior, malgrat que el més corrent és que estiguessin sota el senyoratge de Noruega, Irlanda, Anglaterra, Escòcia o les Òrcades. En altres moments, hi havia disputes per tot o part del territori. Les illes tenen una superfície terrestre de 8.300 km² i s'estenen més de 500 km de nord a sud.

## Referències

* ↑ Naismith, 2021, p. 227.
# Regne de les Illes

El Regne de les Illes o Sodor fou un regne nòrdic-gaèlic que posseí l'illa de Man, les Hèbrides i les illes del Cluaidh des del segle ix fins al segle xiii. Els nòrdics coneixien aquestes illes com a Suðreyjar (‘illes del sud’), en contraposició amb les Norðreyjar (‘illes del nord’), és a dir, les Òrcades i les Shetland. El seu nom en gaèlic escocès és Rìoghachd nan Eilean. El territori es coneix ocasionalment com el Regne de Man i les Illes, encara que aquest títol només fou usat per alguns dels seus últims sobirans. El registre històric del regne, que no existí contínuament durant tot aquest període, és ple de llacunes. Adés els sobirans governaven les illes sense cap mena d'interferència exterior (malgrat que el més corrent era que estiguessin sota el senyoratge de Noruega, Irlanda, Anglaterra, Escòcia o les Òrcades), adés, hi havia disputes per tot o part del territori. Les illes tenen una superfície terrestre de 8.300 km² i s'estenen més de 500 km de nord a sud.

## Referències

* ↑ Naismith, 2021, p. 227.
# Regne de les Illes

El Regne de les Illes o Sodor fou un regne nòrdic-gaèlic que posseí l'illa de Man, les Hèbrides i les illes del Cluaidh des del segle ix fins al segle xiii. Els nòrdics coneixien aquestes illes com a Suðreyjar (‘illes del sud’), en contraposició amb les Norðreyjar (‘illes del nord’), és a dir, les Òrcades i les Shetland. El seu nom en gaèlic escocès és Rìoghachd nan Eilean. El territori es coneix ocasionalment com el Regne de Man i les Illes, encara que aquest títol només fou usat per alguns dels seus últims sobirans. El registre històric del regne, que no existí contínuament durant tot aquest període, és ple de llacunes. Adés els sobirans governaven les illes sense cap mena d'interferència exterior (malgrat que el més corrent era que estiguessin sota el senyoratge de Noruega, Irlanda, Anglaterra, Escòcia o les Òrcades), adés hi havia disputes per tot o part del territori. Les illes tenen una superfície terrestre de 8.300 km² i s'estenen més de 500 km de nord a sud.

## Referències

* ↑ Naismith, 2021, p. 227.
# Regne de les Illes

El Regne de les Illes o Sodor fou un regne nòrdic-gaèlic que posseí l'illa de Man, les Hèbrides i les illes del Cluaidh des del segle ix fins al segle xiii. Els nòrdics coneixien aquestes illes com a Suðreyjar (‘illes del sud’), en contraposició amb les Norðreyjar (‘illes del nord’), és a dir, les Òrcades i les Shetland. El seu nom en gaèlic escocès és Rìoghachd nan Eilean. El territori es coneix ocasionalment com el Regne de Man i les Illes, encara que aquest títol només fou usat per alguns dels seus últims sobirans. El registre històric del regne, que no existí contínuament durant tot aquest període, és ple de llacunes. Adés els sobirans governaven les illes sense cap mena d'interferència exterior (malgrat que el més corrent era que estiguessin sota el senyoratge de Noruega, Irlanda, Anglaterra, Escòcia o les Òrcades), adés es disputaven tot o part del territori. Les illes tenen una superfície terrestre de 8.300 km² i s'estenen més de 500 km de nord a sud.

## Referències

* ↑ Naismith, 2021, p. 227.