OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Chatham (Nou Hampshire)

Chatham és una població dels Estats Units a l'estat de Nou Hampshire. Segons el cens del 2000 tenia 260 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Chatham tenia 260 habitants, 107 habitatges, i 71 famílies. La densitat de població era d'1,8 habitants per km².
Dels 107 habitatges en un 29% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 57% hi vivien parelles casades, en un 5,6% dones solteres, i en un 33,6% no eren unitats familiars. En el 27,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 8,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,43 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,94.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,6% tenia menys de 18 anys, un 4,2% entre 18 i 24, un 30% entre 25 i 44, un 30,4% de 45 a 60 i un 10,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 106,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 37.188$ i la renda mediana per família de 40.156$. Els homes tenien una renda mediana de 22.188$ mentre que les dones 20.313$. La renda per capita de la població era de 15.317$. Entorn del 13,3% de les famílies i el 15,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Chatham». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Chatham». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Dorchester (Nou Hampshire)

Dorchester és una població dels Estats Units a l'estat de Nou Hampshire. Segons el cens del 2000 tenia 353 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Dorchester tenia 353 habitants, 132 habitatges, i 99 famílies. La densitat de població era de 3 habitants per km².
Dels 132 habitatges en un 35,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 59,8% hi vivien parelles casades, en un 9,8% dones solteres, i en un 25% no eren unitats familiars. En el 19,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 6,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,67 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,02.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,5% tenia menys de 18 anys, un 5,4% entre 18 i 24, un 26,3% entre 25 i 44, un 28,9% de 45 a 60 i un 11,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 95,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 40.833$ i la renda mediana per família de 42.292$. Els homes tenien una renda mediana de 35.000$ mentre que les dones 24.375$. La renda per capita de la població era de 18.940$. Entorn del 8,6% de les famílies i l'11,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Dorchester». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Dorchester». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Creu Militar

La Creu Militar (MC) és la tercera condecoració militar atorgada a oficials i (des de 1993) a tots els rangs de l'exèrcit britànic, així com als oficials dels països de la Commonwealth. La Creu Militar no pot ser atorgada a títol pòstum, i s'atorga per valentia i serveis distingits en acció davant l'enemic.
Va ser creada per Jordi V el 28 de desembre de 1914, en plena I Guerra Mundial, per omplir un buit entre la Creu Victòria (VC) i l'Orde del Servei Distingit. En origen, només podia ser atorgada a Capitans, Tinents i Sots-oficials (els oficials superiors encara rebien l'Orde del Servei Distingit). El 1931, la seva concessió s'amplià als Majors i al personal de la RAF per accions a terra. A partir de 1993, la tropa també pot rebre-la, en quedar derogada la Medalla Militar.
Les Barres són atorgades en reconeixement de posteriors accions de valentia que siguin mereixedores de la condecoració. Així mateix, els receptors poden fer servir el postnominal MC. S'equipara amb la Creu del Servei Distingit a la Royal Navy i amb la Creu dels Vols Distingits de la RAF.

## Descripció

Una creu platejada, de 46mm d'alçada màxima i 44mm d'amplada màxima, amb corones imperials a la punta, suspesa d'una barra plana. A l'anvers hi ha el monograma reial al centre. El revers és pla, però des del 1938 s'hi grava el nom del receptor i l'any de la concessió.
Penja d'una cinta blanca amb una franja morada al centre.

## Referències

* ↑ «Medals: campaigns, descriptions and eligibility» (en anglès). [Consulta: 2 gener 2023].
# Lee (Nou Hampshire)

Lee és una població dels Estats Units a l'estat de Nou Hampshire. Segons el cens del 2007 tenia 4.447 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Lee tenia 4.145 habitants, 1.466 habitatges, i 1.092 famílies. La densitat de població era de 80,2 habitants per km².
Dels 1.466 habitatges en un 45,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 61,4% hi vivien parelles casades, en un 8,6% dones solteres, i en un 25,5% no eren unitats familiars. En el 17,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 4,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,81 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,2.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 30,9% tenia menys de 18 anys, un 7,3% entre 18 i 24, un 31,7% entre 25 i 44, un 23% de 45 a 60 i un 7,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 35 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 98,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 57.993$ i la renda mediana per família de 62.330$. Els homes tenien una renda mediana de 41.354$ mentre que les dones 29.651$. La renda per capita de la població era de 23.905$. Entorn del 4,3% de les famílies i el 5,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Lee». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Lee». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
Viccionari
# Dolgaec

Dolgaec (en macedònic Долгаец) és un poble situat al municipi de Dolneni, a Macedònia del Nord. L'any 2002, es va realitzar un cens que va determinar que, al poble, hi havia una població de 70 habitants, tots ells d'ètnia macedònia.

## Referències

* ↑ (macedònic)(anglès)Recensement de 2002
# Dolgaec

Dòlgaets (en macedònic Долгаец) és un poble situat al municipi de Dòlneni, a Macedònia del Nord. L'any 2002, es va realitzar un cens que va determinar que, al poble, hi havia una població de 70 habitants, tots ells d'ètnia macedònia.

## Referències

* ↑ (macedònic)(anglès)Recensement de 2002
# Nelson (Nou Hampshire)

Nelson és una població dels Estats Units a l'estat de Nou Hampshire. Segons el cens del 2000 tenia 634 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Nelson tenia 634 habitants, 247 habitatges, i 162 famílies. La densitat de població era d'11,2 habitants per km².
Dels 247 habitatges en un 33,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 59,5% hi vivien parelles casades, en un 4% dones solteres, i en un 34,4% no eren unitats familiars. En el 26,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 6,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,57 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,19.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,1% tenia menys de 18 anys, un 6,2% entre 18 i 24, un 29,7% entre 25 i 44, un 26,3% de 45 a 60 i un 10,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 101,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 41.250$ i la renda mediana per família de 59.464$. Els homes tenien una renda mediana de 40.577$ mentre que les dones 25.000$. La renda per capita de la població era de 31.625$. Entorn del 9,2% de les famílies i el 12,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Nelson». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Nelson». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# New Hampton (Nou Hampshire)

New Hampton és una població dels Estats Units a l'estat de Nou Hampshire. Segons el cens del 2000 tenia 1.950 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, New Hampton tenia 1.950 habitants, 726 habitatges, i 538 famílies. La densitat de població era de 20,5 habitants per km².
Dels 726 habitatges en un 35% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 62,3% hi vivien parelles casades, en un 6,7% dones solteres, i en un 25,8% no eren unitats familiars. En el 18,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 8,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,68 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,06.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,8% tenia menys de 18 anys, un 6,2% entre 18 i 24, un 30% entre 25 i 44, un 24,6% de 45 a 60 i un 12,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 98,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 47.583$ i la renda mediana per família de 52.366$. Els homes tenien una renda mediana de 32.095$ mentre que les dones 26.181$. La renda per capita de la població era de 20.336$. Entorn del 2,7% de les famílies i el 4,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- New Hampton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- New Hampton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Newfields

Newfields és una població dels Estats Units a l'estat de Nou Hampshire. Segons el cens del 2000 tenia 1.551 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Newfields tenia 1.551 habitants, 516 habitatges, i 431 famílies. La densitat de població era de 85,3 habitants per km².
Dels 516 habitatges en un 48,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 76% hi vivien parelles casades, en un 5,6% dones solteres, i en un 16,3% no eren unitats familiars. En el 9,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 4,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,01 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,23.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 31,1% tenia menys de 18 anys, un 4,6% entre 18 i 24, un 36% entre 25 i 44, un 20,8% de 45 a 60 i un 7,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 93,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 71.375$ i la renda mediana per família de 75.078$. Els homes tenien una renda mediana de 50.417$ mentre que les dones 31.607$. La renda per capita de la població era de 28.687$. Entorn del 2,5% de les famílies i el 2,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Newfields». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Newfields». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Newton (Nou Hampshire)

Newton és una població dels Estats Units a l'estat de Nou Hampshire. Segons el cens del 2007 tenia 4.520 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Newton tenia 4.289 habitants, 1.518 habitatges, i 1.170 famílies. La densitat de població era de 167,1 habitants per km².
Dels 1.518 habitatges en un 40,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 66,1% hi vivien parelles casades, en un 7,2% dones solteres, i en un 22,9% no eren unitats familiars. En el 15,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 5,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,83 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,19.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,8% tenia menys de 18 anys, un 5,8% entre 18 i 24, un 36,2% entre 25 i 44, un 21,6% de 45 a 60 i un 7,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 35 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 98,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 60.972$ i la renda mediana per família de 62.271$. Els homes tenien una renda mediana de 43.510$ mentre que les dones 32.471$. La renda per capita de la població era de 22.910$. Entorn del 2,7% de les famílies i el 4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Newton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Newton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Freeville

Freeville és una població dels Estats Units a l'estat de Nova York. Segons el cens del 2000 tenia 505 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Freeville tenia 505 habitants, 210 habitatges, i 118 famílies. La densitat de població era de 180,5 habitants/km².
Dels 210 habitatges en un 28,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 44,8% hi vivien parelles casades, en un 7,6% dones solteres, i en un 43,8% no eren unitats familiars. En el 31% dels habitatges hi vivien persones soles el 13,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,33 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,03.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,5% tenia menys de 18 anys, un 9,9% entre 18 i 24, un 27,1% entre 25 i 44, un 23,4% de 45 a 60 i un 13,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 91,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 39.643 $ i la renda mediana per família de 44.688 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.500 $ mentre que les dones 27.500 $. La renda per capita de la població era de 17.910 $. Entorn del 7,3% de les famílies i el 9,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Freeville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Freeville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Tamás Mendelényi

Tamás Mendelényi (Budapest, 2 de maig de 1936 - Várgesztes, 6 de setembre de 1999) fou un tirador d'esgrima hongarès, especialista en sabre, que va competir durant les dècades de 1950 i 1960.
El 1960 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de Roma, on guanyà la medalla d'or en la competició de sabre per equips del programa d'esgrima.
En el seu palmarès també destaquen set medalles al Campionat del Món d'esgrima, dues d'or, tres de plata i dues de bronze, entre les edicions de 1957 i 1962, així com dues medalles d'or a les Universíades, el 1959 i 1961.
Una vegada retirat exercí d'entrenador de la selecció nacional hongaresa i també a Anglaterra.

## Referències

* 1 2 3 «Olympedia – Tamás Mendelényi». [Consulta: 24 novembre 2023].
* 1 2 Pyramid, A. W. E. «Magyar Olimpiai Bizottság» (en hongarès). [Consulta: 24 novembre 2023].
# Premi Editor Internacional de l'Any

El Premi Editor Internacional de l'Any (International Editor of the Year Award) és un premi anual concedit a periodistes i editors de Premsa fora dels Estats Units a la revista World Press Review (Worldpress.org).
El premi ha estat presentat per World Press Review des de 1975 a un editor o editors fora dels Estats Units, el treball dels quals, segons la revista "exemplifiquen millor els principis del periodisme".
Segons l'editorial de Worldpress.org, el guardó es concedeix als periodistes "en reconeixement de l'empresa, el coratge i el lideratge en l'avenç de la Llibertat de premsa i la responsabilitat de la premsa, millorant els drets humans i fomentant l'excel·lència en el periodisme".

## Guanyadors (selecció)

* 1980 Juan Luis Cebrián, editor d'El País (Espanya)
* 1982 Arun Shourie, editor d'Indian Express a l'Índia
* 1983 Gershom Schocken, editor de Haaretz a Israel
* 1988 Vitali Korotitx, editor d'Ogoniok
* 1994 Indro Montanelli, fundador de La Voce i Il Giornale, periodista de Il Corriere della Sera i altres publicacions, corresponsal de guerra en la dècada de 1930 i 1940.
* 1996 Salima Ghezali, editora de La Nation (Algèria)
* 1999 Paul Kamara, editor de For Di People a Sierra Leone
* 2004 Shukria Barakzai, fundadora d' Aina-E-Zan (El mirall de les dones), un setmanari que fa campanyes pels drets de les dones a l'Afganistan
* 2005-6 Tres periodistes mexicans, Raúl Gibb Guerrero, Dolores Guadalupe García Escamilla i Alfredo Jiménez Mota.

## Referències

* ↑ Llista de premiats a Worldpress.org
* ↑ Notícia al web de l'ambaixada afganesa a Noreuga
# Sexologia

Desde la era del cretafico a Iraia le encanta el T-REX de David

## Història
### IRAIA LO PRACTICA CON MONOS

A Iraia le gusta hacerlo con Vinicius. A IRAIA LE ENCANTA EL ENORME TITAN DE DAVID.

## Alguns termes sexològics

* Continuat dels sexes: Magnus Hirschfeld va enunciar la seva formulació de la noció de continu dels sexes. Al considerar a aquests com un continu i no per separat, la hipòtesi de treball de Hirschfeld, així com de la major part dels sexòlegs de la primera generació, va deixar de banda l'antiga forma de considerar a cada sexe independent i va primar la referència de les gammes i els graus entre ells. Molts d'aquests materials van ser publicats a l'Anuari dels estats intersexuals que amb regularitat va aparèixer des de 1898. Cap dels dos sexes -va escriure repetidament Hirschfeld- és pur o complet a el cent per cent, sinó que un i altre formen un continu únic de què emergeixen els dos sexes per combinació a través de les seves gammes i varietats. Deixant aquestes varietats per a més endavant (vegeu el capítol VI) només pretenem posar en relleu aquesta noció nova del continu dels sexes.
* Procés de sexuació o biografia sexuada i éssers sexuats: Des que som concebuts vam començar, almenys fisiològicament, a ser configurats, però el nostre entorn també a actua i construeix qui som. Per tant, la sexualitat és un procés. Aquest procés impredictible que s'inicia quan se'ns concep i no desapareix fins que no ho fem nosaltres es coneix en termes sexològics com a procés de sexuació, i és el que ens converteix a tots en éssers sexuats.
* Locus genitalis: La sexologia part d'un lloc oposat al lloc genital que és tradicional en altres disciplines de les ciències naturals, és a dir, va més enllà del que és purament genital i reproductiu i explica el fet sexual humà en tota la seva complexitat com una creació humana i, per tant, cultural, que pot explicar-se i estudiar-se des de si mateixa.
* Caràcters sexuals terciaris: Davant els criteris centrats en la reproducció o el plaer, des dels quals havien estat formulats els caràcters sexuals primaris i secundaris-primaris: els genitals; secundaris: els seus efectes-, Ellis va plantejar els tres grups de caràcters primaris, secundaris i terciaris en clau de sexuació i no des de les funcions antigues dels mascles i les femelles sinó des de la construcció de les identitats dels subjectes moderns com a homes i dones, és a dir, no ja des del criteri de la reproducció o el plaer sinó des de la sexuació.

## Vegeu també

* Educació sexual
* Sexologia mèdica
* Anatomia
* Sexòleg
# Sexologia

Desde la era del cretafico a Iraia le encanta el T-REX de David

## Historia, EN ESPAÑOL DE ESPAÑA, VIVA VOX
### IRAIA LO PRACTICA CON MONOS

A Iraia le gusta hacerlo con Vinicius. A IRAIA LE ENCANTA EL ENORME TITAN DE DAVID.

## Alguns termes sexològics

* Continuat dels sexes: Magnus Hirschfeld va enunciar la seva formulació de la noció de continu dels sexes. Al considerar a aquests com un continu i no per separat, la hipòtesi de treball de Hirschfeld, així com de la major part dels sexòlegs de la primera generació, va deixar de banda l'antiga forma de considerar a cada sexe independent i va primar la referència de les gammes i els graus entre ells. Molts d'aquests materials van ser publicats a l'Anuari dels estats intersexuals que amb regularitat va aparèixer des de 1898. Cap dels dos sexes -va escriure repetidament Hirschfeld- és pur o complet a el cent per cent, sinó que un i altre formen un continu únic de què emergeixen els dos sexes per combinació a través de les seves gammes i varietats. Deixant aquestes varietats per a més endavant (vegeu el capítol VI) només pretenem posar en relleu aquesta noció nova del continu dels sexes.
* Procés de sexuació o biografia sexuada i éssers sexuats: Des que som concebuts vam començar, almenys fisiològicament, a ser configurats, però el nostre entorn també a actua i construeix qui som. Per tant, la sexualitat és un procés. Aquest procés impredictible que s'inicia quan se'ns concep i no desapareix fins que no ho fem nosaltres es coneix en termes sexològics com a procés de sexuació, i és el que ens converteix a tots en éssers sexuats.
* Locus genitalis: La sexologia part d'un lloc oposat al lloc genital que és tradicional en altres disciplines de les ciències naturals, és a dir, va més enllà del que és purament genital i reproductiu i explica el fet sexual humà en tota la seva complexitat com una creació humana i, per tant, cultural, que pot explicar-se i estudiar-se des de si mateixa.
* Caràcters sexuals terciaris: Davant els criteris centrats en la reproducció o el plaer, des dels quals havien estat formulats els caràcters sexuals primaris i secundaris-primaris: els genitals; secundaris: els seus efectes-, Ellis va plantejar els tres grups de caràcters primaris, secundaris i terciaris en clau de sexuació i no des de les funcions antigues dels mascles i les femelles sinó des de la construcció de les identitats dels subjectes moderns com a homes i dones, és a dir, no ja des del criteri de la reproducció o el plaer sinó des de la sexuació.

## Vegeu també

* Educació sexual
* Sexologia mèdica
* Anatomia
* Sexòleg