OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Ramon I Donat

Ramon I Donat († 956) fou comte de Bigorra al segle x.

## Filiació

L'única certesa que es té a propòsit de la seva filiació deriva del Còdex de Roda i precisa que la senyora Llopa, filla de Sanç Garcés I de Pamplona, rei de Navarra i d'una serventa, fou la mare del comte Ramon de Bigorra.
El pare del comte Ramon Donat s'hauria de dir Donat i pot ser identificat amb Donat II Donat, comte de Bigorra i fill del primer comte, Donat I Llop de Bigorra. No obstant això, hi ha un seriós inconvenient; a la mort de Donat II el va succeir el seu germà LLop I Donat, cosa improbable si el difunt hagués tingut un fill. Ara bé, Llop I va tenir un fill de nom Donat, que hauria estat comte de Bigorra fins vers el 945; així al primer comte Donat I Llop l'hauria succeir abans del 900 el seu fill Llop I Donat i a aquest vers 910 el seu fill Donat II Llop, fins vers 945, sent el pare de Ramon I Donat que hauria pujat al tron vers 945 i fins al 956.

## Matrimoni i fills

El Còdex de Roda el menciona com casat amb Garsenda, filla d'Arnau, comte d'Astarac; com que aquest (Arnau Nonat) fou comte del 926-960, l'edat és coincident. Però una carta del cartulari d'Auch indica que l'esposa de Ramon fou una Faquilena, igualment filla d'Arnau, comte d'Astarac, que li va sobreviure, i era vídua d'Aureol, senyor d'Aure. Diverses hipòtesis són considerades i la que preval consisteix a veure a Faquilena i Garsenda com una sola persona.
Aquesta esposa va donar a llum a:
* l'infant Lluís († 1000), comte de Bigorra
* l'infant Arnau, pare de Garcia Arnau I, comte de Bigorra, al seu torn pare de Garsenda de Bigorra, casada amb Bernat Roger, comte de Foix

## Bibliografia

* Christian Settipani, La Noblesse du Midi Carolingien, Oxford, Prosopographica et genealogica, 2004, 388 pàg. (ISBN 1-900934-04-3),
* Foundation for Medieval Genealogy : Comtes de Bigorre

## Notes i referències

* ↑ Les regles de l'onomàstica gascona volen que el segon nom d'una persona segui el nom del seu pare.
# New Weston

New Weston és una població dels Estats Units a l'estat d'Ohio. Segons el cens del 2000 tenia 135 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, New Weston tenia 135 habitants, 48 habitatges, i 33 famílies. La densitat de població era de 200,5 habitants/km².
Dels 48 habitatges en un 35,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 56,3% hi vivien parelles casades, en un 6,3% dones solteres, i en un 31,3% no eren unitats familiars. En el 29,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 8,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,81 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,27.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 31,9% tenia menys de 18 anys, un 9,6% entre 18 i 24, un 28,9% entre 25 i 44, un 20% de 45 a 60 i un 9,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 30 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 109,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 38.333 $ i la renda mediana per família de 39.375 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.313 $ mentre que les dones 19.375 $. La renda per capita de la població era de 13.270 $. Aproximadament el 8,1% de les famílies i el 12,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- New Weston». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- New Weston». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].
# Setge d'Alamut

El Setge d'Alamut de 1256 va ser un fet d'armes que va concloure amb la victòria del cap mongol Hülegü, net de Genguis Kan i germà del cap suprem mongol Mongke, sobre l'estat ismaïlita i que va culminar en la presa, saqueig i destrucció d'Alamut.

## Antecedents

Alamut es troba al cim conegut com a Alah Amut, que des del 1090 fou la capital d'un estat ismaïlita (després ismaïlita nizarita) format per territoris dispersos a l'Iran i Síria. Els ismaïlites s'havien revoltat a favor dels fatimites als darrers anys del regnat del soldà Malik Shah. La revolta va agafar volada en nom del nizarisme durant el regnat del soldà Barkyaruq. Fortaleses al Kohistan, Kumis, Fars i la Djazira de Síria foren ocupades pels rebels.
L'exèrcit de l'mongol, dirigit per Hülegü i el seu comandant xinès Guo Khan, i compost per mongols, els seus vassalls xinesos, cristians armenis, georgians, perses, i francs del Principat d'Antioquia tenia per objectiu conquerir l'estat ismaïlita.
Va sortir cap a Pèrsia el 1253 per una ruta preparada amb molta cura, on prèviament es van construir ponts sobre cada riu per facilitar el pas de les tropes; el setembre/octubre de 1255 va arribar a Kan-i Gul prop de Samarcanda, on va acampar i va restar el novembre, i va creuar l'Oxus l'1 de gener de 1256. Encara que van fracassar a Gerdkuh va ocupar totes les fortaleses del Kuhistan i Kumis, i els petits sobirans de Pèrsia i el Caucas li van oferir homenatge i va destruir als luris.
Muhammad III d'Alamut es negava a negociar contra el parer dels seus general i fou assassinat per un cortesà el 1255; es van fer negociacions que no van portar a res i els mongols van anar acostant-se a Alamut.

## El setge

Rukn al-Din Khurshah, fill de Muhammad III d'Alamut finalment va lliurar la seva inexpugnable fortalesa d'Alamut sense combatre el 1256, tot i que probablement no haurien pogut conquerir, amb l'esperança que fou respectada, però va ser arrasada fins als fonaments.

## Conseqüències

Totes les fortaleses es van rendir excepte Gerdkuh i Lamasar, i les fortaleses de Síria que es van lliurar dels mongols foren ocupades pel Soldanat Mameluc. El següent objectiu en la conquesta de l'islam fou el Califat Abbàssida, amb el setge de Bagdad que fou destruïda a principis de 1258.

## Referències

* ↑ (anglès) Peter Willey, Eagle's nest: Ismaili castles in Iran and Syria, p.68
# Locus de control

El locus de control (LC) és la percepció d'una persona del que determina (controla) el rumb de la seua vida. És el grau de com un subjecte percep si l'origen d'esdeveniments, conductes i el seu propi comportament és intern o extern a ell. El LC és un tret de personalitat proposat a partir de la teoria de l'aprenentatge social de Julian B. Rotter de 1954, reformulat en 1966.
Els dos extrems de locus de control són intern i extern, que es poden definir de la següent manera:
* Locus de control intern: percepció del subjecte que els esdeveniments ocorren principalment com a efecte de les seues pròpies accions, és a dir la percepció que ell mateix controla la seua vida. Tal persona valora positivament l'esforç, l'habilitat i la responsabilitat personal.
* Locus de control extern: percepció del subjecte que els esdeveniments ocorren com a resultat de l'atzar, el destí, la sort o el poder i les decisions d'uns altres. Així, el LC extern és la percepció que els esdeveniments no tenen relació amb el mateix acompliment, és a dir que els esdeveniments no poden ser controlats per esforç i dedicació propis. Tal persona es caracteritza per atribuir mèrits i responsabilitats principalment a altres persones.
Després dels treballs de Rotter el concepte de locus de control ha estat refinat per Delroy L. Paulhus. En lloc de tractar el LC com un tret unidimensional de la personalitat, aquest autor analitza la seua presència en tres àrees principals de la vida: els assoliments personals, les relacions interpersonals i el món socio-polític.
L'avaluació del locus de control és:
| « | un mesurament de la capacitat de control i autocontrol, fins a quin punt els subjectes assoleixen controlar-se davant esdeveniments socials o en cas contrari com són influenciats per aquests en el seu actuar. | » |
| — Manrique, 1999, p. 118. |||

## Referències

* ↑ Rotter, J.B.. Social learning and clinical psychology. NY: Prentice-Hall, 1954.
* ↑ Rotter, J.B. «Generalized expectancies of internal versus external control of reinforcements». Psychological Monographs, 80, 609, 1966.

## Enllaços externs

* Escala d'Esferes de Control. Escala de Delroy L. Paulhus per l'evaluación del locus de control. (castellà)
# Newcomerstown

Newcomerstown és una població dels Estats Units a l'estat d'Ohio. Segons el cens del 2000 tenia 4.008 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Newcomerstown tenia 4.008 habitants, 1.654 habitatges, i 1.063 famílies. La densitat de població era de 626,5 habitants per km².
Dels 1.654 habitatges en un 31,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 46,8% hi vivien parelles casades, en un 13,2% dones solteres, i en un 35,7% no eren unitats familiars. En el 31% dels habitatges hi vivien persones soles el 16% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,37 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,96.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,1% tenia menys de 18 anys, un 7,8% entre 18 i 24, un 26,9% entre 25 i 44, un 21,2% de 45 a 60 i un 17,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 81,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 27.414 $ i la renda mediana per família de 34.464 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.703 $ mentre que les dones 18.375 $. La renda per capita de la població era de 15.946 $. Aproximadament el 12% de les famílies i el 16% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Newcomerstown». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Newcomerstown». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].
# Candelaria (Valle del Cauca)

Candelaria és un municipi de Colòmbia al departament de Valle del Cauca. El municipi de Candelaria és sobre la zona sud del Valle del Cauca dins de l'Àrea Metropolitana de Cali 3° 24' 43 de latitud nord y 76° 20' 1 de longitud oest del Meridià de Greenwich. Limita al nord amb Palmira; a l'orient amb Pradera i Florida; al sud amb el Departament de Cauca i a l'occident amb Cali. El seu relleu és completament pla, sobre la fèrtil vall del riu Cauca. La totalitat del seu territori es troba en una zona càlida i és banyat pels rius Cauca, Desbaratado, Frayle i Párraga.
# Wischbek

El Wischbek és el segon afluent del riu Alster a Alemanya. Neix al municipi de Kisdorf al districte de Segeberg. Desemboca a l'Alster a Henstedt, un nucli de Henstedt-Ulzburg.
De vegades se'l menciona com un riu-font de l'Alster. Wilhelm Melhop el descriu com «molt rectificat i més aviat transformat en un canal de desguàs, […] sovint sec a l'estiu». Alimenta una discussió apòrica entre pèrits si és, o no és, la «veritable font» de l'Alster.
Wischbek també és el nom d'un afluent del Bünzau, un afluent del Stör.
* Pont al carrer Wohldweg a Henstedt
* L'aiguamoll font al nucli Auf der Regel a Kisdorf
* Estany a la vall del Wischbek
* El riu en creuar el carrer Götzberger Straße a Henstedt
* El Wischbek vist des del sender construït a l'antic ferrocarril d'Henstedt a Bad Oldesloe

## Referències

* ↑ Bergemann, Michael; Böhme; Compernolle, Frank, F.; Löser, C.; Ruß, Mathias; Schwehla, Wolfgang; Wagner, Günther Gesamtliste der Fließgewässer im Elbeeinzugsgebiet. Elektronische Publikationen der SUB Hamburg.
* ↑ Wolf, Peggy «Irgendwo am „Rathkrügen“». TAZ, 09-08-2003.
* ↑ Melhop, Wilhelm. Die Alster. Geschichtlich, urkundlich und flußbautechnisch beschrieben (en alemany). Hamburg: Paul Hartung, 1932, p. 11.
* ↑ Herbst, Christopher «Die Jäger der verlorenen Quelle [Els caçadors de la font perduda]». Hamburger Abendblatt, 09-09-2015.
* ↑ Ergebnisbericht zum Dialogverfahren an der geplanten 380‐kV‐Ostküstenleitung (en alemany), 12 gener 2015, p. 125, 147.
# Jebtsundamba Kutuktu

El Jebtsundamba Khutuktu (en mongol: Жавзандамба хутагт, Javzandamba Khutagt; tibetà: རྗེ་བཙུན་དམ་པ་ Jetsun Damp, "Sant i Venerable Senyor") és el líder espiritual dels pobles mongols i màxim jerarca del budisme lamaista mongol, i el lama de major rang en Mongòlia. Pertany a la tradició Gelug del budisme tibetà.

## Història

Zanabazar (1635-1723), va ser reconegut el 1640 pel Dalai Lama i el Panchen Lama com la reencarnació de l'erudit budista Taranatha, qui predicà el budisme entre els mongols. Zanabazar es va convertir així en el líder espiritual dels mongols khalkha, l'ètnia predominant de Mongòlia. El successor de Zanabazar també va provenir de l'elit aristocràtica de Mongòlia, descendents directes de Genguis Kan. Després de la caiguda de l'Imperi Mongol (la religió oficial era el budisme tibetà) i l'annexió de Mongòlia a l'Imperi Xinès, emperadors xinesos van intentar que les encarnacions del Jebtsundamba Khutuktu fossin exclusivament tibetanes. No obstant això, després de la declaració d'independència de Mongòlia el 1911, el vuitè Jebtsundamba Khutuktu, Bogd Khan (1869-1924) va ser elegit emperador de Mongòlia, i va ser així un líder espiritual i polític de forma similar al Dalai Lama al Tibet. La revolució mongola que va establir un govern comunista de la República Popular de Mongòlia va permetre al Bogd Khan mantenir un tron simbòlic però, després de la seva mort, el govern va declarar que no hi hauria més reencarnacions del Jebtsundamba Khutuktu. Els lames mongols, però, van reconèixer una nova encarnació d'aquest gairebé immediatament i van informar-ne el Dalai Lama a Lhasa. Després l'infant desapareix del registre històric.
L'actual Jebtsundamba Kutuktu va néixer com a Jampal Namdol Chokyi Gyaltsen a Lhasa, Tibet, fill d'un guardaespatlles personal del Dalai Lama. Com que Mongòlia es trobava sota domini comunista, la seva identitat es va mantenir en secret. Per això, va viure una vida ordinària, es va casar dues vegades i va tenir diversos fills. No és fins a la caiguda del comunisme a la Unió Soviètica i Mongòlia que el Dalai Lama va fer pública la identitat de l'actual Jebtsundamba Khutuktu. Una cerimònia on se'l va coronar en el càrrec es va fer a la capital de Mongòlia, Ulan Bator, el 1990.

## Vegeu també

* Tractat d'amistat i aliança entre el govern de Mongòlia i el Tibet (1913)
* Uliastai
* Erdenet
* Kanat de Mongòlia
* República Popular de Mongòlia

## Enllaços externs

* The Zanabazar quadratic script, Ragchaagiin Byambaa Arxivat 2006-09-25 a Wayback Machine.
* Online biography of Zanabazar, the first Khalkha Jetsun Damp
* Official web site of His Holiness the Ninth Khalkha Jetsun Damp Rinpoche Arxivat 2010-05-23 a Wayback Machine.
# Choctaw (Oklahoma)

Choctaw és una ciutat dels Estats Units a l'estat d'Oklahoma. Segons el cens del 2000 tenia 9.377 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Choctaw tenia 9.377 habitants, 3.450 habitatges, i 2.808 famílies. La densitat de població era de 133,7 habitants per km².
Dels 3.450 habitatges en un 35,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 68% hi vivien parelles casades, en un 9,5% dones solteres, i en un 18,6% no eren unitats familiars. En el 16,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,69 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,99.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,9% tenia menys de 18 anys, un 7,6% entre 18 i 24, un 28,7% entre 25 i 44, un 27,3% de 45 a 60 i un 10,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 94,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 49.291 $ i la renda mediana per família de 55.437 $. Els homes tenien una renda mediana de 36.540 $ mentre que les dones 27.914 $. La renda per capita de la població era de 21.041 $. Entorn del 3,7% de les famílies i el 5,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Choctaw». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Choctaw». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 10 agost 2010].
# North Randall

North Randall és una vila dels Estats Units a l'estat d'Ohio. Segons el cens del 2000 tenia 906 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, North Randall tenia 906 habitants, 465 habitatges, i 211 famílies. La densitat de població era de 448,5 habitants/km².
Dels 465 habitatges en un 20,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 22,6% hi vivien parelles casades, en un 18,7% dones solteres, i en un 54,6% no eren unitats familiars. En el 51% dels habitatges hi vivien persones soles el 13,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era d'1,8 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,62.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 16,3% tenia menys de 18 anys, un 10,4% entre 18 i 24, un 32,1% entre 25 i 44, un 24,7% de 45 a 60 i un 16,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 94,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 28.235 $ i la renda mediana per família de 38.580 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.154 $ mentre que les dones 25.417 $. La renda per capita de la població era de 20.938 $. Aproximadament el 5,6% de les famílies i l'11,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- North Randall». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- North Randall». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].
# Tema de Bulgària

El tema de Bulgària va ser un tema o província civil i militar de l'Imperi Romà d'Orient establert a partir de la conquesta del Primer Imperi Búlgar per Basili II Bulgaròcton el 1019.

## Història

Va ocupar la part central de l'antic imperi búlgar, i les regions perifèriques es van incloure en altres temes (Parístrion, Sírmium...). Com que volia respectar les particularitats búlgares, Basili II va dotar el tema d'algunes característiques específiques. Es van conservar la majoria de les antigues institucions de l'Imperi búlgar, però va nomenar oficials grecs per comandar les fortaleses de la zona. Per la seva importància, el tema es va convertir en un catepanat i després en un ducat. L'estrateg del tema de Bulgària es va establir a Skopje encara que alguns autors van afirmar que Ocrida va ser la capital del tema durant els primers anys de la seva creació. Es menciona Romà Diògenes com a dux de Sàrdica l'any 1067 i sembla que el tema original de Bulgària es va dividir en diversos temes.
L'eliminació de l'Imperi búlgar, va provocar que l'Imperi Romà d'Orient fos vulnerable a l'atac dels pobles que vivien al nord del Danubi, com ara els petxenegs. El tema de Bulgària va sofrir diverses incursions destructives durant el segle xi. El 1185, els germans Assèn (Pere IV Assèn de Bulgària i Ivan I Assèn de Bulgària), descontents per no obtenir més terres, es van rebel·lar contra l'autoritat de l'imperi. Aquesta rebel·lió estava recolzada per la pagesia farta del pes dels impostos, i també per les diferents poblacions (cumans i valacs) que havien emigrat a l'antic territori de l'Imperi búlgar després de la seva destrucció. El 1186, Isaac II Àngel va organitzar una campanya contra els rebels, que van ser derrotats, però els Assèn van tornar a l'ofensiva uns mesos després, recolzats pels cumans. A Isaac II se li va fer difícil repel·lir-los sense aniquilar-los. Finalment, el Basileu va abandonar Bulgària, que va quedar al càrrec d'Esteve Nemanja. Nemanja va aprofitar l'ocasió per conquerir territoris romans d'Orient. A més, una revolta a Anatòlia va obligar Isaac II a retirar les seves forces de la lluita contra els búlgars. Es va signar un tractat de pau que va ratificar la creació del Segon Imperi Búlgar el 1187.

## Referències

* ↑ Bréhier, Louis. Vie et mort de Byzance. París: Albin Michel, 2006, p. 193. ISBN 9782226171023.
* 1 2 3 Ostrogorsky, Georges. Histoire de l'État byzantin. París: Payot, 1983, p. 363, 365, 428. ISBN 9782228070614.
* ↑ Madgearu, Alexandru. Byzantine military organization on the Danube, 10th-12th centuries. Leiden: Brill, 2013, p. 63. ISBN 9789004252493.
# Orangeville (Ohio)

Orangeville és una vila dels Estats Units a l'estat d'Ohio. Segons el cens del 2000 tenia 189 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Orangeville tenia 189 habitants, 76 habitatges, i 51 famílies. La densitat de població era de 92,4 habitants per km².
Dels 76 habitatges en un 30,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 57,9% hi vivien parelles casades, en un 9,2% dones solteres, i en un 31,6% no eren unitats familiars. En el 28,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 13,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,49 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,1.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,3% tenia menys de 18 anys, un 7,4% entre 18 i 24, un 30,2% entre 25 i 44, un 30,7% de 45 a 60 i un 8,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 95,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 44.375 $ i la renda mediana per família de 47.083 $. Els homes tenien una renda mediana de 36.071 $ mentre que les dones 25.625 $. La renda per capita de la població era de 16.530 $. Cap de les famílies estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Orangeville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Orangeville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].