OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Eleccions municipals de 1999 a Falset

Les eleccions municipals de 1999 a Falset van ser unes eleccions locals que es van celebrar el diumenge 13 de juny de 1999 a Falset, al Priorat, com a part de les eleccions municipals espanyoles. Es van triar els 11 regidors de l'Ajuntament de Falset.

## Sistema electoral

Les eleccions als ajuntaments de l'Estat espanyol estan fixades per celebrar-se el quart diumenge de maig cada quatre anys. El sistema electoral fa servir la regla D'Hondt amb representació proporcional, llistes tancades i una barrera electoral del 5% dels vots vàlids, que inclou els vots en blanc. La votació per a l'assemblea local es basa en el sufragi universal.
En les eleccions municipals, la circumscripció electoral és el municipi i el nombre d'escons (o sigui, regidors) a triar del municipi es determina en funció del nombre d'habitants censats en aquest municipi. En el cas de Falset, en tenir 2.064 persones censades, l'hi correspon 11 regidors.

## Candidatures

El 18 de maig del mateix any, la Junta Electoral de Zona de Reus va proclamar cinc candidatures del municipi de Falset en el Butlletí Oficial de la Província de Tarragona.
| Partit polític | Llista de candidats |
| Federació d'Independents de Catalunya (IPF-FIC) | Llista |
| Partit dels Socialistes de Catalunya (PSC-PM) | Llista |
| Convergència i Unió (CiU) | Llista |
| Esquerra Republicana de Catalunya-Acord Municipal (ERC-AM) | Llista |
| Partit Popular Català (PP) | Llista |

## Jornada electoral
### Constitució de les meses

En aquell moment, Falset tenia una població de 2.461 habitants, dels quals 2.064 persones van ser cridades a votar en alguna de les 4 meses que es van constituir al municipi.

### Participació

La participació en aquestes eleccions va ser de 81,5%, el qual cosa implica que un total de 1.682 ciutadans del municipi van decidir exercir el seu dret a vot. Comparant aquesta participació amb la mitjana catalana, Falset va registrar una xifra notablement alta, situant-se en 25,6 punts percentuals per sobre.
A continuació, es presenta una taula amb els percentatges de participació registrats a diferents hores del dia de les eleccions:
| Hores | Falset |
| Participació (14h) | 40,8% ( -0,1%) |
| Participació (18h) | 63,7% ( -0,2%) |
| Participació (20h) | 81,5% ( -2,7%) |

## Referències

* 1 2 «Llei orgànica 5/1985, de 19 de juny, del règim electoral general». Portal Jurídic de Catalunya. [Consulta: 31 maig 2023].
* ↑ «Infoelectoral | Resultados electorales» (en castellà). Ministerio de Interior | Gobierno de España. [Consulta: 31 maig 2023].
* ↑ «Elecciones. Elecciones Locales. 13 de junio de 1999.» (en castellà). Junta Electoral Central. [Consulta: 17 juny 2023].
* 1 2 «Resultats electorals». Generalitat de Catalunya. [Consulta: 4 juny 2023].
# Salmó platejat

El salmó platejat (Oncorhynchus kisutch) és una espècie de peix de la família dels salmònids i de l'ordre dels salmoniformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 108 cm de longitud total i les femelles 65,5.
* Pes màxim: 15,2 kg.
* Nombre de vèrtebres: 61-69.

## Depredadors

És depredat per Prosopium williamsoni, Hippoglossus stenolepis, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus mykiss, Salvelinus malma, Phoca vitulina, Orcinus orca i Balaenoptera acutorostrata.

## Hàbitat

Viu en zones d'aigües dolces, salobres i marines temperades (72°N-22°N, 135°E-99°W) fins als 250 m de fondària

## Distribució geogràfica

Es troba al Pacífic nord: des del riu Anadyr (Rússia) fins a Hokkaido (Japó) i des de Point Hope (Alaska, Estats Units) fins a la Baixa Califòrnia (Mèxic).

## Longevitat

Pot arribar a viure 5 anys.

## Interès gastronòmic

Es comercialitza com a peix fresc, en salaó, enllaunat i congelat, i es consumeix al vapor, a la graella, rostit i cuit al microones o al forn.

## Referències

* ↑ «Oncorhynchus kisutch». Catalogue of Life. (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* ↑ IGFA, 2001. Base de dades de registres de pesca IGFA fins al 2001. IGFA, Fort Lauderdale, Florida, Estats Units.
* ↑ IGFA, 2001.
* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ FishBase (anglès)
* ↑ Fedorov, V.V., I.A. Chereshnev, M.V. Nazarkin, A.V. Shestakov i V.V. Volobuev, 2003. Catalog of marine and freswater fishes of the northern part of the Sea of Okhotsk. Vladivostok: Dalnauka, 2003. 204 p.
* ↑ Quast, J.C. i E.L. Hall, 1972. List of fishes of Alaska and adjacent waters with a guide to some of their literature. U.S. Dep. Commer., NOAA Tech. Rep. NMFS SSRF-658, 47 p.
* ↑ Morrow, J.E., 1980. The freshwater fishes of Alaska. University of. B.C. Animal Resources Ecology Library. 248p.
* ↑ Drummond Sedgwick, S., [1982]. The salmon handbook: the life and cultivation of fishes of the salmon family. Andre Deutsch Ltd., Londres, Gran Bretanya, 247 p.
* ↑ Frimodt, C., 1995. Multilingual illustrated guide to the world's commercial coldwater fish. Fishing News Books, Osney Mead, Oxford, Anglaterra. 215 p.

## Enllaços externs

* AQUATAB (anglès)
* BioLib (anglès)
# Partit Conservador del Canadà

El Partit Conservador del Canadà (Conservative Party of Canada en anglès, Parti conservateur du Canada en francès), col·loquialment conegut com "Els Tories", és un partit polític del Canadà format a partir de la unió de l'Aliança Canadenca i el Partit Conservador Progressista del Canadà en 2003.

## Història

El 2003 l'Aliança Canadenca i el Partit Conservador Progressista del Canadà van formar el Partit Conservador del Canadà, del qual Stephen Harper en va ser elegit com a primer líder no interí el març del 2004.
El 28 de novembre de 2005 votà a favor d'una moció de confiança amb el Bloc Québécois i Nou Partit Democràtic fent caure el govern liberal de Paul Martin.

### Governs de Stephen Harper

Des de les eleccions federals del Canadà de 2006, Stephen Harper encapçalà el govern del Canadà, sent derrotat en una moció de censura el 25 de març del 2011, després de ser considerat per menysteniment al Parlament i va aconsellar al governador general que convoqués eleccions anticipades, que va guanyar per majoria absoluta.

### A l'oposició

El partit fou encapçalat des del 2017 per Andrew Scheer. El 12 de desembre de 2019, després de setmanes de crítiques dins del partit per la campanya infructuosa que va dirigir per a les eleccions federals del Canadà de 2019, Scheer va dimitir com a líder del partit fins a l'elecció d'un de nou, sent succeït com a líder el 24 d'agost de 2020 per l'exministre del gabinet Erin O'Toole, però els mals resultats a les eleccions federals del Canadà de 2021 van provocar la seva destitució el 2 de febrer de 2022, i el 10 de setembre Pierre Poilievre es convertí en el nou líder del partit.

## Resultats electorals

Cambra dels Comuns del Canadà :
| Any | Líder | Vots | % | Escons | +/- | Govern |
| 2011 | Stephen Harper | 5.832.401 | 39,62% | 166 / 338 | 23 | Majoria |
| 2015 | Stephen Harper | 5.613.633 | 31,91% | 99 / 338 | 60 | oposició |
| 2019 | Andrew Scheer | 6.239.227 | 34,34% | 121 / 338 | 22 | oposició |
| 2021 | Erin O'Toole | 5.747.401 | 33,7% | 119 / 338 | 2 | oposició |

## Referències

* ↑ «Partit Conservador del Canadà». ésAdir. [Consulta: 15 març 2025].
* ↑ David Rayside, James Farney. Conservatism in Canada (en anglès). University of Toronto Press, 2013, p. 45. ISBN 9781442666320.
* ↑ «Harper wins Conservative leadership» (en anglès). CBC, 22-03-2004. [Consulta: 13 març 2025].
* ↑ «The vote that toppled Paul Martin's minority government» (en anglès). CBC, 28-11-2018. [Consulta: 20 novembre 2024].
* ↑ «Government's defeat sets up election call» (en anglès). CBC, 25-03-2011. [Consulta: 13 març 2025].
* ↑ «Stephen Harper's Conservatives win Canadian election» (en anglès). BBC, 03-05-2011. [Consulta: 13 març 2025].
* ↑ Cecco, Leyland. «Canada Conservative leader resigns amid reports he used party funds for private school» (en anglès). The Guardian, 12-12-2019. [Consulta: 20 gener 2025].
* ↑ Cecco, Leyland. «Canada Conservatives oust leader Erin O’Toole» (en anglès). The Guardian, 02-02-2022. [Consulta: 20 gener 2025].
* ↑ Tasker, John Paul. «Conservative members pick MP Pierre Poilievre to be their new leader» (en anglès). CBC, 09-09-2022. [Consulta: 11 febrer 2025].
# Dissorofoïdeus

Els dissorofoïdeus (Dissorophoidea) constitueixen un clade d'amfibis temnospòndils que va aparèixer durant el Pennsylvanià i encara existeix avui en dia. Es caracteritzen per diversos detalls del crani i moltes formes semblen haver estat ben adaptades a la vida a terra ferma.
La majoria de científics creuen que tots o alguns dels grups d'amfibis vivents avui en dia pertanyen a aquest grup, o com a mínim els anurs i urodels.

## Referències

* ↑ Laurin, M.; Steyer, J-S. (2000) Phylogeny and Apomorphies of Temnospondyls (anglès)
# Economia de Burkina Faso

Burkina Faso és un dels països més pobres del món, amb un PIB per capita de només 1.200 dòlars anuals. Aquesta xifra ho situa com la 27a nació més pobra del món, juntament amb altres nacions com la República del Congo i Tadjikistan.

## Sectors econòmics

Gairebé 90% de la seva població viu de l'agricultura, la qual sofreix amb les sequeres. El cotó és el principal producte d'exportació. El seu alt índex de creixement poblacional juntament amb l'aridesa del seu sòl són factors que influeixen en forma rellevant en el seu índex de pobresa. L'agricultura representa el 32% del seu producte brut intern i dona treball al 92% de la seva població treballadora. Es destaca la cura del bestiar, i especialment en el sud i el sud-oest el cultiu de sorgo, mill, blat de moro, cacauet, arròs i cotó.
El 22 de novembre de 2014 el Réseau National pour des Evaluatioms Enviromentals (RENAPEE, creat el juny de 2013) va demanar al nou ministre de Medi Ambient del govern de transició que havia sorgit després de l'Aixecament burkinès de 2014 que fes una revisió del Codi Miner del país per a atendre les reivindicacions d'aquest sector. Per exemple, proposa que les taxes sobre l'explotació minera augmentin, ja que són les més baixes d'Àfrica (només del 10%); els altres països taxen la mineria com a mínim en un 20-30% i alguns com Botswana i Namíbia tenen taxes del 50%. A més a més demana que es faci una planificació de les 13 explotacions mineres que s'han comptabilitzat al país i fer-ne una avaluació mediambiental.

## Treball i emigració

La falta de treball causa una molt alta taxa d'emigració: per exemple, hi ha tres milions de persones natives de Burkina Faso que viuen a la Costa d'Ivori. Segons els informes del Banc Central dels Estats de l'Àfrica Occidental, aquests emigrants envien per any diverses desenes de milers de milions de francs CFA a Burkina Faso. Des que es va produir una expulsió d'immigrants de Ghana en 1967, aquesta situació ha provocat tensions als països receptors de migrants. La crisi més recent va ocórrer el 2003 a la Costa d'Ivori, i va donar lloc al retorn de 300.000 emigrants.

## Referències

* ↑ «CIA World Factbook, GDP Per Capita Rank Order». Arxivat de l'original el 2007-03-14. [Consulta: 11 agost 2009].
* ↑ https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/uv.html Arxivat 2019-09-06 a Wayback Machine.
* 1 2 3 Reveline «Sous-sol burkinabè : Un réseau demande de revoir le Code Minier». Burkina 24, 23-11-2014 [Consulta: 23 novembre 2014].
# Silene

Silene és un gènere de plantes amb flor de la família de les cariofil·làcies. El gènere Silene està estretament emparentat amb el gènere Lychnis. Silene, el nom llatí del gènere, prové de la paraula "Silè", personatge de la mitologia grega que es representa sempre amb el ventre gros i fa referència al calze inflat de les flors. L'espècie més coneguda són els colitxos, colissos, esclafidors o petonets.

## Taxonomia

Hi ha uns tres centenars d'espècies, entre elles:
* Silene acaulis
* Silene apetala (sin. Silene decipiens)
* Silene biafrae
* Silene cambessedesii
* Silene cerastoides (sin. Silene sclerocarpa)
* Silene ciliata
* Silene colorata - silene acolorida
* Silene conica
* Silene conoidea
* Silene coronaria
* Silene cretica
* Silene dichotoma
* Silene diclinis - esclafidor rosat, ull de perdiu
* Silene dioica
* Silene fernandezii
* Silene gallica
* Silene gazulensis
* Silene hicesiae
* Silene hifacensis
* Silene inaperta
* Silene italica
* Silene laciniata
* Silene latifolia - alfàbrega de ca, melandri blanc
* Silene legionensis
* Silene maritima
* Silene mellifera
* Silene mollissima
* Silene muscipula
* Silene niceensis
* Silene noctiflora
* Silene nocturna
* Silene nutans
* Silene otites
* Silene pseudoatocion
* Silene ramosissima
* Silene regia
* Silene rubella
* Silene rupestris
* Silene saxifraga - herba pedrera, salsufragi
* Silene secundiflora
* Silene sedoides
* Silene stellata
* Silene stenophylla
* Silene suecica
* Silene uniflora
* Silene villosa
* Silene virginica
* Silene viscosa
* Silene vulgaris - colitxos
* Silene wahlbergella
* Silene dioica
* Silene regia var. 'Prairie Fire'
* Silene viscosa

## Referències

* ↑ Llista completa

## Bibliografia

* Josep Nuet i Badia & Josep M. Panareda i Clopés, Flora de Montserrat

## Enllaços externs

* UIB - Herbari virtual del Mediterrani Occidental Arxivat 2009-12-20 a Wayback Machine.
* Germplasm Resources Information Network: Silene Arxivat 2009-01-15 a Wayback Machine.
* Atles fotogràfic de la flora útil i medicinal de les Gavarres Arxivat 2009-04-22 a Wayback Machine.
# Andrias scheuchzeri

Andrias scheuchzeri és una espècie extinta d'amfibi urodel de la família Cryptobranchidae.

## Particularitats

El 1726 el físic suís Johann Jakob Scheuchzer al seu llibre Lithographia Helvetica descrigué un fòssil com a Homo diluvii testis (testimoni d'home del Diluvi), creient que eren les restes d'un ésser humà que es va ofegar al diluvi bíblic. El fòssil examinat per Scheuchzer era una salamandra de 130 cm de llargada. Mancava la part de la cua i les potes posteriors.
El Museu Teyler de Haarlem, on encara s'exhibeix, va adquirir el fòssil el 1802.
El 1812 el fòssil va ser examinat per Georges Cuvier, qui es va adonar que no eren restes humanes. Cuvier va reconèixer que era una salamandra gegant fossilitzada i la reanomenà Andrias scheuchzeri, en honor de Scheuchzer i a les seves teories. Andrias significa 'imatge de l'home'.

## Referències

* ↑ Amphibian Species of the World 5.1. -Andrias (anglès)

## Bibliografia

* Aquagenesis: The Origin and Evolution of Life in the Sea by Richard Ellis
* Fossil Salamanders of North America (Life of the Past) by J. Alan Holman
* Cradle of Life: The Discovery of Earth's Earliest Fossils by J. William Schopf
* The Swedish popular scientific magazine Illustrerad vetenskap 2/2008
* Amphibians: The World of Frogs, Toads, Salamanders and Newts by Robert Hofrichter
# Jikkyō GI Stable

Jikkyō GI Stable (実況GIステイブル) és l'únic videojoc de curses a cavall de la saga Jikkyō per Nintendo 64. Va ser llançat només al Japó el 1999. Es va llançar una continuació per PlayStation 2, anomenada Jikkyō GI Stable 2.

## Referències

* 1 2 «Jikkyou G1 Stable – Release Details» (en anglès). GameFAQs. FANDOM, INC.. [Consulta: 1r gener 2024].
# Blechnum

Blechnum és un gènere de falgueres de la família Blechnaceae que compta amb unes 150-220 espècies. Té una distribució cosmopolita. La major diversitat d'espècies es troba en zones tropicals de l'hemisferi sud.
La majoria són plantes herbàcies però unes poques espècies, com B. buchtienii i B. schomburgkii (a l'Equador), són falgueres arborescents de fins a 3 m d'alt.

## Espècies dels Països Catalans

* Blechnum spicant

## Altres espècies

* Blechnum blechnoides
* Blechnum brasiliense Desv.
* Blechnum buchtienii Rosenst.
* Blechnum chilense Kaulf.
* Blechnum cordatum (Desv.) Hieron. (syn. B. chilense)
* Blechnum discolor
* Blechnum durum
* Blechnum filiforme
* Blechnum fluviatile
* Blechnum gibbum
* Blechnum lanceola Sw.
* Blechnum magellanicum
* Blechnum nigrum
* Blechnum nipponicum (Kunze) Makino
* Blechnum obtusatum (Labill.) Mett.
* Blechnum occidentale L.
* Blechnum orientale L.
* Blechnum penna-marina (Poir.) Kuhn
* Blechnum schomburgkii (Klotzsch) C. Chr.
* Blechnum serrulatum Rich.
* Blechnum vittatum Brack.
* Blechnum volubile Kaulf.

## Conreu i ús

Algunes espècies són plantes ornamentals.

## Referències

* ↑ Oriol de Bolòs i Josep Vigo Flora dels Països Catalans 1980
* Germplasm Resources Information Network: Blechnum
* Flora of North America: Blechnum
* Trees and shrubs in the Andes of Ecuador: Blechnum
* Flora of China: Blechnum species list
* Huxley, A., ed. (1992). New RHS Dictionary of Gardening. Macmillan.
* Moore, D. M. (1983). Flora of Tierra del Fuego.
# Convergència evolutiva

La convergència evolutiva és un fenomen evolutiu pel que diferents organismes tendeixen, sota pressions ambientals equivalents, a desenvolupar en la seva evolució característiques (morfològiques, fisiològiques, etològiques, etc.) similars (estructures anàlogues).
La convergència evolutiva explica la semblança entre grups animals sense parentesc especial com taurons, dofins i ictiosaures. Un altre exemple és la semblança entre els cànids Canis lupus i Vulpes vulpes, ambdós placentaris, i el llop marsupial.
L'ala és un exemple de convergència evolutiva en acció. Malgrat que els seus ancestres comuns no tenien ales, els ocells i ratpenats en tenen, i són capaços d'un vol potent. Les ales són similars en construcció, a causa de condicions físiques que s'imposen sobre la forma de l'ala. Les ales són modificacions dels membres anteriors i posteriors.
Un exemple clàssic és l'ull dels cefalòpodes, vertebrats i cnidaris. El seu darrer ancestre comú hauria tingut una simple taca fotoreceptiva però l'evolució de l'ull hauria portat a un refinament progressiu d'aquesta estructura.
La convergència evolutiva no sempre queda plasmada en òrgans concrets; per exemple, s'estima que la capacitat de produir verí ha evolucionat almenys una vintena de vegades entre els peixos.
Els trets que provenen de la convergència evolutiva s'anomenen anàlegs en contrast amb les estructures homòlogues que tenen un origen comú.
L'oposat a la convergència evolutiva és l'evolució divergent, on espècies relacionades tenen característiques diferents. Això pot passar per mutació a l'atzar.
Es pot distingir entre convergència evolutiva i l'evolució paral·lela aquesta ocorre quan dues espècies diferents evolucionen juntes al mateix temps i en el mateix espai i adquireixen característiques similars (per exemple en els cavalls i els Palaeotherium).

## Referències

* ↑ Arbuckle, Kevin; Harris, Richard J. «Radiating pain: venom has contributed to the diversification of the largest radiations of vertebrate and invertebrate animals». BMC Ecology and Evolution, 21, 2021.
# Thaxton

Thaxton és una població dels Estats Units a l'estat de Mississipi. Segons el cens del 2000 tenia 513 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Thaxton tenia 513 habitants, 173 habitatges, i 146 famílies. La densitat de població era de 23,3 habitants per km².
Dels 173 habitatges en un 49,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 72,8% hi vivien parelles casades, en un 8,1% dones solteres, i en un 15,6% no eren unitats familiars. En el 12,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 7,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,97 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,22.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 29,4% tenia menys de 18 anys, un 12,3% entre 18 i 24, un 29,6% entre 25 i 44, un 19,7% de 45 a 60 i un 9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 94,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 41.750 $ i la renda mediana per família de 42.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.528 $ mentre que les dones 20.536 $. La renda per capita de la població era de 15.941 $. Entorn del 8,2% de les famílies i el 9,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Thaxton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Thaxton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Annada

Annada és una població dels Estats Units a l'estat de Missouri. Segons el cens del 2000 tenia 48 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Annada tenia 48 habitants, 22 habitatges, i 8 famílies. La densitat de població era de 308,9 habitants per km².
Dels 22 habitatges en un 22,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 36,4% hi vivien parelles casades, en un 0% dones solteres, i en un 59,1% no eren unitats familiars. En el 54,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 27,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,18 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,67.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,1% tenia menys de 18 anys, un 4,2% entre 18 i 24, un 29,2% entre 25 i 44, un 20,8% de 45 a 60 i un 18,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 218,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 25.500 $ i la renda mediana per família de 28.333 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.250 $ mentre que les dones 0 $. La renda per capita de la població era de 15.423 $. Cap de les famílies i el 15,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Annada». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Annada». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 8 agost 2010].
Viccionari
# Baring (Missouri)

Baring és una població dels Estats Units a l'estat de Missouri. Segons el cens del 2000 tenia 159 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Baring tenia 159 habitants, 65 habitatges, i 41 famílies. La densitat de població era de 472,2 habitants per km².
Dels 65 habitatges en un 29,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 52,3% hi vivien parelles casades, en un 12,3% dones solteres, i en un 35,4% no eren unitats familiars. En el 30,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 15,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,45 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,14.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,3% tenia menys de 18 anys, un 6,9% entre 18 i 24, un 20,8% entre 25 i 44, un 25,2% de 45 a 60 i un 18,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 78,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 27.500 $ i la renda mediana per família de 32.500 $. Els homes tenien una renda mediana de 25.000 $ mentre que les dones 23.750 $. La renda per capita de la població era d'11.980 $. Entorn del 8,3% de les famílies i el 14,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Baring». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Baring». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 8 agost 2010].