OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Un americà a París (pel·lícula)

Un Americà a París (An American in Paris) és una pel·lícula musical estatunidenca dirigida per Vincente Minnelli, estrenada el 1951. La història de la pel·lícula està intercalada amb números de ball coreografiats per Gene Kelly i basats en la música de George Gershwin.
El 1993, va ser seleccionada per a la conservació en la Biblioteca del Congrés dels Estats Units al Registre Nacional de Cinema per ser una pel·lícula "culturalment, històricament o estèticament significativa". Està en el primer lloc entre els millors films musicals de l'AFI.

## Argument

A París, una rica hereva s'apassiona per Jerry Mulligan, un jove pintor americà. Però aquest s'enamora de Lise que és promesa d'un altre home.
Aquesta pel·lícula és universalment cèlebre per la seva escena final: Jerry pensa que mai no podrà estar amb Lise i té un somni fantàstic; és l'apoteosi de la pel·lícula. Somia que balla amb Lise per tots els carrers de París. El promès de la noia i tot un cor s'hi ajunten al llarg d'un ballet magistral que dura prop de divuit minuts. La música del ballet (que porta el nom de la pel·lícula) és de George Gershwin. Al final, Henri accepta renunciar a Lise que es precipita als braços de Jerry sota la benedicció de Henri. La pel·lícula s'acaba.

## Repartiment

* Gene Kelly: Jerry Mulligan
* Leslie Caron: Lise Bouvier
* Oscar Levant: Adam Cook
* Georges Guétary: Henri Baurel
* Nina Foch: Milo Roberts

## Números musicals

* Our Love Is Here to Stay
* By Strauss
* Tra-la-la (This Time It's Really Love)
* I Got Rhythm (cantada per Gene Kelly)
* I'll Build a Stairway to Paradise (cantada per Georges Guétary)
* 'S Wonderful (cantada per Gene Kelly i Georges Guétary, ballada per Gene Kelly)
* Nice Work If You Can Get It (cantada per Georges Guétary)
* Embraceable You (ballada per Leslie Caron)
* An American in Paris Ballet (ballada per Gene Kelly, Leslie Caron i junts)
* Strike Up the Band
* Concert en fa per a piano i orquestra (interpretada per Oscar Levant i l'Orquestra Simfònica de la MGM)

## Premis i nominacions
### Premis

* Oscar a la millor pel·lícula
* Oscar a la millor direcció artística: Cedric Gibbons, E. Preston Ames, Edwin B. Willis, Keogh Gleason
* Oscar a la millor fotografia (color): Alfred Gilks i John Alton
* Oscar al millor vestuari (color): Walter Plunkett, Irene Sharaff
* Oscar al millor guió original: Alan Jay Lerner
* Globus d'Or a la millor pel·lícula musical o còmica

### Nominacions

* Oscar al millor director: Vincente Minnelli
* Oscar al millor muntatge: Adrienne Fazan
* Globus d'Or al millor director: Vincente Minnelli
* Globus d'Or al millor actor musical o còmic: Gene Kelly

## Referències

* ↑ Títol en català a ésAdir
* ↑ Mcgovern, Joe «The Musical That Changed movies». Entertainment Weekly, 1451/1452, 2-2017, pàg. 82-87.
* ↑ «National Film Registry». National Film Registry (National Film Preservation Board, Library of Congress). [Consulta: 24 maig 2018].
* ↑ "The 25 Musicals of all time" a afi.com
* 1 2 3 «The 24th Academy Awards» (en anglès). Acadèmia de les Arts i les Ciències Cinematogràfiques. [Consulta: 10 desembre 2023].
# Un hombre de acción

Un hombre de acción és una pel·lícula de drama criminal de 2022 dirigida per Javier Ruiz Caldera a partir d'un guió de Patxi Amezcua, protagonitzada per Juan José Ballesta al costat de Luis Callejo i Miki Esparbé.
Està basada lliurement en la vida de Lucio Urtubia.
Es va estrenar a Netflix el 30 de novembre del 2022.
La trama, que té lloc entre la dècada de 1940 i la de 1980 i es desenvolupa principalment a França, s'inspira lliurement en la vida de l'anarquista, paleta i lladre de bancs establert a París, Lucio Urtubia, conegut per falsificar xecs de viatge fent una estafa a gran escala adreçada al Citybank.

## Repartiment

* Juan José Ballesta: Lucio Urtubia
* Miki Esparbé: Quico Sabaté
* Luis Callejo: Asturiano
* Liah O'Prey: Anne
* Alexandre Blazy: Inspector Costello
* Ben Temple: Barrow
* Ana Polvorosa: Satur
* Fred Tatien: Patrick
* Josean Bengoetxea: Germinal
* Jon Olivares: Josep
* Monica Lamberti: Pequeña Jeanne
* Bastien Ughetto
* Ken Appledorn
* Nubel Feliz Yan: Camarada a la presó
* Tomás Pozzi

## Producció

La pel·lícula és una producció d'Ikiru Films, La Pulga y el Elefante i La Terraza Films.
Sergi Vilanova es va fer càrrec de les tasques de fotografia.
Els llocs de rodatge van ser Vigo (Galícia), Catalunya i França.

## Estrena

Un hombre de acción es va estrenar a Netflix el 30 de novembre de 2022.

## Referències

* ↑ «El regreso de Juan José Ballesta, entre lo nuevo de Netflix hoy» (en castellà). HOLA, 01-12-2022. [Consulta: 30 gener 2024].
* ↑ «Crítica de "Un hombre de acción", la historia del anarquista español que puso en jaque el sistema económico de EEUU» (en castellà). EscribiendoCine. [Consulta: 30 gener 2024].
* 1 2 Cazallas, Javier. «Tráiler y póster de Un hombre de acción, la nueva película de Javier Ruiz Caldera para Netflix» (en castellà). Hobby Consolas, 15-11-2022. [Consulta: 30 gener 2024].
* ↑ MAG, NOTICIAS. «Un hombre de acción: de qué trata y cómo ver la película española de Netflix | FAMA» (en castellà). Mag., 30-11-2022. [Consulta: 30 gener 2024].
* ↑ Chechu. «Crítica | Review 'Un hombre de acción': Netflix y la lucha de clases» (en castellà). Los Lunes Seriéfilos - Cine, series, televisión y entretenimiento, 30-11-2022. [Consulta: 30 gener 2024].
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 MAG, NOTICIAS. «Un hombre de acción, actores y personajes: quién es quién en la película española de Netflix | FAMA» (en castellà). Mag., 30-11-2022. [Consulta: 30 gener 2024].
* ↑ Urkizu. «Netflixek Lucio Urtubia anarkistari buruzko fikziozko film bat egin du». Berria, 02-11-2022.
* ↑ «Comienza el rodaje de 'Un hombre de acción, una ficción inspirada en la vida de Lucio Urtubia». Camera and Light Mag, 13-09-2021.
* ↑ ««Un hombre de acción», la película de atracos que convierte a Vigo en París» (en castellà). La Voz de Galicia, 16-11-2022. [Consulta: 30 gener 2024].
* ↑ Clavero. «Netflix estrena las peripecias del 'Robin Hood' anarquista por el Vigo más parisino». Faro de Vigo. Prensa Ibérica, 15-11-2022.
* ↑ «A Man of Action (2022)». Rotten Tomatoes. Fandango Media. [Consulta: 6 Enero 2023].
# William Wallace (matemàtic)

William Wallace (Dysart, 23 de setembre de 1768 - Edimburg, 28 d'abril de 1843) fou un matemàtic escocès.

## Vida

Wallace no va estudiar de petit, ja que als onze anys ja era aprenent d'enquadernador en una empresa del seu poble natal de Dysart al comtat de Fife. Als setze anys, la família es va traslladar a Edimburg, on va continuar amb la mateixa professió. La seva vida va canviar quan va conèixer els professors de la universitat d'Edimburg John Robison i John Playfair.
A partir de 1790, comença a estudiar llatí i francès i dona classes particulars de matemàtiques. El 1794 es casa i és nomenat professor ajudant a l'acadèmia de Perth i el 1803 professor titular de matemàtiques del Royal Military College de Great Marlow, amb el suport de John Playfair. Durant aquesta època manté una fluida relació epistolar amb Mary Somerville encoratjant-la en els seus estudis matemàtics.Plantilla:SFN
El 1819 va ocupar la càtedra de matemàtiques de la universitat d'Edimburg que havia deixat vacant John Leslie,Plantilla:SFN càrrec que va mantenir fins a la seva retirada el 1838 per la seva mala salut. Durant aquest temps a Edimburg va ser un actiu col·laborador en el muntatge de l'observatori astronòmic de Calton Hill.

## Obra

Els principals camps de treball de Wallace van ser la geometria i la trigonometria. Des de 1795 fins al 1814 va publicar força treballs al Mathematical Repository de Thomas Leyburn.
També va escriure uns quants articles matemàtiques de l'Encyclopaedia Britannica.

## Referències

* ↑ Panteki, 1987, p. 120.
* ↑ Panteki, pàgina 121.
* ↑ Panteki, pàgina 122.

## Bibliografia

* Bradley, Michael John. The Foundations of Mathematics: 1800 to 1900 (en (anglès)). Chelsea House, 2006. ISBN 978-0-8160-5425-1.
* Craik, Alex D.D. «Geometry versus Analysis in Early 19th-Century Scotland: John Leslie, William Wallace, and Thomas Carlyle» (en (anglès)). Historia Mathematica, Vol. 27, Num. 2, 2000, pàg. 133-163. DOI: 10.1006/hmat.1999.2264. ISSN: 0315-0860.
* Craik, Alex D.D.; O'Connor, John J. «Some unknown documents associated with William Wallace (1768–1843)» (en (anglès)). Journal of the British Society for the History of Mathematics, Vol. 26, Num. 1, 2011, pàg. 17-28. DOI: 10.1080/17498430.2010.503555. ISSN: 1749-8430.
* Panteki, M. «William Wallace and the introduction of continental calculus to Britain: A letter to George Peacock» (en (anglès)). Historia Mathematica, Vol. 14, Num. 2, 1987, pàg. 119-132. DOI: 0.1016/0315-0860(87)90016-4. ISSN: 0315-0860.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «William Wallace (matemàtic)» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland.
* Broadbent, T.A.A. «Wallace, William» (en anglès). Complete Dictionary of Scientific Biography, 2008. [Consulta: 14 febrer 2016].
* Stronach, George; Panteki, Maria. «Wallace, William» (en anglès). Oxford Dictionary of National Biography, 2004. [Consulta: 17 març 2025].
# William Wallace (matemàtic)

William Wallace (Dysart, 23 de setembre de 1768 - Edimburg, 28 d'abril de 1843) fou un matemàtic escocès.

## Vida

Wallace no va estudiar de petit, ja que als onze anys ja era aprenent d'enquadernador en una empresa del seu poble natal de Dysart al comtat de Fife. Als setze anys, la família es va traslladar a Edimburg, on va continuar amb la mateixa professió. La seva vida va canviar quan va conèixer els professors de la universitat d'Edimburg John Robison i John Playfair.
A partir de 1790, comença a estudiar llatí i francès i dona classes particulars de matemàtiques. El 1794 es casa i és nomenat professor ajudant a l'acadèmia de Perth i el 1803 professor titular de matemàtiques del Royal Military College de Great Marlow, amb el suport de John Playfair. Durant aquesta època manté una fluida relació epistolar amb Mary Somerville encoratjant-la en els seus estudis matemàtics.Plantilla:SFN
El 1819 va ocupar la càtedra de matemàtiques de la universitat d'Edimburg que havia deixat vacant John Leslie,Plantilla:EFN càrrec que va mantenir fins a la seva retirada el 1838 per la seva mala salut. Durant aquest temps a Edimburg va ser un actiu col·laborador en el muntatge de l'observatori astronòmic de Calton Hill.

## Obra

Els principals camps de treball de Wallace van ser la geometria i la trigonometria. Des de 1795 fins al 1814 va publicar força treballs al Mathematical Repository de Thomas Leyburn.
També va escriure uns quants articles matemàtiques de l'Encyclopaedia Britannica.

## Referències

* ↑ Panteki, 1987, p. 120.
* ↑ Panteki, pàgina 121.
* ↑ Panteki, pàgina 122.

## Bibliografia

* Bradley, Michael John. The Foundations of Mathematics: 1800 to 1900 (en (anglès)). Chelsea House, 2006. ISBN 978-0-8160-5425-1.
* Craik, Alex D.D. «Geometry versus Analysis in Early 19th-Century Scotland: John Leslie, William Wallace, and Thomas Carlyle» (en (anglès)). Historia Mathematica, Vol. 27, Num. 2, 2000, pàg. 133-163. DOI: 10.1006/hmat.1999.2264. ISSN: 0315-0860.
* Craik, Alex D.D.; O'Connor, John J. «Some unknown documents associated with William Wallace (1768–1843)» (en (anglès)). Journal of the British Society for the History of Mathematics, Vol. 26, Num. 1, 2011, pàg. 17-28. DOI: 10.1080/17498430.2010.503555. ISSN: 1749-8430.
* Panteki, M. «William Wallace and the introduction of continental calculus to Britain: A letter to George Peacock» (en (anglès)). Historia Mathematica, Vol. 14, Num. 2, 1987, pàg. 119-132. DOI: 0.1016/0315-0860(87)90016-4. ISSN: 0315-0860.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «William Wallace (matemàtic)» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland.
* Broadbent, T.A.A. «Wallace, William» (en anglès). Complete Dictionary of Scientific Biography, 2008. [Consulta: 14 febrer 2016].
* Stronach, George; Panteki, Maria. «Wallace, William» (en anglès). Oxford Dictionary of National Biography, 2004. [Consulta: 17 març 2025].
# William Wallace (matemàtic)

William Wallace (Dysart, 23 de setembre de 1768 - Edimburg, 28 d'abril de 1843) fou un matemàtic escocès.

## Vida

Wallace no va estudiar de petit, ja que als onze anys ja era aprenent d'enquadernador en una empresa del seu poble natal de Dysart al comtat de Fife. Als setze anys, la família es va traslladar a Edimburg, on va continuar amb la mateixa professió. La seva vida va canviar quan va conèixer els professors de la universitat d'Edimburg John Robison i John Playfair.
A partir de 1790, comença a estudiar llatí i francès i dona classes particulars de matemàtiques. El 1794 es casa i és nomenat professor ajudant a l'acadèmia de Perth i el 1803 professor titular de matemàtiques del Royal Military College de Great Marlow, amb el suport de John Playfair. Durant aquesta època manté una fluida relació epistolar amb Mary Somerville encoratjant-la en els seus estudis matemàtics.
El 1819 va ocupar la càtedra de matemàtiques de la universitat d'Edimburg que havia deixat vacant John Leslie, càrrec que va mantenir fins a la seva retirada el 1838 per la seva mala salut. Durant aquest temps a Edimburg va ser un actiu col·laborador en el muntatge de l'observatori astronòmic de Calton Hill.

## Obra

Els principals camps de treball de Wallace van ser la geometria i la trigonometria. Des de 1795 fins al 1814 va publicar força treballs al Mathematical Repository de Thomas Leyburn.
També va escriure uns quants articles matemàtiques de l'Encyclopaedia Britannica.

## Referències

* ↑ Panteki, 1987, p. 120.
* ↑ Bradley, 2006, p. 35.
* ↑ Craik, 2000, p. 140.
* ↑ Panteki, pàgina 121.
* ↑ Panteki, pàgina 122.

## Bibliografia

* Bradley, Michael John. The Foundations of Mathematics: 1800 to 1900 (en (anglès)). Chelsea House, 2006. ISBN 978-0-8160-5425-1.
* Craik, Alex D.D. «Geometry versus Analysis in Early 19th-Century Scotland: John Leslie, William Wallace, and Thomas Carlyle» (en (anglès)). Historia Mathematica, Vol. 27, Num. 2, 2000, pàg. 133-163. DOI: 10.1006/hmat.1999.2264. ISSN: 0315-0860.
* Craik, Alex D.D.; O'Connor, John J. «Some unknown documents associated with William Wallace (1768–1843)» (en (anglès)). Journal of the British Society for the History of Mathematics, Vol. 26, Num. 1, 2011, pàg. 17-28. DOI: 10.1080/17498430.2010.503555. ISSN: 1749-8430.
* Panteki, M. «William Wallace and the introduction of continental calculus to Britain: A letter to George Peacock» (en (anglès)). Historia Mathematica, Vol. 14, Num. 2, 1987, pàg. 119-132. DOI: 0.1016/0315-0860(87)90016-4. ISSN: 0315-0860.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «William Wallace (matemàtic)» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland.
* Broadbent, T.A.A. «Wallace, William» (en anglès). Complete Dictionary of Scientific Biography, 2008. [Consulta: 14 febrer 2016].
* Stronach, George; Panteki, Maria. «Wallace, William» (en anglès). Oxford Dictionary of National Biography, 2004. [Consulta: 17 març 2025].
# William Wallace (matemàtic)

William Wallace (Dysart, 23 de setembre de 1768 - Edimburg, 28 d'abril de 1843) fou un matemàtic escocès.

## Vida

Wallace no va estudiar de petit, ja que als onze anys ja era aprenent d'enquadernador en una empresa del seu poble natal de Dysart al comtat de Fife. Als setze anys, la família es va traslladar a Edimburg, on va continuar amb la mateixa professió. La seva vida va canviar quan va conèixer els professors de la universitat d'Edimburg John Robison i John Playfair.
A partir de 1790, comença a estudiar llatí i francès i dona classes particulars de matemàtiques. El 1794 es casa i és nomenat professor ajudant a l'acadèmia de Perth i el 1803 professor titular de matemàtiques del Royal Military College de Great Marlow, amb el suport de John Playfair. Durant aquesta època manté una fluida relació epistolar amb Mary Somerville encoratjant-la en els seus estudis matemàtics.
El 1819 va ocupar la càtedra de matemàtiques de la universitat d'Edimburg que havia deixat vacant John Leslie, càrrec que va mantenir fins a la seva retirada el 1838 per la seva mala salut. Durant aquest temps a Edimburg va ser un actiu col·laborador en el muntatge de l'observatori astronòmic de Calton Hill.

## Obra

Els principals camps de treball de Wallace van ser la geometria i la trigonometria. Des de 1795 fins al 1814 va publicar força treballs al Mathematical Repository de Thomas Leyburn.
També va escriure uns quants articles matemàtiques de l'Encyclopaedia Britannica.

## Referències

* ↑ Panteki, 1987, p. 120.
* ↑ Bradley, 2006, p. 35.
* ↑ Craik, 2000, p. 140.
* ↑ Panteki, 1987, p. 121.
* ↑ Panteki, 1987, p. 122.

## Bibliografia

* Bradley, Michael John. The Foundations of Mathematics: 1800 to 1900 (en (anglès)). Chelsea House, 2006. ISBN 978-0-8160-5425-1.
* Craik, Alex D.D. «Geometry versus Analysis in Early 19th-Century Scotland: John Leslie, William Wallace, and Thomas Carlyle» (en (anglès)). Historia Mathematica, Vol. 27, Num. 2, 2000, pàg. 133-163. DOI: 10.1006/hmat.1999.2264. ISSN: 0315-0860.
* Craik, Alex D.D.; O'Connor, John J. «Some unknown documents associated with William Wallace (1768–1843)» (en (anglès)). Journal of the British Society for the History of Mathematics, Vol. 26, Num. 1, 2011, pàg. 17-28. DOI: 10.1080/17498430.2010.503555. ISSN: 1749-8430.
* Panteki, M. «William Wallace and the introduction of continental calculus to Britain: A letter to George Peacock» (en (anglès)). Historia Mathematica, Vol. 14, Num. 2, 1987, pàg. 119-132. DOI: 0.1016/0315-0860(87)90016-4. ISSN: 0315-0860.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «William Wallace (matemàtic)» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland.
* Broadbent, T.A.A. «Wallace, William» (en anglès). Complete Dictionary of Scientific Biography, 2008. [Consulta: 14 febrer 2016].
* Stronach, George; Panteki, Maria. «Wallace, William» (en anglès). Oxford Dictionary of National Biography, 2004. [Consulta: 17 març 2025].
# Unitat Socialista

Unitat Socialista (US) va ser el nom de la coalició electoral que van formar per les eleccions generals espanyoles de 1977 al Congrés el Partido Socialista Popular d'Enrique Tierno Galván i la Federació de Partits Socialistes (FPS). Per part de la FPS, van formar part de la coalició el Partit Socialista d'Andalusia (Alejandro Rojas-Marcos), el Partit Socialista Aragonès (Emilio Gastón), el Partit Socialista Autonomista de Canàries, el Partit Socialista de la Regió Murciana, el Partit Socialista de les Illes (Mallorca) i el Moviment Socialista de Menorca. També ho va fer el Partit Socialista del País Valencià, el qual, no obstant això, va haver de fer front a profunda divisió entre els partidaris de Joan Enric Garcés i Ramon, que recolzaven la coalició, i els d'Alfons Cucó, contraris a ella. Finalment, el PSPV es va presentar en la coalició, mentre que al sector de Cucó se li va prohibir l'ús de les sigles PSPV, com pretenien.
En el Senat, la coalició es va presentar només en algunes circumscripcions, mentre que el PSP s'integrava en altres en candidatures plurals d'esquerra en les quals participava el PSOE.
Els resultats electorals del conjunt de la coalició no van ser els esperats. Unitat Socialista va obtenir 816.582 vots al Congrés (4,46%), que es van traduir en sis escons, dels quals cinc pertanyien al PSP (tres per Madrid, Enrique Tierno Galván, Raúl Morodo Leoncio i Donato Fuejo; un per Cadis, Esteban Caamaño; i un altre a València, Manuel Sánchez Ayuso) i un al Partit Socialista Aragonès (per Saragossa, Emilio Gastón). En el Senat, va obtenir dos senadors, tots dos del PSP: a Madrid i Alacant (José Vicente Beviá Pastor).
Donada l'exigüitat de la representació parlamentària, els sis diputats escollits en les candidatures d'Unitat Socialista van passar al Grup Mixt. Els dos senadors del PSP es van integrar en el Grup Parlamentari Progressistes i Socialistes Independents.

## Resultats electorals

| Any | Vots | % | Escons |
| 1977 | 816.582 | 4,46% | 6 / 350 |

## Referències

* ↑ Montes Pita, Luis. «Conflictos e ideología en la Unión Sindical Obrera antes y después de la escisión de 1980». A: Sociedad y movimientos sociales. castellà, 2009, p. 273. ISBN 978-84-8108-459-7.
* ↑ Ratificada la coalición PSP- FPS, El País, 3 de maig de 1977.
* ↑ José Alonso encabezará la del Senado en Madrid, El País, 7 de maig de 1977.
* ↑ Proclamadas en toda España las candidaturas al Congreso y al Senado, El País, 15 de juny de 1977.
# William Wallace (matemàtic)

William Wallace (Dysart, 23 de setembre de 1768 - Edimburg, 28 d'abril de 1843) fou un matemàtic escocès.

## Vida

Wallace no va estudiar de petit, ja que als onze anys ja era aprenent d'enquadernador en una empresa del seu poble natal de Dysart al comtat de Fife. Als setze anys, la família es va traslladar a Edimburg, on va continuar amb la mateixa professió. La seva vida va canviar quan va conèixer els professors de la universitat d'Edimburg John Robison i John Playfair.
A partir de 1790, comença a estudiar llatí i francès i dona classes particulars de matemàtiques. El 1794 es casa i és nomenat professor ajudant a l'acadèmia de Perth i el 1803 professor titular de matemàtiques del Royal Military College de Great Marlow, amb el suport de John Playfair. Durant aquesta època manté una fluida relació epistolar amb Mary Somerville encoratjant-la en els seus estudis matemàtics.
El 1819 va ocupar la càtedra de matemàtiques de la universitat d'Edimburg que havia deixat vacant John Leslie, càrrec que va mantenir fins a la seva retirada el 1838 per la seva mala salut. Durant aquest temps a Edimburg va ser un actiu col·laborador en el muntatge de l'observatori astronòmic de Calton Hill.

## Obra

Els principals camps de treball de Wallace van ser la geometria i la trigonometria. Des de 1795 fins al 1814 va publicar força treballs al Mathematical Repository de Thomas Leyburn.
També va escriure uns quants articles matemàtiques de l'Encyclopaedia Britannica.

## Referències

* ↑ Panteki, 1987, p. 120.
* ↑ Bradley, 2006, p. 35.
* ↑ Craik, 2000, p. 140.
* ↑ Panteki, 1987, p. 121.
* ↑ Panteki, 1987, p. 122.

## Bibliografia

* Bradley, Michael John. The Foundations of Mathematics: 1800 to 1900 (en anglès). Chelsea House, 2006. ISBN 978-0-8160-5425-1.
* Craik, Alex D.D. «Geometry versus Analysis in Early 19th-Century Scotland: John Leslie, William Wallace, and Thomas Carlyle» (en anglès). Historia Mathematica, Vol. 27, Num. 2, 2000, pàg. 133-163. DOI: 10.1006/hmat.1999.2264. ISSN: 0315-0860.
* Craik, Alex D.D.; O'Connor, John J. «Some unknown documents associated with William Wallace (1768–1843)» (en anglès). Journal of the British Society for the History of Mathematics, Vol. 26, Num. 1, 2011, pàg. 17-28. DOI: 10.1080/17498430.2010.503555. ISSN: 1749-8430.
* Panteki, M. «William Wallace and the introduction of continental calculus to Britain: A letter to George Peacock» (en (anglès)). Historia Mathematica, Vol. 14, Num. 2, 1987, pàg. 119-132. DOI: 0.1016/0315-0860(87)90016-4. ISSN: 0315-0860.
* Turner, Gerard L'Estrange. Nineteenth-century Scientific Instruments (en anglès). Sotheby Publications, 1983. ISBN 0-85667-170-3.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «William Wallace (matemàtic)» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland.
* Broadbent, T.A.A. «Wallace, William» (en anglès). Complete Dictionary of Scientific Biography, 2008. [Consulta: 14 febrer 2016].
* Stronach, George; Panteki, Maria. «Wallace, William» (en anglès). Oxford Dictionary of National Biography, 2004. [Consulta: 17 març 2025].