OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Pastor (clergat)

Un pastor (del llatí pastor) és una persona a qui se li ha concedit autoritat dins una Església cristiana per liderar i tenir cura d'una congregació de creients. El terme es fa servir sobretot a les esglésies tradicionals protestants, però també es pot emprar per referir-se als sacerdots i als bisbes de les esglésies catòlica, ortodoxa i anglicana.
L'ús de la paraula pastora prové de l'ús bíblic de la paraula:
* A l'Antic Testament es fa servir la paraula hebrea רעה (ra'ah) més de 170 cops per descriure tant les cures i l'alimentació de les ovelles (com a Gènesi 29:7), com per descriure les cures i l'alimentació espiritual de les persones (com a Jeremies 3:15).
* Al Nou Testament el substantiu grec ποιμήν (poimén) i el verb ποιμαινω (poimaino) solen traduir-se, respectivament, per "pastor" i "guardar". Totes dues paraules són emprades un total de 29 cops, la majoria de les vegades per referir-se a Jesucrist. Per exemple, Jesús es denomina a si mateix el "bon pastor" a l'Evangeli segons Joan 10:11. Les mateixes paraules s'empren a la narració del naixement de Jesús al capítol 2 de l'Evangeli segons Lluc per referir-se literalment a pastors d'ovelles.

## Pastor protestant

La formació de pastors té lloc en un col·legi bíblic per un període depenent de la denominació per a obtenir un certificat (llicenciatura o a mestratge) en teologia evangèlica. La consagració pastoral generalment és realitzada per l'església local, que ho col·loca com el principal intèrpret de la Bíblia. Els ministres poden casar-se i tenir fills.

#### Esglésies Baptistes

A la majoria de les esglésies baptistes és un dels dos oficis dins de l'església, diaca és l'altre, i es considera sinònim de "ancià" o "bisbe" (encara que en Baptista reformat esglésies, els ancians són una oficina separada).
A les esglésies més grans amb molts membres, "Pastor Principal" es refereix a la persona que dona els sermons la major part del temps, i altres persones tenen títols relacionats amb els seus deures, per exemple, "Pastor d'Adoració" per a la persona que dirigeix el cant.

## Referències

* ↑ «pastor» (en castellà). thefreedictionary.com. [Consulta: 4 setembre 2024].
* ↑ Erwin Fahlbusch, Geoffrey William Bromiley, The Encyclopedia of Christianity, Volume 4, Wm. B. Eerdmans Publishing, USA, 2005, p. 63
Viccionari
# Clotilde Godó Pelegrí

Clotilde Godó (Igualada, 15 de maig de 1885 – Tiana, 28 de març de 1988) fou una pianista, deixebla i amant d'Enric Granados.
Era la filla petita de Joan Godó i Llucià, que havia estat alcalde d’Igualada, i Adela Pelegrí de Sancerni i formava part de la família més important de la ciutat. Educada d’acord amb la classe social a què pertanyia, va ser la primera dona de Catalunya que va tenir carnet de conduir. Va rebre classes de piano, i sembla que l’any 1899 ja va actuar al saló del Casino del Recreo. Estudià al col·legi de les Dames Negres de Barcelona, i tot seguit ingressà com a alumna de l'Acadèmia d’Enric Granados —al carrer de Fontanella, de Barcelona.
Al desembre de 1901, Granados oferí un concert «de caràcter familiar» al Cercle Mercantil d'Igualada, en el qual participaren també les seves deixebles Clotilde Godó i Angelina Serra. Les classes de piano quedaren interrompudes quan el 2 d’octubre de 1904, als dinou anys, es casà amb Joan Marsans i Peix, un banquer que fou diputat del Partit Liberal Conservador. Clotilde Godó va tenir un nen i una nena que no van sobreviure i, després d’un matrimoni desgraciat, es va separar i en va obtenir la nul·litat. Als vint-i-un anys, doncs, Clotilde tornava a ser soltera i s'instal·là en una torre a Tiana, al carrer del Dr. Fàbregas, cantonada amb la carretera de la Conreria (actualment carrer d’Edith Llauradó), núm. 33.
Al 1906 reprengué les classes de piano amb Enric Granados i la relació s'afermà a partir de 1910, quan el músic començà a visitar-la a la casa de Tiana; ell ja estava casat amb Amparo Gal des de 1892. En aquells anys treballava en la seva composició de Goyescas al saló de música de la casa de Tiana. El setembre de 1910, Enric Granados va fer un concert al Cercle Mercantil Industrial i Agrícola d'Igualada, ciutat on el pianista tenia dues alumnes més, a part de Clotilde Godó, Paquita Madriguera –que fou testimoni de la «gran pasión [que] incendió los corazones del maestro y la discípula»– i Rosita Artés.
Després de la mort de Granados i la seva dona, ocorreguda en un trajecte al Canal de la Mànega quan el seu vaixell va ser torpedinat per un sumbarí alemany durant la Primera Guerra Mundial, Godó es va casar amb Pere Sabata i Blanch, un metge que ja tenia dos fills, de qui se separà al cap de tres anys. Va continuar vivint a Tiana fins que morí amb gairebé 103 anys.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Dalmau i Ribalta, Antoni «Enric Granados i Clotilde Godó». Revista d'Igualada, núm. 54, 12-2016, pàg. 24-39.
* 1 2 Alòs, Marta; Úbeda, Caterina. «Enric Granados, en cançons». Sapiens. [Consulta: 20 gener 2023].
* ↑ «Un concert únic d’homenatge a Enric Granados a Tiana». Comunicació 21. Línia Nord ed. Barcelonès Nord, 19-10-2017. [Consulta: 20 gener 2023].
* ↑ «Las Comarcas. Igualada». La Veu de Catalunya, Núm. 1068, 29-12-1901, pàg. 3.
* ↑ Redacció «Croniquilla» (en castellà). Alboradas [Igualada], 15-04-1904, pàg. 5 [Consulta: 21 juny 2015].
* ↑ Clark, Walter Aaron. Enrique Granados : poet of the piano. Oxford: Oxford University Press, 2006. ISBN 1-4237-6090-5.
# Tractat de Valençay

El tractat de Valençay fou l'acord signat a la localitat francesa de Valençay (Primer Imperi Francès) l'11 de desembre de 1813, que posà fi a la Guerra del Francès. En aquest tractat l'emperador Napoleó I oferí la pau i reconegué Ferran VII com a rei d'Espanya, a conseqüència de les derrotes patides en la guerra i, especialment, el declivi progressiu de l'exèrcit francès i de la moral dels soldats per l'assetjament que patien per part de la guerrilla.
Les negociacions s'iniciaren el 20 de novembre de 1813 a Valençay, residència reial a França de Ferran VII, entre José Miguel de Carvajal, duc de San Carlos, i Antoine René Mathurin, comte de Laforest. L'acord fou signat l'11 de desembre del mateix any.

## El tractat

El document va quedar llest el 8 de desembre de 1813, que va ser quan es va signar, encara que el tractat portaria la data de l'11 de desembre. En ell Napoleó acceptava la suspensió de les hostilitats i el retorn de Ferran VII al tron, així com reconeixia tots els territoris sota sobirania de la família reial espanyola, d'acord amb la situació anterior a la guerra. Els dos països es tornarien les places i territoris ocupats.32 Els signataris van ser els plenipotenciaris de les dues nacions: el comte Antoine de Laforest per part francesa i el duc de Sant Carles, per l'espanyola.
Segons el tractat Napoleó acceptava la suspensió d'hostilitats i el retorn de Ferran VII al tron d'Espanya i reconeixia tots els territoris sota sobirania de la família reial espanyola, d'acord amb la situació anterior a la guerra. Els dos països es retornarien les places i territoris ocupats.
El monarca espanyol es comprometia a retornar els drets i honors als partidaris del rei Josep I, a més de concertar un tractat de comerç i a passar als seus pares, Carles IV i Maria Lluïsa de Parma, una pensió de trenta mil rals anuals.
El tractat fou ratificat un mes més tard a París, i, en pocs mesos, les tropes napoleòniques ja s'havien retirat totalment dels territoris espanyols.

## Referències

* ↑ Tortella, Gabriel. The Peninsular War: Birth of a Nation (en anglès). Cham: Springer International Publishing, 2017, p. 75–86. DOI 10.1007/978-3-319-54951-4_4. ISBN 978-3-319-54951-4.
* ↑ La Parra López, Emilio «La restauración de Fernando VII en 1814». Historia constitucional: Revista Electrónica de Historia Constitucional, 15, 2014, pàg. 220. ISSN: 1576-4729.
* 1 2 Parra, Miguel «La Entrada de Fernando VII en Zaragoza». El viaje del rey: Fernando VII desde Valençay a Madrid : marzo-mayo de 1814. Universidad de Zaragoza, 2019, pàg. 90–95.
* ↑ Sánchez Álvarez, José Alfredo «Documentos inéditos de la Guerra de la Independencia en su II Centenario (II) | Anuario de Historia del Derecho Español» (en castellà). Anuario de Historia del Derecho Español, 21-09-2021, pàg. 597-619.

## Bibliografia

* Deulonder, Xavier. La Guerra Peninsular o Guerra del Francès (1807-1814). Barcelona: Llibres de l'Índex:, 2019. ISBN 9788479481704.
# Paris-Roubaix Femmes 2025

La 5a edició de la Paris-Roubaix Femmes és una cursa femenina de ciclisme de carretera que se celebrarà el 12 d'abril de 2025 entre Denain i el velòdrom de Roubaix (França) sobre un recorregut de 148,5 quilòmetres, 29,2 dels quals de llambordes. La prova és un dels monuments del ciclisme i forma part del circuit UCI Women's World Tour 2025.

## Recorregut

El recorregut de la prova era idèntic al de l'edició precedent. Les participants sortien de Deinan i arribaven al velòdrom de Roubaix després de superar 29,2 quilòmetres sobre llambordes, repartits en 17 trams. D'aquesta manera, les ciclistes recorren el mateix final que els seus homòlegs masculins, amb els trams icònics de màxima dificultat de Mons-en-Pévèle i el Carrefour de l'Arbre. En canvi, l'organització segueix sense incloure la Trouée d'Arenberg al recorregut, com sí que fa amb els homes.

## Classificació
### Classificació general

Font: ProCyclingStats :

## Referències

* ↑ «La course - Denain > Roubaix» (en francès). Paris-Roubaix Femmes. [Consulta: 18 març 2025].

## Enllaços externs

* Pàgina web oficial: https://www.paris-roubaix-femmes.fr/fr
# Clear Lake Shores

Clear Lake Shores és una població dels Estats Units a l'estat de Texas. Segons el cens del 2000 tenia 1.205 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Clear Lake Shores tenia 1.205 habitants, 590 habitatges, i 338 famílies. La densitat de població era de 989,9 habitants/km².
Dels 590 habitatges en un 20,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 45,8% hi vivien parelles casades, en un 7,1% dones solteres, i en un 42,7% no eren unitats familiars. En el 35,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 6,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,04 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,6.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 16,7% tenia menys de 18 anys, un 5,1% entre 18 i 24, un 29,5% entre 25 i 44, un 40% de 45 a 60 i un 8,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 44 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 108,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 67.500 $ i la renda mediana per família de 86.450 $. Els homes tenien una renda mediana de 65.375 $ mentre que les dones 41.563 $. La renda per capita de la població era de 41.347 $. Aproximadament el 3% de les famílies i el 4,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Clear Lake Shores». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Clear Lake Shores». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2011-06-06. [Consulta: 12 agost 2010].
# Núria Figueras Adell

Núria Figueras Adell (Cornellà del Llobregat, 1972) és una escriptora catalana de literatura infantil.
És llicenciada en periodisme per la Universitat Autònoma de Barcelona. Actualment és cap de redacció de la revista infantil El Tatano i forma part de l'equip de la revista Cavall Fort. Ha treballat en diverses editorials i ha publicat nombrosos contes per a infants, amb traduccions al castellà, al gallec, al basc, al portuguès i a l'italià.

## Obra destacada

* Les trenes de l'avi. Kalandraka, 2002. Il·lustrat per Roger Olmos.
* El senyor Jeroni i les sardines. Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 2003.
* El mitjà. La Galera, 2003. Premi Comte Kurt.
* El Rei Carnestoltes i la Vella Quaresma. La Galera, 2003.
* La gallina xica. Baula, 2014. Il·lustrat per Teresa Martí.
* La visita. Kalandraka, 2023. Il·lustrat per Anna Font.
* El melic d'en Frederic. Disset Edició, 2024. Il·lustrat per Àgata Gil.
* En Martí Multitasca no vol perdre el temps. La Galera, 2024. Il·lustrat per Eliana Gutiérrez.
* El singlot extraordinari. Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 2025. Il·lustrat per Jacqueline Molnár.

## Premis

* Premi Comte Kurt 2003 pel conte El mitjà.
* Premi Mercè Llimona 2003 per l’obra El senyor Jeroni i les sardines.
* Premi Mallorca de creació literària 2023 pel conte El melic d’en Frederic.
* Premi Internacional Compostela 2023 per l’àlbum La visita.
* Premi Fundación Cuatrogatos 2024 per l’àlbum La visita.
* Selecció The White Ravens 2024 per l'àlbum La visita.
* Premi Emili Teixidor 2024 per l’obra En Martí Multitasca no vol perdre el temps.

## Referències

* 1 2 «Biografia – Núria Figueras». [Consulta: 31 octubre 2024].
* ↑ «L’equip de Cavall Fort – Cavall Fort». [Consulta: 31 octubre 2024].
* ↑ Llort, L. «Núria Figueras guanya el premi Emili Teixidor». [Consulta: 31 octubre 2024].
# Ossogovo

Ossogovo o Ossogovske Planina és una serralada situada a la frontera de Macedònia del Nord i Bulgària, entre les valls dels rius Estrímon, Vàrdar i Morava.

## Origen del nom

Hi ha moltes llegendes sobre l'origen del nom Ossogovo, però la més famosa és que va ser lliurat pels miners saxons que estaven cercant or i plata a la regió en el passat. Segons aquesta llegenda, el nom prové de les paraules antigues germàniques "osso" (déu) i "gov" (lloc) que significa "un lloc diví".

## Galeria

* Ossogovo a Bulgaria
* Aspecte de l'Ossogovo a Macedònia durant la primavera

## Referències

* ↑ «Muntanya d'Ossogovo: àrea protegida, directiva de les aus».
* ↑ Котев, Йордан. «Осоговската планина» (en búlgar). Arxivat de l'original el 10 d’octubre 2008. [Consulta: 12 novembre 2008].
# Balfour (Dakota del Nord)

Balfour és una població dels Estats Units a l'estat de Dakota del Nord. Segons el cens del 2000 tenia 20 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Balfour tenia 20 habitants, 14 habitatges, i 6 famílies. La densitat de població era de 15,8 hab./km².
Dels 14 habitatges en un 0% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 35,7% hi vivien parelles casades, en un 0% dones solteres, i en un 57,1% no eren unitats familiars. En el 57,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 7,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era d'1,43 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 0% tenia menys de 18 anys, un 5% entre 18 i 24, un 25% entre 25 i 44, un 45% de 45 a 60 i un 25% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 54 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 122,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 7.917 $ i la renda mediana per família de 20.625 $. Els homes tenien una renda mediana de 0 $ mentre que les dones 0 $. La renda per capita de la població era de 5.408 $. Entorn del 33,3% de les famílies i el 69,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Balfour». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Balfour». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 9 agost 2010].
# Keller (Texas)

Keller és una població dels Estats Units a l'estat de Texas. Segons el cens del 2000 tenia 38.082 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Keller tenia 27.345 habitants, 8.827 habitatges, i 7.856 famílies. La densitat de població era de 572,6 habitants/km².
Dels 8.827 habitatges en un 5,23% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 81,3% hi vivien parelles casades, en un 5,6% dones solteres, i en un 11% no eren unitats familiars. En el 8,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,09 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,3.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 33,7% tenia menys de 18 anys, un 4,7% entre 18 i 24, un 34,7% entre 25 i 44, un 22,5% de 45 a 60 i un 4,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 35 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 97,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 86.232$ i la renda mediana per família de 90.129$. Els homes tenien una renda mediana de 66.969$ mentre que les dones 34.661$. La renda per capita de la població era de 31.986$. Aproximadament l'1% de les famílies i l'1,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Keller». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Keller». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2011-06-06. [Consulta: 12 agost 2010].
# Bladen

Bladen és una població dels Estats Units a l'estat de Nebraska. Segons el cens del 2000 tenia 291 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Bladen tenia 291 habitants, 112 habitatges, i 77 famílies. La densitat de població era de 312,1 habitants per km².
Dels 112 habitatges en un 33,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 62,5% hi vivien parelles casades, en un 4,5% dones solteres, i en un 31,3% no eren unitats familiars. En el 29,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 13,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,6 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,27.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 29,9% tenia menys de 18 anys, un 5,8% entre 18 i 24, un 26,5% entre 25 i 44, un 23,4% de 45 a 60 i un 14,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 106,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 31.250 $ i la renda mediana per família de 34.375 $. Els homes tenien una renda mediana de 25.909 $ mentre que les dones 16.071 $. La renda per capita de la població era de 12.052 $. Aproximadament el 4,2% de les famílies i el 6,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Bladen». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Bladen». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Los Ybanez

Los Ybanez és una població dels Estats Units a l'estat de Texas. Segons el cens del 2000 tenia 32 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Los Ybanez tenia 32 habitants, 10 habitatges, i 9 famílies. La densitat de població era de 137,3 habitants/km².
Dels 10 habitatges en un 40% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 60% hi vivien parelles casades, en un 20% dones solteres, i en un 10% no eren unitats familiars. En el 10% dels habitatges hi vivien persones soles el 10% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,2 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,44.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 31,3% tenia menys de 18 anys, un 12,5% entre 18 i 24, un 21,9% entre 25 i 44, un 31,3% de 45 a 60 i un 3,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 27 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 83,3 homes.
La renda mediana per habitatge era d'11.250 $ i la renda mediana per família d'11.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 9.750 $ mentre que les dones 0 $. La renda per capita de la població era de 22.324 $. Aproximadament el 50% de les famílies i el 56,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Los Ybanez». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Los Ybanez». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2011-06-06. [Consulta: 12 agost 2010].
# Brainard

Brainard és una població dels Estats Units a l'estat de Nebraska. Segons el cens del 2000 tenia 351 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Brainard tenia 351 habitants, 148 habitatges, i 100 famílies. La densitat de població era de 484 habitants per km².
Dels 148 habitatges en un 37,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 56,8% hi vivien parelles casades, en un 9,5% dones solteres, i en un 31,8% no eren unitats familiars. En el 29,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 12,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,37 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,95.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,5% tenia menys de 18 anys, un 4,6% entre 18 i 24, un 24,5% entre 25 i 44, un 24,5% de 45 a 60 i un 17,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 91,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 35.000 $ i la renda mediana per família de 44.375 $. Els homes tenien una renda mediana de 29.722 $ mentre que les dones 21.667$. La renda per capita de la població era de 17.713 $. Aproximadament el 2,9% de les famílies i el 4,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Brainard». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Brainard». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.