OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Con d'Abrams

El con d'Abrams és l'assaig que es realitza al formigó en el seu estat fresc, per a mesurar la seva consistència; un paràmetre que valora la seva capacitat d'omplir un motlle i envoltar completament les armadures sense deixar buits.
L'assaig consisteix a omplir un motlle metàl·lic troncocònic de dimensions normalitzades, en tres capes piconades amb 25 cops de vareta i, després d'enretirar el motlle, mesurar l'assentament que experimenta la massa de formigó col·locada al seu interior. Aquesta mesura es complementa amb l'observació de la forma d'ensorrar-se del con de formigó mitjançant cops laterals amb la vareta.

## Procediment
### Ompliment

La quantitat de formigó necessària per efectura aquest assaig no serà inferior a 8 litres.
* Es neteja i humiteja amb aigua el motlle i la planxa de suport. No es permet, per aquesta tasca, la utilització d'olis ni greixos.
* Es col·loca el motlle sobre la planxa de suport horitzontal.
* L'operador se situa sobre les ales del motlle, evitant així que es mogui mentre s'omple.
* S'omple el motlle en tres capes d'aproximadament igual volum i es picona cada capa amb 25 cops de vareta distribuïts uniformement.
La capa inferior s'omple fins aproximadament 7 cm d'alçada i la capa mitjana fins aproximadament 16 cm d'alçada.

### Piconament

Per piconar la capa inferior hom donarà cops seguint el perímetre i amb la vareta lleugerament inclinada. Per piconar la capa mitjana i superior hom donarà els cops de manera que la vareta entri en la capa de sota. Durant el piconament de la darrera capa caldrà mantenir en tot moment un excés de formigó que sobresurti del motlle.
* S'enrasa la superfície de la capa superior i es neteja el formigó que hagi caigut a l'entorn del motlle.
* Immediatament després hom deixa de trepitjar les ales del motlle i aixeca verticalment el motlle amb les mans, agafant-lo amb les nanses. L'operació s'ha de realitzar sense pertorbar al formigó i en un temps d'entre 5 i 12 segons.
* Tota l'operació d'ompliment i aixecament del motlle no ha de durar més de 3 minuts.

### Mesura de l'assentament

Un cop enretirat el motlle, es mesura immediatament la disminució d'alçada de la massa de formigó respecte al motlle, arrodonint a mig centímetre. La mesura s'ha de fer sobre l'eix central del motlle en la seva posició original.
# Opheodrys aestivus

Opheodrys aestivus, generalment coneguda com la serp verda aspra, és un colúbrid no verinós de Nord-amèrica. També és anomenada serp d'herba o serp d'herba verda, però aquests noms són més generalment aplicats a la serp verda llisa (Opheodrys vernalis). El colúbrid europeu anomenat serp d'herba (Natrix natrix) no està emparentat. La serp verda aspra és dòcil, sovint permetent l'aproximació propera dels éssers humans, i rarament fa mossegades. Fins i tot quan les mossegades ocorren tenen lloc sense la injecció de verí i, per tant, inofensives.

## Descripció

La serp verda aspra (Opheodrys aestivus) és d'un color verd brillant amb el ventre groguenc, cosa que li permet camuflar-se molt bé en la vegetació.

## Subespècies

* Serp verda aspra del nord, Opheodrys aestivus aestivus (Linnaeus, 1766)
* Serp verda aspra de Florida, Opheodrys aestivus carinatus Grobman, 1984
# Trebonia de provinciis consularibus

Trebonia de provinciis consularibus va ser una antiga llei romana dictada l'any 55 aC quan eren cònsols Gneu Pompeu Magne i Marc Licini Cras Dives, a instàncies de Gai Treboni, tribú de la plebs. Prorrogava per cinc anys els comandament dels cònsols a les províncies adjudicades (Hispània a Pompeu, Síria a Cras, la Gàl·lia a Cèsar). Aquesta llei donava als procònsols el dret a fer la guerra o tractats de pau segons el seu criteri personal i sense necessitat de l'aprovació del senat.
Entre els qui es van oposar a aquesta proposta de llei estava Marc Porci Cató Uticense, un declarat oponent de Gneu Pompeu Magne. A causa d'un discurs contra la llei que va fer al fòrum, el proponent Gai Treboni va ordenar que tanquessin Cató a la presó. Però la gran multitud que escoltava el discurs va protestar fortament i Gai Treboni el va haver d'alliberar.

## Referències

* ↑ Holmes, T. Rice,. The Roman Republic and the Founder of the Empire: volum II. Londres: Clarendon Press, 1923.
* ↑ Puente y Franco, Antonio de. Historia de las leyes, plebiscitos y senadoconsultos más notables des de la fundación de Roma hasta Justiniano. Madrid: Imprenta de Vicente de Lalama, 1840, p. 156-157 [Consulta: 10 abril 2022].
# Grandvaux (Saona i Loira)

Grandvaux és un municipi francès, situat al departament de Saona i Loira i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2007 tenia 83 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Grandvaux era de 83 persones. Hi havia 36 famílies, de les quals 12 eren unipersonals (12 homes vivint sols), 16 parelles sense fills i 8 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 58 habitatges, 38 eren l'habitatge principal de la família, 13 eren segones residències i 7 estaven desocupats. Tots els 57 habitatges eren cases. Dels 38 habitatges principals, 34 estaven ocupats pels seus propietaris, 3 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 1 estava cedit a títol gratuït; 2 tenien dues cambres, 7 en tenien tres, 14 en tenien quatre i 16 en tenien cinc o més. 20 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 19 habitatges hi havia un automòbil i a 17 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Grandvaux el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 4 |
| 4 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 8 |
| 0 | 65 a 69 | 0 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 4 | 55 a 59 | 0 |
| 4 | 50 a 54 | 0 |
| 0 | 45 a 49 | 4 |
| 4 | 40 a 44 | 4 |
| 0 | 35 a 39 | 0 |
| 4 | 30 a 34 | 4 |
| 0 | 25 a 29 | 0 |
| 4 | 20 a 24 | 0 |
| 4 | 15 a 19 | 8 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 4 | 5 a 9 | 8 |
| 0 | 0 a 4 | 4 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 53 persones, 37 eren actives i 16 eren inactives. De les 37 persones actives 33 estaven ocupades (19 homes i 14 dones) i 4 estaven aturades (1 home i 3 dones). De les 16 persones inactives 9 estaven jubilades, 1 estava estudiant i 6 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 3 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de comerç i reparació d'automòbils, 1 d'una empresa de transport i 1 d'una empresa de serveis.
L'any 2000 a Grandvaux hi havia 6 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Grandvaux a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Grandvaux a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Pere Arpa i Torremilans

Pere Arpa i Torremilans (Cornellà del Terri, 16 de juliol del 1889 - Cassà de la Selva, 1 d'octubre del 1958) va ser un músic, excel·lent fiscornaire, i un dels fundadors de la cobla Selvatana.

## Biografia

Aprengué a tocar el fiscorn amb el músic banyolí Narcís Martí "Siso", i als onze anys ja entrà a la cobla d'en Poch de Cornellà. Passà ràpidament per les cobles "Vinyet" de Cassà i la "Cervantes" de Palamós; el 1905 tocà a la "Moderna Tossense" i a l'any següent entrà a la Unió Cassanenca, de Cassà de la Selva, on romangué fins que el 1913 diversos dels músics de la Unió se n'escindiren (Pere Mercader, Ramon Serrat i Pere Arpa entre d'altres) i fundaren la Cobla Selvatana. El 1920, Arpa fou un dels iniciadors, conjuntament amb Vicenç Bou, Albert Martí, Josep Blanch i Reynalt, Joaquim Vidal i Muní "Vila", Joan Grau i Capdeferro i Joaquim Torrent (de Figueres), i el primer tresorer, del "Sindicat d'Orquestres de la Província de Girona".
Passada la guerra civil, en Pere Arpa, propietatari del nom de la cobla, reestructurà la Selvatana; encara que en deixà la direcció l'any 1954, hi seguí vinculat. Va ser professor de fiscorn del cassanenc Modest Puig. Es guanyà la vida amb l'estanc familiar, que reconvertí a llibreria després de la guerra. Com a compositor va ser autor de quatre sardanes, totes obligades de 2 o 3 fiscorns.

## Sardanes

* Dues flors, obligada per a 2 fiscorns
* Serafina (1947), obligada per a dos fiscorns
* Tamborinada, obligada per a 2 fiscorns
* Tres fiscorns (1951), obligada per a tres fiscorns

## Bibliografia

* Pere Arpa, article a Som 102 (1989), p. 21-22

## Enllaços externs

* Llista de sardanes
* Història de les cobles cassanenques
# Parthenay

Parthenay és un municipi francès, situat al departament de Deux-Sèvres i a la regió de la Nova Aquitània.
# Paul (Cap Verd)

Paul, és el nom d'un municipi situat en la nord-est de illa de Santo Antão, a Cap Verd. La capital del municipi és la localitat de Vila das Pombas, situada en la costa. És un municipi essencialment agrícola, especialment la vall de Paul, frondosa i rica, on es concentra la major part de la població.
Territorialment correspon amb les conques hidrogràfiques dels rius Paul, Janela i Penedo, més la línia de costa que els uneix.

## Divisió administrativa

El municipi només té una freguesia (parròquia), Santo António das Pombas. La freguesia és subdividida en els següents assentaments, amb població segons el cens de 2010:
* Cabo da Ribeira (pop: 912)
* Campo de Cão (pop: 787)
* Eito (pop: 979)
* Figueiral (pop: 591)
* Janela (pop: 1,658)
* Pico da Cruz (pop: 138)
* Pombas (town pop: 1,295, rural pop: 13, total pop: 1,309)
* Ribeira das Pombas (pop: 411)
* Ribeirãozinho (pop: 27)
* Santa Isabel (pop: 186)

## Demografia

És el municipi amb major densitat de població de l'illa, encara que no el més poblat. La seva població va romandre relativament estabilitzada des dels anys 1970, fins a finals del segle xx. Després s'ha produït un descens marcat, a causa de la important emigració registrada, bé cap a Porto Novo i Mindelo, o bé a l'estranger.
Població de Paul (1940–2010) :
| 1940 | 1950 | 1960 | 1970 | 1980 | 1990 | 2000 | 2010 |
| 5.845 | 5.370 | 6.024 | 8.000 | 7.983 | 8.121 | 8.385 | 6.997 |

## Història

El municipi de Paul va ser creat a l'abril de 1867, encara que al final del segle xix es va unir a l'antic Concelho da Ribeira Grande, passant els dos a formar el Concelho de Santo Antão. En 1971 aquest es va dividir en tres municipis: els citats, més Porto Novo.
A la localitat de Ribeira de Penedo, prop de Janela, pot observar-se l'anomenada Pedra Escrita (tal com és coneguda per la població local) les inscripcions de la qual han dividit als especialistes quant al seu origen i significat, encara no resolt.

## Política

Durant 2004-2008 i des de 2012, el Moviment per la Democràcia és el partit governant del municipi, guanyador amb el 54,7% a les últimes eleccions.

### Assemblea municipal

| | 2004 % | 2004 escons | 2008 % | 2008 escons | 2012 % | 2012 escons |
| Moviment per la Democràcia | 56.44 | 7 | 43.3 | - | 54.7 | 7 |
| PAICV | 43.56 | 6 | 50.3 | - | 42.9 | 6 |

### Municipalitat

| | 2004 % | 2004 escons | 2008 % | 2008 escons | 2012 % | 2012 escons |
| Moviment per la Democràcia | 56.12 | 5 | 44.2 | 0 | 55.4 | 7 |
| PAICV | 43.88 | 0 | 51.4 | 7 | 42.3 | 0 |

## Agermanaments

* Almodôvar
* Benavente
* Sernancelhe

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 Statoids
* ↑ Instituto Nacional de Estatísticas Arxivat 2008-11-18 a Wayback Machine.
* ↑ Cens 2010 - INE de Cap Verd.

## Enllaços externs

* Cambra municipal de Paul Arxivat 2016-06-03 a Wayback Machine.
# Pervi Kanal

Pervi Kanal (rus: Первый канал, AFI [ˈpʲɛrvɨj kɐˈnaɫ], en català Primer canal o Canal 1 Rússia) és el primer canal de televisió de Rússia, fins al 2002 anomenat Televisió Pública Russa (Общественное Российское Телевидение, Obxtxéstvennoe Rossiiskoe Televídenie), ORT. La cadena és de titularitat pública, tot i que té accionariat privat i funciona com una cadena generalista. Va pertànyer a la UER entre 1993 i 2022, i la seva seu se situa a la Torre Ostankino de Moscou.

## Història

Els orígens d'aquest canal es troben en la Televisió Central Soviètica, quan el 22 de març de 1951 es va inaugurar el primer canal amb cobertura completament nacional, que poc després va passar a ser conegut popularment com el Primer Canal. El 1991, després del col·lapse de l'URSS, els mitjans de comunicació entren en un procés accelerat de transformació i es liberalitza el mercat televisu. Així, el 1994 el govern decretà la semiprivatització del primer canal rus, per a la millora en l'explotació i la seva xarxa de difusió, a través de la nova Televisió Pública Russa (ORT). La cadena va canviar el seu nom i logotip el 2002, passant a ser Perviy Kanal (Primer Canal).
El 25 de febrer de 2022, a causa de la invasió russa d'Ucraïna, la Unió Europea de Radiodifusió va vetar la participació de Rússia al Festival de la Cançó d'Eurovisió 2022. Així mateix, diverses radiodifusores públiques d'Europa van demanar la UER que suspengués les emissores russes membres de l'organització, i aquesta va establir el 28 de febrer com a data per debatre l'assumpte i prendren una decisió al respecte. No obstant això, van ser les emissores mateixes (VGTRK, Pervi Kanal i Radio Dom Ostankino) les que van abandonar la UER dos dies abans.

## Programació

Perviy Kanal ofereix uneixi programació de marcat caràcter generalista, enfocant-la en l'entreteniment familiar i programes d'actualitat. La cadena s'encarrega de la cobertura d'esdeveniments de renom com retransmissions esportives o el Festival d'Eurovisió, sèries nacionals, i l'adaptació de programes estrangers com American Idol, Supervivents o Qui vol ser milionari?.
Destaca també per la producció de pel·lícules, algunes d'elles internacionals.

## Referències

* ↑ Guerrero-Solé, Frederic «La transformació del sistema televisiu a la Rússia postsoviètica. Vint anys de lluita per l'hegemonia mediàtica». Comunicació: Revista de Recerca i d'Anàlisi, Societat Catalana de Comunicació, 27, 01-11-2010, pàg. 43-61. DOI: 10.2436/20.3008.01.71 [Consulta: 15 abril 2020].
* ↑ «ВГТРК, Первый канал и радиодом "Останкино" выходят из Европейского вещательного союза» (en rus). TASS. [Consulta: 26 febrer 2022].

## Enllaços externs

* Web oficial del canal
* Web oficial de la companyia
* Web oficial de la companyia en anglès Arxivat 2008-04-05 a Wayback Machine.
# Pervi Lojok

Pervi Lojok - Первый Ложок (rus) - és un poble (un khútor) de l'óblast de Bélgorod, a Rússia. El 2016 tenia 21 habitants. Pertany al districte (raion) de Gubkin.

## Referències

* ↑ «Генеральный план Губкинского городского округа». Федеральная государственная информационная система территориального планирования (ФГИС ТП).
* ↑ «Kladovoye» (en anglès). GeoNames. Arxivat de l'original el 2022-03-10. [Consulta: 10 març 2022].
# Philautus wynaadensis

Philautus wynaadensis és una espècie de granota que es troba a l'Índia.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Biju, S.D., Bhuddhe, G.D., Dutta, S., Vasudevan, K., Srinivasulu, C. & Vijayakumar, S.P. 2004. Philautus wynaadensis. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Consulta: 9 de gener de 2008.
# Paul Cavanagh

Paul Cavanagh (Chislehurst, Kent, 8 de desembre de 1888 − Londres, 15 de març de 1964) va ser un actor cinematogràfic anglès.
Nascut a Chislehurst, Anglaterra, es va educar en Cambridge, on va estudiar dret. Més endavant es va traslladar al Canadà entrant a formar part de la Policia Muntada del Canadà. Després de servir a la Primera Guerra Mundial, va tornar al Canadà i, més endavant, va anar a viure novament al Regne Unit, on va exercir dret.
Després d'una ratxa de mala sort el 1924 per la qual va perdre tots els seus estalvis, va decidir treballar en el teatre, passant més tard al cinema, mitjà en el qual va actuar en més de 100 produccions entre 1928 i 1959.
Paul Cavanagh morir el 1964 a Londres, Anglaterra, a causa d'un infart agut de miocardi. Va ser enterrat en el Cementiri Lorraine Park de Baltimore, Maryland (Estats Units).

## Filmografia seleccionada

* Grumpy (1930)
* The Storm (1930)
* The Squaw Man (El pròfug) (1931)
* A Bill of Divorcement (1932)
* Tonight Is Ours (Reina de l'amor) (1933)
* El cas de l'assassinat al Club Caní (The Kennel Murder Case) (1933)
* Tarzan i la seva companya (Tarzan and His Mate) (1934)
* Goin' to Town (1935)
* Champagne Charlie (1936)
* I Take This Woman (1940)
* Shadows on the Stairs (1941)
* Adventure in Iraq (1943)
* The Scarlet Claw (1944)
* Marriage Is a Private Affair (1944)
* The House of Fear (1945)
* Sherlock Holmes i la dona de verd (The Woman in Green) (1945)
* Nit i dia (Night and Day) (1946)
* Deshonrada (Dishonored Lady) (1947)
* Madame Bovary (1949)
* Rogues of Sherwood Forest (El temible Robin Hood) (1950)
* The Strange Door (1951)
* Plymouth Adventure (1952)
* Els crims del museu de cera (House of Wax) (1953)
* The Mississippi Gambler (1953)
* Port Sinister (1953)
* La gran nit de Casanova (Casanova's Big Night) (1954)
* Magnificent Obsession (1954)
* The Scarlet Coat (1955)
* Jungle Jim (1955-1956, sèrie televisiva per a la qual en nou episodis fidels el Comissionat Morrison)
* Diane (1956)
* The Four Skulls of Jonathan Drake (1959)
# Paul Langerhans

Paul Langerhans (25 de juliol del 1847 a Berlín – 20 de juliol del 1888 a Funchal, Madeira) fou un patòleg alemany. Tant els illots de Langerhans, al pàncrees, com les cèl·lules de Langerhans, a la pell, estan anomenats en honor seu.

## Biografia

Langerhans venia d'una coneguda família de científics. El seu pare, Paul Langerhans sènior, era metge, i els seus germans petits també es convertiren en metges. Un d'ells, Robert Langerhans, fou ajudant de Rudolf Virchow i més endavant esdevingué professor de patologia. El seu avi era Friedrich Wilhelm Langerhans, el primer arquitecte municipal de Berlín.
Després d'acabar l'institut al Monestir Gris de Berlín s'apuntà a l'edat de 16 anys a la Universitat de Jena, on estudià Medicina. Durant aquest temps fou influït significativament per Ernst Haeckel i Carl Gegenbaur. El 1869 completà la seva habilitació sota la direcció de Heinrich Adolf von Bardeleben i Rudolf Virchow. El mateix any, Langerhans descobrí els illots de Langerhans del pàncrees, anomenats en honor seu. L'any anterior, gràcies a una tècnica de Julius Cohnheim, ja havia descobert les cèl·lules dendrítiques de la pell, tot i que creia que es tractava de cèl·lules nervioses.
El 1870, Langerhans emprengué, juntament amb Heinrich Kiepert, una expedició a Egipte, Síria i Palestina per tal de dur-hi a terme recerca sobre la lepra. Durant la Guerra francoprussiana treballà pels alemanys en un hospital militar. El 1871 acceptà una plaça com a Docent i Professor a la Universitat de Friburg de Brisgòvia. Tanmateix, contragué la tuberculosi, i el 1874 es veié obligat a posar fi a la seva carrera com a investigor. Després que nombrosos tractaments a Itàlia, Alemanya i Suïssa no provoquessin cap millora en la seva salut, marxà a Funchal, a l'illa portuguesa de Madeira. El clima suau d'aquesta illa feu possible una millora de la seva salut, de manera que poc després pogué tornar a exercir de metge.
Durant la seva estada a Madeira, es començà a interessar pels animals i plantes marins de la costa portuguesa. Entre altres, recercà una nova espècie de cuc de la classe dels poliquets, que anomenà Virchowia en honor del seu amic Virchow.
El 1888, Paul Langerhans morí d'una malaltia dels ronyons, a l'edat de 40 anys.

## Bibliografia

* Julius Leopold Pagel: Langerhans, Paul. A: Allgemeine Deutsche Biographie' (ADB). Volum 51, Duncker & Humblot, Leipzig 1906, P. 588 f. (alemany)
* Hans Schadewaldt: Langerhans, Paul. A: Neue Deutsche Biographie (NDB). Band 13, Duncker & Humblot, Berlin 1982, P. 593 f. (alemany)

## Enllaços externs

* Retrat de Paul Langerhans, fet per Bernhard Meyer: Esperança dels diabètics, víctima de la tubercoli (alemany)
# Pavelló Sant Rafael de l'Hospital Psiquiàtric Femení

El Pavelló Sant Rafael de l'Hospital Psiquiàtric Femení és una obra noucentista de Sant Boi de Llobregat (Baix Llobregat) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local. Forma part del Conjunt psiquiàtric de Sant Boi de Llobregat.

## Descripció

Edifici de planta baixa i dos pisos amb un porxo format per pilars i arcs rebaixats que es perllonga al primer pis per una galeria de similars característiques però de menor alçada, damunt la qual es troba una coberta a la catalana que es perllonga pel segon pis en els cossos laterals. La resta de l'edifici té coberta inclinada de teula. A l'interior els forjats són de bigues de fusta de secció rectangular, disposades en paral·lel a la façana i suportades en perfils normals d'acer perpendiculars a façana el que permet definir espais longitudinals tipus nau. A ponent hi ha un petit pavelló lineal de la mateixa època i de planta baixa que ajuda a definir un espai enjardinat.

## Referències

* ↑ «Pavelló Sant Rafael de l'Hospital Psiquiàtric Femení». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 25 gener 2019].
# Penguin Liberation Front

El Penguin Liberation Front (PLF) (Front d'Alliberament del Pingüí en català) és un projecte centrat en la distribució de programari que no pot incloure's en la majoria de distribucions de Linux per motius com ara:
* Patents de programari que prohibeixen l'ús d'algorismes independentment de llur implementació.
* Lleis de protecció d'interessos empresarials, com la DMCA als EUA i potser aviat l'EUCD a tot Europa.
* Lleis de restricció de la privadesa, com la criptografia forta en molts estats.
Actualment es fan paquets per a distribucions com ara Mandriva i Ubuntu. Hi trobem programari tant lliure com privatiu que no es troba habitualment en altres categories d'aqueixes distribucions.

## Programes inclosos

La llista de programes és bastant extensa, i PLF separa els programes entre programes amb llicències lliures (plf-free) i no lliures (plf-nonfree). A continuació una llista d'alguns d'ells:
* còdecs de vídeo (win32, divx, xing, realvideo...)
* Drivers propietaris de targetes gràfiques ATI i nVidia
* Emulador de SNES9X
* MythTV
* Opera
* programes de P2P (*mule, edonkey, ...)
* programes de decodificació de DVD
* Quake II
* S.C.U.M.M. (Script Creation Utility for Maniac Mansion)
* Temes del KDE
* RealPlayer: Reproductor en temps real.
* Skype
* Sun JRE: L'entorn d'execució Java de Sun.

## Enllaços externs

* (anglès) Pàgina del projecte PLF Arxivat 2006-09-01 a Wayback Machine.
* (anglès) Informació per a l'Ubuntu
* Informació en català Arxivat 2006-02-11 a Wayback Machine.