OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# FiPorc

FiPorc és la fira sobre la indústria del porc que se celebra cada febrer des del 2014 a Riudellots de la Selva. Es tracta d'una fira de temàtica exclusiva al voltant del porc i dels seus productes que en deriven, i vol convertir-se en un esdeveniment cultural i gastronòmic.
A través dels diversos espais del poble es posa en relleu tot el cicle de vida del bestiar porcí. També hi ha diverses exposicions, una d'animals vius i una altra de teòrica i audiovisual sobre el cicle de vida del porc. S'hi poden comprar embotits a les paradetes, aquestes venen productes del porc com ara botifarres de tota mena, cansalades, lloms o greixons, i fins i tot es pot degustar pernil cuit a la brasa.
Fiporc també reserva un espai per als més petits, que podran aprendre a fer hamburgueses, dibuixar un porquet sobre un globus, fer un passeig pel municipi en poni i participar en un concurs de munyir vaques de plàstic a mà, entre altres activitats.
La fira comparteix protagonisme amb l'àrea de tast, on es poden degustar durant tot el dia productes del porc, entre els quals hi ha la coca guanyadora del primer concurs de coca de greixons, “la coca de greixons de l'àvia Neus”, que també vendran les pastisseries del municipi. Diversos establiments de restauració del municipi també se sumen a l'esdeveniment i ofereixen als clients plats i menús basats en el porc. La fira també inclou una jornada professional i un concert.

## Referències

* ↑ «Fiporc de Riudellots espera superar els 9.000 visitants». ElPuntAvui, 06-02-2015. [Consulta: 14 abril 2015].
# Filèmon de Colosses

Filèmon grec antic: Φιλήμων), de vegades Filemó, va ser un dels primers cristians a l'Àsia Menor i destinatari d'una carta privada de Pau de Tars. Aquesta carta es coneix com a Carta a Filèmon al Nou Testament. És venerat com a sant per diverses esglésies cristianes amb la seva dona Àpfia.
Filèmon era un cristià ric i un ministre (possiblement un bisbe) de l'església domèstica que es reunia a casa seva.
| « | Pau, presoner per causa de Jesucrist, i el germà Timoteu, a Filèmon, el nostre estimat col·laborador, a la germana Àpfia, a Arquip, company nostre en el combat, i a l'església que es reuneix a casa teva. | » |
El Menaion del 22 de novembre parla de Filèmon com a sant apòstol que, en companyia d'Àpfia, Arquip i Onèsim, havia estat martiritzat a Colosses durant la primera persecució general en el regnat de Neró.
A la llista dels Setanta deixebles atribuïda a Doroteu de Tir, Filèmon es descriu com a bisbe de Gaza.

## Referències

* ↑ Constitució apostòlica, VI, 46
* «Philemon». A: Charles Herbermann. Catholic Encyclopedia. Nova York: Robert Appleton Company, 1913.

## Enllaços externs

* Catholic Online: Sant Filèmon (personatge del Nou Testament (anglès)
* Santiebeati: Sant Filèmon (anglès)
# Fornacàlia

Fornacàlia (en llatí Forcanalia) era una festivitat de l'antiga religió romana celebrada cada any en honor de Fornax, la deessa dels forners, per demanar que el gra pogués ser cuit adequadament.

## Origen

Aquesta festa l'hauria instituït Numa Pompili i en un principi només es tractava de fer assecar el gra dels cereals perquè es conservés més temps. Després es va convertir en una festa de la benedicció dels forns invocant a la deessa Fornax, una divinitat entesa com l'esperit (genius) que habitava a cada forn.

## Data

Probablement durava nou dies. Generalment se celebrava al febrer però sense data fixa, perquè era un dies conceptivae. El darrer dia estava dedicat a Quirí, per la qual cosa també se li deia Quirinalia. Ovidi va dir que era una Stultorum feriae («festa sense sentit») per comparació amb la Quirinàlia.
La Fornacàlia es va continuar celebrant fins al segle iii, com així ho testimonia Lactanci.

## Rituals

El Curió Màxim a més d'anunciar la data de la celebració, decidia quin grau de participació tindria cada cúria o districte i ho feia saber en un tauló penjat al fòrum. Dins dels forns es ficava la mola salsa, una barreja de farina d'espelta torrada i sal.Cada cúria feia un àpat comunal i menjaven pa cruixent.
Els ritus sagrats d'aquesta festa es feien a cada cúria i els de les persones no lligades a una cúria concreta es feien al Quirinal.
A diferència de la Fordicídia, l'altra festa romana de les cúries, el sacerdot màxim no hi prenia part.

## Significat

L. Preller, basat en la descripció que en va fer Dionís d'Halicarnàs, va proposar que es tractava de la primera ocasió per menjar els fruits de la temporada, però aquesta explicació no ha estat gaire acceptada pels altres acadèmics. Steuding interpretava aquesta celebració com un dinar per donar gràcies als déus per haver conservat els cereals durant l'hivern. William Fawler opinava que tan sols es tractava del preàmbul a la diada de totes les cúries (la Quirinàlia), segons aquest autor l'expressió Stultorum feriae seria d'origen tardà i expressaria la importància cada vegada menor de l'organització en cúries després de l'admissió dels plebeus.

## Referències

* ↑ Plini el Vell. Naturalis Historia, XVIII.2
* 1 2 William Smith, p.304
* 1 2 Andrea Carandini, La nascita di Roma, p. 572
* 1 2 Ovidi, Fasti, II.527
* ↑ Lactanci, Institutiones divinae, I.20
* ↑ Marc Terenci Varró, De lingua latina, VI.13
* ↑ William Smith, p.305
* ↑ Dionís d'Halicarnàs. Rhōmaikē archaiologia, II,23
* ↑ William Smith, p.306

## Bibliografia

* William Smith, D.C.L., LL.D.. "A Dictionary of Greek and Roman Antiquities". Londres: ed.John Murray, 1875 (article:"Fornacalia"). p.545,546
* William Warde Fowler. The Roman Festivals of the Period of the Republic". Londres: ed.MacMillan and Co., 1899.
* L. Preller. "Roemische Mythologie", 1858.
# Fiľakovské Kováče

Fiľakovské Kováče és un poble i municipi d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Banská Bystrica. La primera menció escrita de la vila es remunta al 1246.

## Referències

* ↑ «Banskobystrický kraj (Slovakia): Districts, Towns and Municipalities - Population Statistics, Charts and Map». [Consulta: 6 gener 2022].
* ↑ «História - Oficiálna stránka obce Fiľakovské Kováče». Arxivat de l'original el 2022-01-06. [Consulta: 6 gener 2022].
# Francesc Albertí Palau

Francesc Albertí Palau (Banyalbufar, 1926 - Palma, 1995) fou un empresari i dirigent empresarial.
Va dirigir la seva activitat empresarial cap a les indústries d'exhibició cinematogràfica, arts gràfiques i a les auxiliars de la construcció. Des de 1973 va ser president de l'Assistència Palmesana. El 1977 va ser membre fundador de la Confederació d'Associacions Empresarials de Balears (CAEB) i tresorer de la primera junta. Després, el 1981, en va ser elegit president. A partir de 1975 formà part del grup de debat i opinió Tramuntana. Molt vinculat a la línia política de la CEOE i del Foment del Treball va adoptar un posicionament favorable a l'autogovern de les Illes Balears i de defensa d'un nou règim fiscal i de finançament, col·laborant de manera activa amb les campanyes cíviques de l'Obra Cultural Balear.

## Referències

* ↑ «Grup Tramuntana (Mallorca, 1975-1977)». Miquelcinema (Miquel Alenyar), 15-01-2013. [Consulta: juny 2020].
* ↑ «Albertí Palau, Francesc». A: Dolç i Dolç, Miquel (coord.). Gran Enciclopèdia de Mallorca. Volum 1. Palma: Promomallorca, p. 71-72. ISBN 84-8661702-2.
# Flaibano

Flaibano (friülà Flaiban ) és un municipi italià, dins de la província d'Udine. L'any 2007 tenia 1.190 habitants. Limita amb els municipis de Coseano, Dignano, San Giorgio della Richinvelda (PN), Sedegliano i Spilimbergo (PN).

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2004- | Stefano Fabbro | Llista cívica |
# Francisco Romero Vázquez

Francisco Romero Vázquez, també conegut com a Pancho Romero, (Concepción, 17 de desembre de 1942 - Manresa, 13 de febrer de 1997) fou un futbolista paraguaià de la dècada de 1970.

## Trajectòria

Va arribar al RCD Espanyol l'any 1967 procedent del Club Sol de América de Paraguai. Jugà dues temporades a l'Espanyol. En la primera disputà 17 partits de lliga, però en la segona només 6. A més, aquesta segona temporada acabà amb el descens de l'Espanyol a Segona Divisió. Romero fou apartat de l'equip i malgrat tenir ofertes de clubs com el Club América de Mèxic, decidí romandre a Catalunya i fitxar per la UE Sant Andreu. Al club andreuenc, que militava a Segona, visqué una gran temporada, jugant 26 partits de lliga i encaixant només 18 gols. Retornà a l'Espanyol per la temporada 1970-71 però no jugà molts minuts i en finalitzar aquesta temporada marxà a l'Sporting de Gijón on romangué durant tres campanyes. L'any 1974 retornà a Catalunya fixant la seva residència a Manresa, jugant pel club de la capital del Bages durant 4 temporades, i quatre més al CE Puigreig, fins al 1982.

## Referències

* 1 2 3 4 «Pancho Romero un guardamenta feliz». Mundo Deportivo, 03-06-1970. [Consulta: 1r octubre 2014].
* ↑ «Falleció Pancho Romero». Mundo Deportivo, 14-02-1997. [Consulta: 1r octubre 2014].
* ↑ «El Español salió para Málaga dispuesto a dar la campanada». Mundo Deportivo, 26-08-1967. [Consulta: 1r octubre 2014].
* ↑ «Romero». websporting. [Consulta: 1r octubre 2014].

## Enllaços externs

* Perfil a BDFutbol
# Franz Carl Josef Ernst Pollack

Franz Carl Josef Ernst Pollack (1798 - valor desconegut) fou un compositor i organista alemany.
Estudià la carrera de lleis a Breslau, ensems que estudiava harmonia i composició, amb el professor Schnabel. Bans però, havia desenvolupat una plaça d'organista a Neisse. Després de diverses gires artístiques fou contractat pel cèlebre compositor Carl Maria von Weber, com a tenor, per al teatre de l'Òpera alemanya de Dresden. En morir Weber, Pollack marxà de la ciutat, i després d'haver actuat en diversos teatres d'Alemanya, s'establí a Innsbruck coma director d'orquestra teatral.
Deixà diverses composicions, com obertures, col·leccions de cants a una sola veu, etc. Es van publicar algunes de les seves obres.

## Bibliografia

* Enciclopèdia Espasa, vol. 46, pàg. 158. (ISBN 84-239-4546-4)

## Enllaços externs

* Treballs per o sobre Franz Carl Josef Ernst Pollack en biblioteques (catàleg WorldCat) (anglès)
# Flaxton

Flaxton és una població dels Estats Units a l'estat de Dakota del Nord. Segons el cens del 2000 tenia 73 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Flaxton tenia 73 habitants, 40 habitatges, i 19 famílies. La densitat de població era de 100,7 hab./km².
Dels 40 habitatges en un 15% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 37,5% hi vivien parelles casades, en un 7,5% dones solteres, i en un 52,5% no eren unitats familiars. En el 50% dels habitatges hi vivien persones soles el 25% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era d'1,83 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,58.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 21,9% tenia menys de 18 anys, un 0% entre 18 i 24, un 20,5% entre 25 i 44, un 28,8% de 45 a 60 i un 28,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 53 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 111,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 13.571 $ i la renda mediana per família de 21.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.250 $ mentre que les dones 11.250 $. La renda per capita de la població era de 8.264 $. Entorn del 50% de les famílies i el 53,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Flaxton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Flaxton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 9 agost 2010].
# Flaxlanden

Flaxlanden (en alsacià Flàxlànde) és un municipi francès, situat a la regió del Gran Est, al departament de l'Alt Rin. L'any 2006 tenia 1.448 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 570 | 804 | 1.084 | 1.144 | 1.101 | 1.254 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1995-2008 | Bernard Ritty | |
| 20081- | Claude Frey | PS |
# Frenètic

Frenètic (títol original en anglès, Frantic) és una pel·lícula estatunidenca i francesa dirigida per Roman Polanski, estrenada l'any 1988. Ha estat doblada al català.

## Argument

L'assistència a una conferència a París li brinda al doctor Richard Walken i a la seva dona l'oportunitat de reviure la seva lluna de mel. Però, només instal·lar-se a l'habitació de l'hotel, la seva dona desapareix misteriosament. Tot sol, en un país desconegut l'idioma ignora, Walken la buscarà desesperadament. L'única pista que té és un número de telèfon apuntat en una caixa de llumins, però, a partir d'aquí, la trama s'anirà complicant fins a esdevenir un autèntic malson.

## Repartiment

* Harrison Ford: doctor Richard Walker
* Betty Buckley: Sondra Walker
* Emmanuelle Seigner: Michelle
* Djiby Soumare: el taxista
* Dominique Virton: el recepcionista
* Gérard Klein: Gaillard
* Jacques Ciron: director del Grand Hôtel
* Louise Vincent: un turista
* Patrice Melennec: el detectiu del Grand Hôtel
* Joëlle Lagneau: la florista
* Jean-Pierre Delage: el florista
* Dominique Pinon: Wino, el captaire
* Yves Rénier: l'inspector
* Yorgo Voyagis: el revisor
* Marc Dudicourt: el propietari del cafè
* Thomas M. Pollard: Rastafarian
* Laurent Spielvogel: un portador
* Marcel Bluwal: l'home a tweed
* Artus de Penguern: servent

## Referències

* ↑ «Frenètic». esadir.cat.
* ↑ «Frantic». The New York Times.
# Cuesta del Rato

Cuesta del Rato (en castellà) és un llogaret del municipi de Castellfabib, a la comarca del Racó d'Ademús (País Valencià).
Situat a uns 3 quilòmetres al nord de Castellfabib, sobre una lloma al marge esquerre del riu Ebrón, a 912 msnm. El llogaret de Cuesta del Rato se situa al límit amb Aragó.
A Cuesta del Rato hi viuen 16 persones (2011) i l'edifici més destacat és l'església de Sant Dídac.

## Referències

* ↑ «Nomenclàtor 2011». Arxivat de l'original el 2014-11-29. [Consulta: 12 abril 2012].

## Enllaços externs

* Web de l'Ajuntament de Castellfabib
# Norbert Hofer

Norbert Gerwald Hofer (ˈnɔʁbɛʁt ˈhoːfɐ; Vorau, 2 març 1971) és un polític i enginyer aeronàutic austríac, membre del partit Partit de la Llibertat d'Àustria.
Hofer va ser candidat a president d'Àustria en les eleccions presidencials de 2016. Va ser el candidat més votat en la primera volta, i fou derrotat en la segona volta per Alexander Van der Bellen. El Tribunal Constitucional d'Àustria va anul·lar per frau el resultat d'aquesta última volta, que s'anava a repetir el 2 d'octubre de 2016, però finalment es repetí el 4 de desembre de 2016, amb victòria també per a Van der Bellen.

## Referències

* ↑ ; Winter, Jakob «Der Volksempfänger: Was uns bei Norbert Hofer angst macht» (en alemany). , 18-05-2016 [Consulta: 23 maig 2016].
# El Capolatell

El Capolatell és una mola rodejada completament de cingles que es troba a l'extrem de ponent de la Serra de Busa, al municipi de Navès (Solsonès).
El seu cim, planer i amb una lleu inclinació cap al sud-est, té una alçada compresa entre els 1.180 metres a l'extrem sud-est i assoleix la seva màxima elevació als 1.316,4 metres a l'extrem nord-oest. Té una extensió aproximada d'unes 1,43 hectàrees que estan ocupades completament per un esclarissat bosc d'alzina.
El cim està rodejat completament de cingles de caiguda pràcticament vertical d'un centenar de metres de desnivell excepte en el seu extrem oriental on presenta una estreta gorja mitjançant la qual s'uneix a la Serra de Busa. En aquest punt la cinglera no deu tenir gaire més de deu metres de profunditat. Malgrat això, és prou alta com per a fer necessària una palanca o pont per a accedir a la mola. Fins fa una quinzena d'anys era formada per un parell de troncs units per taulons de fusta horitzontals i no tenia baranes. A causa del seu estat precari, va ser substituïda per una palanca metàl·lica pels veïns de Navès.
La mola està formada per conglomerats montserratins i està clivellada per nombrosos avencs. En destaca un situat a l'extrem sud-occidental anomenat avenc del Capolatell amb una profunditat de 115 metres, cosa que el converteix amb el segon avenc més profund de la comarca, només superat per l'avenc de Montserrat Ubach.
Aquesta morfologia tan particular va comportar que durant la guerra del francès (1808-1814) el Capolatell fos utilitzat com a presó de soldats de l'exèrcit de Napoleó la qual cosa va comportar que encara actualment el Capolatell sigui conegut també amb el nom de la Presó de Busa.
L'edició digital del mapa de l'ICC presenta uns lleugers errors en aquest indret doncs assenyala com a Capolatell un roc o penyal situat sota la cinglera oriental del mateix que assoleix una elevació màxima de 1.263,3 metres. Així mateix, situa la Presó de Busa en el sector comprès entre aquest roc i el cingle de l'extrem oriental del Capolatell. La realitat, però, és que la Presó de Busa va ser ubicada al Capolatell.

## Referències

* ↑ Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». www.gencat.cat. Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 01-01-2015.
* 1 2 Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
* 1 2 Fruitós i Sayol, Jaume. La Vall de Lord i el seu entorn. Sant Llorenç de Morunys: [s.e.], 2004. 476
# Sea Watch 3

El Sea Watch 3 és un vaixell de rescat de refugiats que opera al Mediterrani per l'organització Sea Watch, amb seu a Berlín. El vaixell té uns 50 m de longitud i està registrat com a iot als Països Baixos.

## Història

El vaixell va ser construït per Shimoda 211 al Japó com a proveïdor d'alta mar el 1972. El vaixell va lliurat a principis del juliol de 1973 al Petroleiro Brasileiro S. A. de Rio de Janeiro i entrà en servei amb el nom d'Alegrete. El 1982 es va vendre a la Companhia Brasileiro de Offshore del Salvador. El 1990 el vaixell es va vendre a Sunset Shipping de Douglas, a l'Illa de Man i esdevingué vaixell de seguretat. El nom del vaixell canvià a Seaboard Swift. A la segona meitat de la dècada de 1990, va ser venut diverses vegades i va canviar de nom diverses vegades. El 1999 esdevingué un vaixell de suport per a la investigació sísmica. En 2004 tornà a ser venut i a canviar de nom. El 2010, el vaixell es va vendre a Rederij Groen i es va reanomenar Furore G al final de l'any. El Rederij Groen va utilitzar el vaixell com a vaixell de suport a alta mar.
El 2015 el vaixell va ser venut a Metges Sense Fronteres, a Barcelona. Amb el nom de Dignitat I va ser utilitzat pel salvament de refugiats a la mar Mediterrània. El 2017 Sea Watch es va fer càrrec del vaixell en substitució de la petita Sea Watch 2. El juny de 2018, el vaixell va ser aturat per les autoritats de Malta al port de la Valletta, perquè suposadament no estava registrat sota la bandera holandesa. Malgrat que el problema burocràtic fou aclarit el mes de juliol, per raons polítiques s'impedí sortir al vaixell fins a l'octubre. El novembre de 2018 van iniciar una campanya conjunta els vaixells de Proactiva Open Arms, Mediterranea i Sea-Watch, que són l'Open Arms, el Mare Jonio i el Sea-Watch 3, juntament amb l'avió Moonbird per tal de prosseguir amb el rescat de refugiats al Mediterrani després d'unes setmanes en què els estats els havien impedit actuar de diverses maneres.

## Referències

* ↑ No ens calen més normes, necessitem més de rescat de vaixells, Sea Watch, 26.
* ↑ Na verkoop herdoopt, Koopvaardij
* ↑ Matthew Vella: Malta still preventing Sea-Watch vessel from departing, despite positive inspection. Maltatoday, 11. September 2018, abgerufen 23. November 2018.
* ↑ Christian Jakob: Rückkehr der Seenotretter. TAZ, 6. November 2018, abgerufen 23. November 2018.
* ↑ Raphael Thelen und Andreas Evelt: "Sea-Watch 3" hat alle Zulassungen - darf aber nicht auslaufen. Spiegel, 1. August 2018, abgerufen 23. November 2018.
* ↑ Periódico, El «Open Arms vuelve al Mediterráneo a rescatar inmigrantes» (en castellà). elperiodico, 23-11-2018.
# Sebastapistes strongia

Sebastapistes strongia és una espècie de peix marí i nocturn pertanyent a la família dels escorpènids. L'epitet strongia prové d'Illa de Strong, un antic nom de l'illa de Kosrae.
Fa 6 cm de llargària màxima. És un peix marí tropical, que viu fins a 18 m de fondària, en zones amb sorra mixta i runes en zones planes d'esculls de corall. S'alimenta de petits peixos i crustacis. Es troba des del mar Roig i l'Àfrica oriental fins a les illes de la Societat, Taiwan i Queensland (Austràlia).
És verinós per als humans.

## Referències

* 1 2 Cuvier, Georges; Valenciennes, Achilles. «La scorpène de l'île de Strong». A: Histoire naturelle des poissons (en francès). t.4. París: Chez F. G. Levrault, 1829, p. 325.
* ↑ «Kosrae island, Micronesia» (en anglès). Encyclopædia Britannica. [Consulta: 11 maig 2020].
* 1 2 3 4 Capuli, Estelita Emily; Valdestamon, Roxanne Rei. «Sebastapistes strongia (Cuvier, 1829) Barchin scorpionfish» (en anglès). FishBase.
# Schistura callidora

Schistura callidora és una espècie de peix de la família dels balitòrids i de l'ordre dels cipriniformes.

## Etimologia

El seu nom específic deriva dels mots grecs calloni (bellesa) i doro (regal), i vol dir "dotat de bellesa".

## Morfologia

* El seu cos fa 4,2 cm de llargària maxima, és moderadament allargat i l'amplada del cap augmenta des del nivell de la boca cap enrere.
* És cobert per escates (llevat del ventre) darrere de la base de l'aleta dorsal. No en té per davant de la dorsal, encara que en té unes poques en els flancs a sota de l'esmentada aleta i disposades principalment al llarg de la línia lateral.
* Té entre 12 i 17 franges verticals fosques al cos, les quals són molt més primes en la meitat anterior del cos que en la meitat posterior.
* Presència d'una cresta dorsal en el peduncle caudal.
* La línia lateral arriba darrere de la base de l'aleta anal.
* Aleta caudal força bifurcada, amb 9+8 radis ramificats i lòbuls aguts.
* Aleta pelviana amb 8 radis i pectoral amb 10 o 11, la qual arriba una mica per darrere de la meitat de la distància que hi ha entre les bases de les aletes pectoral i pelviana.
* L'obertura de la boca és tres vegades més ampla que llarga, amb els llavis gruixuts i el llavi superior amb una incisió mitjana ben marcada i sense solcs.
* Presenta 3 taques negres a la base de l'aleta dorsal. Aleta caudal amb una única filera de punts formant una banda en forma de "V".

## Hàbitat i distribució geogràfica

És un peix d'aigua dolça, demersal i de clima subtropical, el qual viu a Àsia (el riu Myit Nge a la conca del riu Irauadi, Myanmar).

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ John McClelland, 1838. Observations on six new species of Cyprinidae, with an outline of a new classification of the family. J. Asiatic Soc. Bengal v. 7 (for Nov. 1838). 941–948.
* 1 2 3 4 Bohlen, J. & Šlechtová, V., 2011. A new genus and two new species of loaches (Teleostei: Nemacheilidae) from Myanmar. Ichthyological Exploration of Freshwaters, 22 (1): 1-10.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ FishWise (anglès)

## Enllaços externs

* Encyclopedia of Life (anglès)
* ION (anglès)
* AQUATAB (txec)