OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Big Comic Original

Big Comic Original (ビッグコミックオリジナル, Biggu Komikku Orijinaru) és una revista japonesa de manga seinen publicada per l'editorial Shōgakukan i enfocada en un públic masculí adult. És una revista germana de Big Comic, la diferència més gran és que surt a la venda dues vegades al mes en les setmanes que Big Comic no fa. Els dissenys de la portada solen incloure un gos o un gat i un haiku. La dotzena de sèries de manga que s'executen en un moment donat inclouen una àmplia varietat de material, des de drames històrics i suspens fins a esports i romanços, amb relativament poca ciència-ficció o fantasia.
Llançat el 1972, ha publicat més de 1000 números, que solen tenir aproximadament 350 pàgines en format grapat en sella i en blanc i negre, i es venen per 340 iens (2015). Es diu que més del 83% dels lectors tenen més de 30 anys i les dones representen aproximadament una quarta part del total. La majoria dels lectors són empleats d'empresa. La circulació el 2015 es va registrar en 539.500.

## Obres
### Actualment en serialització (2021)

| Manga | Mangaka | Any |
| The Red Rat in Hollywood (赤狩り THE RED RAT IN HOLLYWOOD) | Osamu Yamamoto | 2017 |
| Kaze no Daichi (風の大地) | Nobuhiro Sakata Eiji Kazama | 1990 |
| Kango Joshu no Nana-chan (看護助手のナナちゃん) | Chisa Nomura | ? |
| Shippo no Koe (しっぽの声) | Kiyoshi Chikuyama | ? |
| Shōwa Tennō Monogatari (昭和天皇物語) | Jun'ichi Nōjō Kazutoshi Handō Issei Eifuku | 2017 |
| Sekai wa Hanbun ni natta (世界は半分になった) | Crayon Company | ? |
| Zenkamono (前科者) | Masahito Kagawa Tōji Tsukishima | 2018 |
| Tasogare Ryūseigun (黄昏流星群) | Kenshi Hirokane | 1995 |
| Tsuribaka Nisshi (釣りバカ日誌) | Jūzō Yamasaki Ken'ichi Kitami | 1979 |
| Dekake Oya (出かけ親) | Sensha Yoshida | ? |
| Tetsubon (テツぼん) | Kiyoshi Nagamatsu | 2008 |
| Haikai sensei (徘徊先生) | Mitsuo Hashimoto | ? |
| Himiko (卑弥呼) | Richard Woo Mariko Nakamura | ? |
| Hyaku nen senryū (百年川柳) | Yoshiie Gōda | ? |
| Miwa-san Narisumasu (ミワさんなりすます) | Yuhiro Aoki | ? |

### Serialització finalitzada
## Referències

* ↑ Jason Thompson. Manga: The Complete Guide. Del Rey Books, 2007, p. 327-239. ISBN 978-0-345-48590-8.
* ↑ «Men's Manga» (en japonès). Japanese Magazine Publishers Association, 01-09-2016.
* ↑ Frederik L. Schodt. Dreamland Japan: writings on modern manga. Stone Bridge Press, 1996, p. 97. ISBN 1-880656-23-X.
* ↑ Clements, Jonathan. "Manga Snapshot: Big Comic Original." NEO, Jan. 2011, p. 24-25.
* ↑ Japan Magazine Publishers Association Magazine Data June 2015. Retrieved Oct. 28, 2015.
# Michele Columbu

Michele Columbu (Ollolai, 8 de febrer de 1914) és un polític sard. El 1948 fou escollit regidor del seu municipi, del qual en fou alcalde durant els anys seixanta. Durant aquests anys va protagonitzar la marxa sobre Càller per a demanar treball i desenvolupament de les zones interiors i muntanyenques. A les eleccions legislatives italianes de 1972 va ser diputat independent dins les llistes del Partit Comunista Italià, i va ser vicepresident de la Comissió Parlamentària d'Agricultura. A les eleccions de 1976 no fou reescollit, i a les municipals del 1980 fou candidat independent dins els files del PCI a l'alcaldia de Càller, però poc després ingressà al Partit Sard d'Acció.
Es presentà dins les llistes Federalisme Europa dels Pobles, formada després d'un acord entre el PSAZ i Unió Valldostana a les eleccions europees de 1984, i fou escollit eurodiputat. Fins al 1989 formà part de la Comissió de Política Regional i Ordenació del Territori, de la Comissió d'Afers Constitucionals, de la Comissió per a la Protecció de medi ambient, de la salut pública i de la protecció dels consumidors.
El 1984 es va convertir en director regional del PSAZ però va renunciar poc després, a causa de la seva tasca de diputat al Parlament Europeu. Va ser secretari i després president del Partit Sard d'Acció fins a 1991, quan es va jubilar de la política per raons d'edat i la salut.

## Enllaços externs

* Pàgina personal del Parlament europeu
# Bir Zamanlar Çukurova

Bir Zamanlar Çukurova (en català: Hi havia una vegada a Çukurova o coneguda com Terra amarga o Züleyha) és una sèrie de televisió turca de 2018 produïda per Tims & B Productions per ATV.

## Sinopsi

Durant la dècada dels 70, la parella d'enamorats Züleyha i Yilmaz decideixen ocultar les seves identitats a causa de l'assassinat que Yilmaz havia comès per protegir la seva estimada d'una agressió sexual, per la qual cosa decideixen incursionar un viatge amb tren des d'Istanbul cap al desconegut.
El destí els porta a la fèrtil regió de Çukurova, específicament a la província d'Adana, on decideixen allotjar-se i treballar a la granja de Hünkar Yaman juntament amb el seu fill Demir, que s'enamorarà de la jove sense saber que el seu cor pertany a Yilmaz, no obstant això la parella amb la finalitat de poder obtenir allotjament i treball, fingeixen ser germans, cosa que Demir no sabrà fins llavors.

## Repartiment

* Hilal Altınbilek com Züleyha Altun
* Uğur Güneş com Yılmaz Akkaya
* Murat Ünalmış com Demir Yaman
* Vahide Perçin com Hünkar Saraçoglu Yaman
* Kerem Alışık com Ali Rahmet Fekeli
* Melike Ipek Yalova com a Müjgan Hekimoğlu
* İbrahim Çelikkol com Hakan Gümüşoglu/Mehmet Kara
* Serpil Tamur com Haminne/Azize Saraçoglu
* Turgay Aydın com Sabahattin Arcan
* Sibel Taşçıoğlu com Şermin Yaman
* İlayda Çevik com a Betül Arcan
* Kadim Yaşar com Cengaver "Cengo" Çimen
* Ebru Aytemur com a Nihal Çimen
* Bülent Polat com Gaffur Taşkın
* Selin Yeninci com Saniye
* Selin Genç com Gülten Taşkın
* Aras Şenol com Çetin Ciğerci
* Polen Emre com a Fadik
* Şahin Vural com Raşit Kaya
* Yeliz Doğramacılar com a Füsun Arman
* Teksin Pircanlı com a Nazire
* Hande Soral com a Ümit Kahraman
* Hülya Darcan com Lütfiye Duman
* Mehmet Polat com a Hatip Tellidere
* Şirin Öten com Naciye Tellidere
* Alayça Öztürk com Jülide Yalçınkaya
* Esra Dermancıoğlu com Behice Hekimoğlu
* Furkan Palalı com a Fikret Fekeli
* Nazan Kesal com Sevda Çağlayan
* Ebru Ünlü com a Seher
* Mihriban Er com a Sevil
* Engin Yüksel com a Behzat Hekimoğlu
* Rüzgar Aksoy com a Ercüment Akman
* Şebnem Dilligil com Naime
* Alp Özgür Yaşin com Sait Ersoy
* Mustafa Açılan com Veli Erdönmez
* Ömer Fethi Canpolat com Adnan "Yılmaz" Yaman-Akkaya
* Neva Pekuz com Üzüm Tokun Taşkın
* Ergün Metin com Vahap
* Erkan Bektaş com Abdülkadir Keskin

## Temporades

| Temporada | Episodis | Rang d'episodis | Emissió original | Emissió original |
| Temporada | Episodis | Rang d'episodis | Inici | Final |
| 1 | 35 | 1 - 35 | 13 de setembre de 2018 | 30 de maig de 2019 |
| 2 | 28 | 36-63 | 19 de setembre de 2019 | 9 d'abril del 2020 |
| 3 | 39 | 64 - 102 | 17 de setembre de 2020 | 24 de juny de 2021 |
| 4 | 39 | 103 - 141 | 9 de setembre de 2021 | 16 juny 2022 |
# Hayden (Arizona)

Hayden és una població dels Estats Units a l'estat d'Arizona. Segons el cens del 2007 tenia 821 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Hayden tenia 892 habitants, 288 habitatges, i 222 famílies La densitat de població era de 273,3 habitants/km².
Dels 288 habitatges en un 31,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 54,5% hi vivien parelles casades, en un 13,5% dones solteres, i en un 22,9% no eren unitats familiars. En el 21,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,1 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,56.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 33,2% tenia menys de 18 anys, un 9% entre 18 i 24, un 20,5% entre 25 i 44, un 23,2% de 45 a 60 i un 14,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 32 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 91,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 24.293 $ i la renda mediana per família de 26.964 $. Els homes tenien una renda mediana de 35.521 $ mentre que les dones 22.500 $. La renda per capita de la població era de 9.797 $. Aproximadament el 20,1% de les famílies i el 27,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Hayden». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 17 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Hayden». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Popular Electronics

Popular Electronics és una revista iniciada per Ziff-Davis Publishing, l'octubre de 1954 dirigida als aficionats i experimentadors a l'electrònica. Aviat es va convertir en la "revista electrònica de major venda en el món". La circulació va ser de 240.151 exemplars l'abril de 1957 i de 400.000 el 1963. Ziff-Davis publicà Popular Electronics fins a l'abril de 1985. Gernsback Publicacions va adquirir el títol el 1988 i la va rebatejar com Hands-On Electronics. Aquesta versió de Popular Electronics es va publicar fins al desembre de 1999.
Un article de portada de Popular Electronics podria llançar un nou producte o empresa. El cas més famós, el gener de 1975, va ser el de l'ordinador personal Altair 8800 a la portada, això va iniciar la revolució informàtica. Paul Allen va exposar el projecte a Bill Gates, i ambdós van escriure un intèrpret BASIC per als ordinadors Altair, l'Altair BASIC. Aquest va ser el primer producte de Microsoft.
L'Altair 8800, un microordinador dissenyat el 1975, es va vendre com un kit a través de la revista. Els fabricants van planejar vendre només alguns centenars d'equips als aficionats, i es van sorprendre quan es van vendre deu vegades aquesta quantitat només en el primer mes.

## Vegeu també

* Altair 8800
* Byte
* Kilobaud Microcomputing
* Radio-Electronics

## Referències

* ↑ Books Llc. General Books LLC. Publications Established In 1954: Popular Electronics (en anglès), setembre de 2010. ISBN 978-1-156-57533-8 [Consulta: 16 novembre 2011].
* 1 2 «The Altair 8800 of Ed Roberts» (en anglès). History of Computers. [Consulta: 16 desembre 2012].
# Estació de Gandia

Mapa Rodalies València línia C-1 :
L'estació intermodal de Gandia d'Adif està situada al nord del nucli urbà de la capital de la comarca de la Safor. Aquesta disposa de serveis de la línia C-1 de Rodalies València de Renfe, i funciona d'intercanviador amb l'estació d'autobusos integrada dins de la de ferrocarril.
L'estació consta de 2 nivells. Al primer hi les finestretes i diferents botigues destacant la cafeteria, i al nivell inferior hi ha les andanes que tenen un total de 2 vies.

## Serveis Ferroviaris
### Rodalies València

| Procedència/Destinació | < | Línia | > | Procedència/Destinació |
| València-Nord | Xeraco | C-1 | terminal | terminal |

## Vegeu també

* Rodalies València
# Modus ponendo tollens

El modus ponendo tollens (llatí per a de negar en afirmar) o MPT és una forma del sil·logisme disjuntiu. És una forma vàlida d'argument que diu:
    O bé A, o bé B
    A
    Per tant, no B
Per exemple, un raonament que segueix la forma del modus ponendo tollens podria ser:
    O bé és de dia, o bé és de nit.
    És de dia.
    Per tant, no és de nit.
Una altra manera de presentar el modus ponendo tollens és:
    ${\begin{array}{r}A\nleftrightarrow B\\A\\\hline \neg B\end{array}}$
I encara una altra manera és a través de la notació del càlcul de seqüent:
    $(A\nleftrightarrow B),A\vdash \neg B$

## Vegeu també

* Modus ponens

## Referències

* ↑ Cortés i Morató, Jordi; Martínez i Riu, Antoni. «Conceptes: modus ponendo tollens». A: Filoxarxa Diccionari enciclopèdic de filosofia: autors, conceptes, textos, 2004 [Consulta: 10 desembre 2016].
# Big Creek (Mississipi)

Big Creek és una població dels Estats Units a l'estat de Mississipi. Segons el cens del 2000 tenia 127 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Big Creek tenia 127 habitants, 58 habitatges, i 33 famílies. La densitat de població era de 43 habitants per km².
Dels 58 habitatges en un 20,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 51,7% hi vivien parelles casades, en un 5,2% dones solteres, i en un 41,4% no eren unitats familiars. En el 36,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 19% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,19 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,79.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 16,5% tenia menys de 18 anys, un 12,6% entre 18 i 24, un 26% entre 25 i 44, un 28,3% de 45 a 60 i un 16,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 42 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 96,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 29.583 $ i la renda mediana per família de 31.875 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.625 $ mentre que les dones 21.250 $. La renda per capita de la població era de 12.745 $. Entorn del 15,4% de les famílies i el 20,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Big Creek». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Big Creek». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Cònvenes

Els cònvenes (en llatí: Convĕnae; en grec antic: Κονουέναι) van ser un poble aquità que habitava a la part nord dels Pirineus occidentals. La seva capital era Lugdúnum dels Cònvenes.
Estrabó situa Lugdúnum als Pirineus, a prop de les aigües termals d'Aigües dels Onesis (Banyeres de Luixon), i afegeix que van rebre el dret llatí. La ciutat correspon amb el que avui en dia és Sant Bertran de Comenge. Segons Jeroni d'Estridó, Pompeu va establir a la regió alguns hispans acusats de ser bandits i lladres, capturats durant la Guerra de Sertori. Les Aigües Cònvenes (Banyeres de Bigorra) eren a mig camí entre els cònvenes i els Bigerrions.

## Referències

* ↑ Smit, William (ed.). «Convenae». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 5 agost 2022].

## Bibliografia

* Hingley, Richard «Review of (S.) Esmonde Cleary 'Rome in the Pyrenees. Lugdunum and the Convenae from the First Century B.C. to the Seventh Century A.D.'» (en anglès). The Classical Review (New Series), 58, 2008, pp 595-596. DOI: 10.1017/S0009840X08001340.
* «Saint Bertrand de Comminges & Valcabrère» (en castellà). Informació turística. Comité Départemental du Tourisme de la Haute-Garonne. [Consulta: 10 desembre 2014].
# Gran Premi de les Nacions 1993

L'edició del 1993 fou la 60a del Gran Premi de les Nacions. La cursa es disputà el 16 d'octubre de 1996, pels voltants del Lac de Madine (Lorena) i amb un recorregut de 62,5 quilòmetres en format contrarellotge. El vencedor final fou el francès Armand de las Cuevas, que s'imposà per davant de Stephen Hodge i Eddy Seigneur.
Va ser l'onzena i darrera prova de la Copa del Món de ciclisme de 1993.

## Classificació final

| | Ciclista | Equip | Temps |
| 1 | Armand de las Cuevas | Castorama | 1h 20' 54" |
| 2 | Stephen Hodge | ONCE | + 1'02" |
| 3 | Eddy Seigneur | GAN-Lemond | + 1'27" |
| 4 | Chris Boardman | GAN-Lemond | + 2'39" |
| 5 | Jelle Nijdam | WordPerfect-Colnago | + 2'51" |
| 6 | Pascal Lance | GAN-Lemond | + 3'07" |
| 7 | Maurizio Fondriest | Lampre-Polti | + 3'33" |
| 8 | Edwig Van Hooydonck | WordPerfect-Colnago | + 3'48" |
| 9 | Peter Meinert Nielsen | TVM-Bison | + 4'31" |
| 10 | Laurent Bezault | GAN-Lemond | + 4'34" |

## Referències

* ↑ Resultats a cyclebase.nl
* ↑ «De las Cuevas, como un líder». Mundo Deportivo, 17-10-1993 [Consulta: 31 maig 2015].
# Codi SIL

El codi SIL és un codi de tres lletres assignats a les llengües per SIL International (abans coneguda com a Summer Institute of Linguistics), una associació cristiana, científica i sense ànim de lucre el principal propòsit de la qual és estudiar, desenvolupar i documentar llengües poc conegudes amb la finalitat d'expandir el coneixement lingüístic, promoure l'alfabetització i contribuir al desenvolupament de les llengües minoritzades. Facilita material per a la recerca lingüistica a través d'Ethnologue, una publicació electrònica i impresa.
La catorzena edició dels codis, publicada l'any 2000 incloïa 7148 codis de llengües, que normalment no coincidien amb els codis ISO 639-2. La quinzena edició, publicada el 2005 incloïa 7299 codis tot fent que la majoria coincidissin amb els de l'ISO 639-3.

## Vegeu també

* Llista de llengües del món
* Llista de codis SIL

## Enllaços externs

* (anglès) SIL International
* (anglès) The Ethnologue, versió web
* (anglès) Tota la llista de codis SIL
# Plesiops nigricans

Plesiops nigricans és una espècie de peix de la família Plesiopidae i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 17 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba al Golf d'Aden i al Mar Roig.

## Referències

* ↑ BioLib
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Mooi, R.D., 1995. Revision, phylogeny, and discussion of biology and biogeography of the fish genus Plesiops (Perciformes: Plesiopsidae). Life Sci. Contrib. Núm. 159, 108 p.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Black (cràter)

Black és un petit cràter d'impacte lunar que es troba just al sud-est de l'altiplà del cràter Kästner. Al sud-sud-oest es troba el cràter Ansgarius, i a l'est es localitza el petit cràter Dale. Està situat prop de l'extremitat oriental de la Lluna, just al sud-oest del Mare Smythii.
Black és circular i amb una vora ben definida; les parets interiors s'inclinen cap a la petita plataforma interior. No està particularment marcat per l'erosió o per impactes. La paret nord-oest està separada de la vora de Kästner per menys d'un diàmetre de distància. Aquest cràter va ser designat anteriorment Kästner F abans que fos canviat el nom per la UAI.

## Vegeu també

* Llista de cràters lunars
* Selenografia

## Referències

* (WGPSN), IAU Working Group for Planetary System Nomenclature. «Gazetteer of Planetary Nomenclature. 1:1 Million-Scale Maps of the Moon» (en anglès). UAI / USGS, 13-02-2013. [Consulta: 6 abril 2016].
* Andersson, L. E.; Whitaker, E. A.,. NASA Catalogue of Lunar Nomenclature (en anglès). NASA RP-1097, 1982.
* Blue, Jennifer. «Gazetteer of Planetary Nomenclature» (en anglès). USGS, 25-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Bussey, B.; Spudis, P.. The Clementine Atlas of the Moon (en anglès). Nueva York: Cambridge University Press, 2004. ISBN 0-521-81528-2.
* Cocks, Elijah E.; Cocks, Josiah C.. Who's Who on the Moon: A Biographical Dictionary of Lunar Nomenclature (en anglès). Tudor Publishers, 1995. ISBN 0-936389-27-3.
* McDowell, Jonathan. «Lunar Nomenclature» (en anglès). Jonathan's Space Report, 15-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Menzel, D. H.; Minnaert, M.; Levin, B.; Dollfus, A.; Bell, B. «Report on Lunar Nomenclature by The Working Group of Commission 17 of the IAU» (en anglès). Space Science Reviews, 12, 1971, pàg. 136.
* Moore, Patrick. On the Moon (en anglès). Sterling Publishing Co, 2001. ISBN 0-304-35469-4.
* Price, Fred W. The Moon Observer's Handbook (en anglès). Cambridge University Press, 1988. ISBN 0521335000.
* Rükl, Antonín. Atlas of the Moon (en anglès). Kalmbach Books, 1990. ISBN 0-913135-17-8.
* Webb, Rev. T. W.. Celestial Objects for Common Telescopes, 6ª edición revisada (en anglès). Dover, 1962. ISBN 0-486-20917-2.
* Whitaker, Ewen A. Mapping and Naming the Moon (en anglès). Cambridge University Press, 2003. 978-0-521-54414-6.
* Wlasuk, Peter T. Observing the Moon (en anglès). Springer, 2000. ISBN 1-85233-193-3.

## Enllaços externs

* "Black (cràter)". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* «Digital Lunar Orbiter Photographic Atles of the Moon» (en anglès). [Consulta: 28 juny 2018].
* «LROC :: QuickMap - Targeting Mapa LROC» (en anglès). [Consulta: 28 juny 2018].
* «The-moon.wikispaces.com: Black» (en anglès). Arxivat de l'original el 2018-05-07. [Consulta: 28 juny 2018].
# Estació de Tòquio

L'Estació de Tòquio (東京駅; Tōkyō-eki) és una estació ferroviària localitzada al districte comercial Marunouchi a Tòquio (Japó). L'Estació de Tòquio és la terminal de la majoria de les línies del tren bala que cobreixen el territori japonès, i és connexió per a les línies locals i regionals, a més a més de punt de transbord per a la línia Marunouchi del Metro de Tòquio i la línia del tren urbà Yamanote.

## Línies

Les línies ferroviàries que travessen o comencen a l'Estació de Tòquio són:
* Línia Chūō (中央線)
* Línia Keihin-Tōhoku (京浜東北線)
* Línia Keiyō (京葉線)
* Línia Sōbu (総武線)
* Línia Tōkaidō (東海道本線)
* Tōkaidō Shinkansen (東海道新幹線)
* Tōhoku Shinkansen (東北新幹線)
* Línia Yamanote (山手線)
* Línia Yokosuka (横須賀線)
La línia Tōkaidō Shinkansen és operada pel grup Tōkai de Japan Railways; mentre que la resta de línies són operades per JR East Japan. El tren Narita Express, que uneix l'Aeroport de Narita amb Ikebukuro, Shinjuku i Yokohama passa per l'Estació de Tòquio, parant a les andanes de la línia Yokosuka.
# Modus tollendo ponens

En lògica, el sil·logisme disjuntiu , històricament conegut com a modus tollendo ponens (en llatí, 'manera que negant afirma') o MTP , és una forma vàlida d'argument:
    O és el cas que A, o és el cas que B
    No A
    Per tant, B
Per exemple, un raonament que segueix la forma del sil·logisme disjuntiu podria ser:
    O és de dia o és de nit.
    No és de dia.
    Per tant, és de nit.
Una altra manera de presentar el sil·logisme disjuntiu és:
    ${\begin{array}{r}A\lor B\\\neg A\\\hline B\end{array}}$
I encara una altra manera és a través de la notació del càlcul de seqüent:
    $(A\lor B),\neg A\vdash B$
A lògica proposicional la seva representació seria la següent: $[(p\lor q)\And \neg p]\supset q$

## Vegeu també

* Modus ponens
* Modus tollendo tollens
* Modus ponendo tollens
* Raonament deductiu
# Cryptocentrus leonis

Cryptocentrus leonis és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels cipriniformes que es troba al Mar de la Xina Meridional.

## Referències

* ↑ FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Fenner, R. M. The Conscientious Marine Aquarist: A Commonsense Handbook for Successful Saltwater Hobbyists (en anglès). TFH Publications, 2001. ISBN 9781890087029.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Hoese, D.F. 1986: Gobiidae. p. 774-807. A M.M. Smith i P.C. Heemstra (eds.) Smiths' sea fishes. Springer-Verlag, Berlín, Alemanya.
* Larson, H.K. i E.O. Murdy 2001. Gobiidae. Gobies. p. 3578-3603. A K.E. Carpenter i V. Niem (eds.) FAO species identification guide for fishery purposes. The living marine resources of the Western Central Pacific. Vol. 6. Bony fishes part 4 (Labridae to Latimeriidae). FAO, Roma, Itàlia.
* Maugé, L.A. 1986. Gobiidae. p. 358-388. A J. Daget, J.-P. Gosse i D.F.E. Thys van den Audenaerde (eds.) Check-list of the freshwater fishes of Africa (CLOFFA). ISNB, Brussel·les; MRAC, Tervuren, Flandes; i ORSTOM, París, França. Vol. 2.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Randall, J.E. i K.K.P. Lim (eds.) 2000. A checklist of the fishes of the South China Sea. Raffles Bull. Zool. Suppl. (8):569-667.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.