OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Consum

* Si cerqueu la cooperativa de supermercats valenciana vegeu Consum (cooperativa).
El consum és el fet de consumir béns i serveis amb l'objectiu de satisfer les necessitats o els desitjos dels consumidors, o per ser utilitzat en la producció per les empreses. En termes purament econòmics s'entén per consum l'etapa final del procés econòmic, especialment del productiu, definida com el moment que un bé o servei produïx alguna utilitat al subjecte consumidor. En aquest sentit hi ha béns i serveis que directament es destruïxen en l'acte del consum, mentre que amb uns altres el que succeïx és que el seu consum consisteix en la seva transformació en altre tipus de béns o serveis diferents.
El consum, per tant, comprèn les adquisicions de béns i serveis per part de qualsevol subjecte econòmic (tant el sector privat com les administracions públiques). Significa satisfer les necessitats presents o futures i se'l considera l'últim procés econòmic. Constitueix una activitat de tipus circular mentre que l'home produeix per a poder consumir i el consum genera producció.

## Tipus de consum

En funció de les necessitats del subjecte econòmic i de la freqüència en la despesa del bé o servei, es poden establir tres tipologies de consum:
* Consum experimental: quan el consum del producte o servei es produeix per novetat, curiositat o pressió externa. Per exemple, el fet de comprar, per a provar, una nova varietat de derivat lacti, un nou restaurant, etc.
* Consum ocasional: quan el consum és intermitent, basat en la disponibilitat del bé o servei o en la satisfacció de necessitats no permanent. Per exemple, l'assistència a una sessió de cinema.
* Consum habitual: quan el consum ja forma part de les activitats quotidianes del subjecte econòmic. Sorgeix la preocupació per disposar del producte per a assegurar el consum. És el cas dels producte bàsics d'alimentació i del vestit.
* Consum crític: és el consum fet amb racionalitat, seria el contrari de consum impulsiu.

## El concepte en macroeconomia

El concepte consum també s'empra en macroeconomia, ja que intervé en el càlcul del Producte Nacional Brut (PNB). Per a això es té en compte:
* Consum privat. Valor de totes les compres de béns i serveis realitzats per les unitats familiars, les empreses privades i les institucions privades sense ànim de lucre. S'inclou en el seu càlcul la remuneracions en espècie rebudes pels assalariats, la producció de béns per a autoconsum i el valor imputat pels habitatges ocupats pels seus propietaris. S'exclouen les compres de terra i edificis per a habitatges.
* Consum públic: Valor de totes les compres i despeses que realitzen les administracions públiques en l'acompliment de les seves funcions i objectius

## Vegeu també

* Consum cooperador

## Referències

* ↑ «Consum». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Rattan

Rattan és un poble dels Estats Units a l'estat d'Oklahoma. Segons el cens del 2000 tenia 241 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Rattan tenia 241 habitants, 111 habitatges, i 65 famílies. La densitat de població era de 23,4 habitants per km².
Dels 111 habitatges en un 27% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 49,5% hi vivien parelles casades, en un 8,1% dones solteres, i en un 41,4% no eren unitats familiars. En el 37,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 19,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,17 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,91.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22% tenia menys de 18 anys, un 3,3% entre 18 i 24, un 25,7% entre 25 i 44, un 24,5% de 45 a 60 i un 24,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 45 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 86,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 20.357 $ i la renda mediana per família de 29.167 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.833 $ mentre que les dones 24.500 $. La renda per capita de la població era d'11.819 $. Entorn del 17,6% de les famílies i el 20,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Rattan». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Rattan». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 10 agost 2010].
# Conrad II de Luxemburg

Conrad II de Luxemburg, mort el 1136, va ser comte de Luxemburg de 1131 a 1136. Era fill de Guillem I, comte de Luxemburg i de Matilde o Luitgarda de Northeim.
Es va casar amb Ermengarda de Zutphen, filla del comte Otó II de Zutphen. Sense hereu mascle, el comtat de Luxemburg va tornar a l'emperador. Aquest no va voler que Luxemburg fos governat per Enric de Grandpré, el parent més proper de Conrad, ja que era un senyor francès, i Luxemburg arriscava per això acostar-se al regne de França, i va infeudar el comtat de Luxemburg a un cosí de Conrad, Enric de Namur.

## Ascendència

| | | | | | 16. Frederic de Luxemburg | 16. Frederic de Luxemburg | 16. Frederic de Luxemburg | 16. Frederic de Luxemburg |
| | | | | | 8. Giselbert de Luxemburg | 8. Giselbert de Luxemburg | 8. Giselbert de Luxemburg | 8. Giselbert de Luxemburg | | | |
| | | | | | 17. | 17. | 17. | 17. |
| | | | | | 4. Conrad I de Luxemburg | 4. Conrad I de Luxemburg | 4. Conrad I de Luxemburg | 4. Conrad I de Luxemburg | | | | | | |
| | | | | | | | | 18. | 18. | 18. | 18. |
| | | | | | 9. | 9. | 9. | 9. | | | |
| | | | | | 19. | 19. | 19. | 19. |
| | | | | | 2. Guillem I de Luxemburg | 2. Guillem I de Luxemburg | 2. Guillem I de Luxemburg | 2. Guillem I de Luxemburg | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | 20. Guillem V d'Aquitània | 20. Guillem V d'Aquitània | 20. Guillem V d'Aquitània | 20. Guillem V d'Aquitània |
| | | | | | | | 10. Guillem VII d'Aquitània (V de Poitiers) | 10. Guillem VII d'Aquitània (V de Poitiers) | 10. Guillem VII d'Aquitània (V de Poitiers) | 10. Guillem VII d'Aquitània (V de Poitiers) | | | |
| | | | | | 21. Agnès de Borgonya | 21. Agnès de Borgonya | 21. Agnès de Borgonya | 21. Agnès de Borgonya |
| | | | | | 5. Clemència d'Aquitània | 5. Clemència d'Aquitània | 5. Clemència d'Aquitània | 5. Clemència d'Aquitània | | | | | | |
| | | | | | | | | 22. | 22. | 22. | 22. |
| | | | | | 11. Ermesinda | 11. Ermesinda | 11. Ermesinda | 11. Ermesinda | | | |
| | | | | | 23. | 23. | 23. | 23. |
| | | | | | 1. Conrad II de Luxemburg | 1. Conrad II de Luxemburg | 1. Conrad II de Luxemburg | 1. Conrad II de Luxemburg | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | 24. | 24. | 24. | 24. |
| | | | | | | | | | | | 12. | 12. | 12. | 12. | | | |
| | | | | | | | | 25. | 25. | 25. | 25. |
| | | | | | | | | 6. Kunó de Beichlingen | 6. Kunó de Beichlingen | 6. Kunó de Beichlingen | 6. Kunó de Beichlingen | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | 26. | 26. | 26. | 26. |
| | | | | | 13. | 13. | 13. | 13. | | | |
| | | | | | 27. | 27. | 27. | 27. |
| | | | | | 3. Matilde o Luitgarda de Northeim | 3. Matilde o Luitgarda de Northeim | 3. Matilde o Luitgarda de Northeim | 3. Matilde o Luitgarda de Northeim | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | 28. | 28. | 28. | 28. |
| | | | | | | | | 14. | 14. | 14. | 14. | | | |
| | | | | | 29. | 29. | 29. | 29. |
| | | | | | 7. | 7. | 7. | 7. | | | | | | |
| 30. | 30. | 30. | 30. |
| | | 15. | 15. | 15. | 15. | | | |
| | | | | | 31. | 31. | 31. | 31. |

## Fonts

* Alfred Lefort, La Maison souveraine de Luxembourg, Reims, Imprimerie Lucien Monge, 1902
# Mosquiter boreal

El mosquiter boreal (Phylloscopus borealis) és una espècie d'ocell de la família dels fil·loscòpids (Phylloscopidae). Habita els boscos des del nord d'Escandinàvia, cap a l'est, a través del nord de Rússia i Sibèria fins Txukotka, Kamtxatka, Sakhalín, Manxúria, illes Kurils i muntanyes del Japó. Passa l'hivern al Sud-est asiàtic. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.

## Referències

* ↑ «Mosquiter boreal». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 23/02/2013 (català)
* ↑ «Bushtits, leaf warblers, reed warblers» (en anglès). IOC World Bird List Version 13.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2023. [Consulta: 16 octubre 2023].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 626. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Arctic Warbler. Phylloscopus borealis» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2016. [Consulta: 11 setembre 2023].
# Miguel Contreras Torres

Miguel Contreras Torres (Morelia, 28 de setembre de 1899 - Ciutat de Mèxic, 5 de juny de 1981) va ser un director de cinema, productor i actor mexicà.

## Filmografia parcial

* Juárez y Maximiliano (1934)
* No te engañes corazón (1936)
* The Mad Empress (1939)
* Simón Bolívar (1942)
* María Magdalena: Pecadora de Magdala (1946)
* Pancho Villa Returns (1950)
* Bajo el cielo de España (1953)
* Tehuantepec (1954)

## Referències

* ↑ «Contreras Torres, Miguel». Diccionario de directores del cine mexicano. [Consulta: 29 març 2024].

## Bibliografia

* Noble, Andrea. Mexican National Cinema. Routledge, 2005.
# Comtat de Leitrim

El comtat de Leitrim (gaèlic irlandès Liatroim) és un comtat de la província de Connacht (República d'Irlanda). Limita al nord amb l'oceà Atlàntic i el comtat de Donegal, al nord-est amb el comtat de Fermanagh a Irlanda del Nord, a l'est amb el comtat de Cavan, al sud amb el comtat de Longford, al sud-oest amb el comtat de Roscommon i a l'oest amb el comtat de Sligo.

## Història

El seu nom deriva del gaèlic liath druim. Antigament, Leitrim era la meitat occidental del Regne de Breifne, que fou dominat per la família O'Rourke de Dromahair, el lleó heràldic dels quals ocupa l'estandard oficial del comtat des d'aleshores fins ara. El sud de Breifne fou ocupat pels Hiberno-Normands en el segle xiii. El comtat fou constituït el 1565 per Sir John Perrott i cap al 1620 la major part de les terres del comtat foren confiscades i entregades a colons anglesos.
La recessió de la indústria tèxtil del lli, juntament amb la Gran Fam Irlandesa provocà que la població caigués de 155.000 habitants el 1841 a 112.000 el 1851. Des d'aleshores al comtat només li restaren les mines de carbó, l'última de les quals va tancar el juliol de 1990.

## Ciutats del comtat

* Ballinamore, Buckode,
* Carrick-on-Shannon, Carrigallen, Cloone,
* Dromahair, Dromod, Drumcong, Drumkeeran, Drumshanbo, Drumsna,
* Glenfarne,
* Keshcarrigan, Kiltyclogher, Kinlough,
* Largydonnell, Leitrim,
* Manorhamilton, Mohill,
* Rossinver,
* Tullaghan.

## Personatges il·lustres

* Katherine Lynch
* John McGahern - autor.
* John Willoughby Crawford - tinent governador d'Ontario, Canadà.
* Pat Quinn - undador de Quinnsworth.
* Patrick McGoohan - actor.
* Paul Williams - periodista
* Seán Mac Diarmada - republicà irlandès.
* Thomas Heazle Parke -explorador, naturalista.

## Referències

* ↑ «Sliabh an Iarainn Visitor Centre». Arxivat de l'original el 2011-09-27. [Consulta: 2 abril 2013].
# Yerguk (cràter)

Yerguk és un cràter d'impacte en el planeta Venus de 6,3 km de diàmetre. Porta el nom d'un antropònim neghidalià, i el seu nom va ser aprovat per la Unió Astronòmica Internacional el 1997.

## Referències

* ↑ «Yerguk». Gazetteer of Planetary Nomenclature. United States Geological Survey. [Consulta: 1r juliol 2017].

## Vegeu també

* Llista de cràters de Venus
# Rattus andamanensis

Rattus andamanensis és una espècie de mamífer rosegador de la família dels múrids. Viu a altituds d'entre 0 i 2.000 msnm a Bhutan, Cambodja, l'Índia, Laos, Myanmar, el Nepal, Tailàndia, el Vietnam i la Xina. Es tracta d'un animal arborícola. Els seus hàbitats naturals són els boscos i els marges dels boscos. És una espècie en risc mínim, és a dir, no sembla que hi hagi cap amenaça significativa per a la seva supervivència. El seu nom específic, andamanensis, significa 'andamanesa' en llatí.

## Referències

* ↑ Aplin, K. et al. Rattus andamanensis. UICN 2016. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2016, consultada el 17 març 2018.
* ↑ Entrada «Rattus» d'Animalia (en anglès).
# Conrad II de Borgonya

Conrad II de Borgonya (en realitat a Borgonya era Conrad I, i el seu nom inicial era Conrad II de Argenau) (nascut vers 835 - mort el 876) fou un comte i duc de la família dels Güelfs, fill de Conrad I de Borgonya i d'Adelaida d'Alsàcia. El 859 Lotari II va cedir una part de Borgonya, on estava revoltat el seu cunyat Hucbert, a Lluís II el Jove rei d'Itàlia i emperador; aquesta part de Borgonya fou coneguda com a Borgonya Transjurana o Borgonya Imperial (la resta de Borgonya estava dividida en Alta Borgonya, després el ducat de Borgonya, i Baixa Borgonya o Borgonya Cisjurana).
Conrad va entrar el país dominat per Hucbert en condició de duc de Borgonya Transjurana o Imperial (859) càrrec que va exercir fins al 864, però no va poder derrotar a Hucbert. A la mort del seu pare Conrad I (entre 862 i 864) va exercir breument com a comte d'Auxerre.
El 858 el rei Lluís el Germànic el va enviar junt amb el seu germà Hug l'Abat en missió d'espionatge al regne dels francs occidentals. Una vegada a França, Conrad i el seu germà Hug es van posar al servei de Carles el Calb. Lluís va confiscar els seus honors a Baviera, i en compensació Carles va nomenar al seu pare Conrad I (comte d'Auxerre) com a comte de París (858) mentre que l'emperador Lluís II el Jove el va nomenar duc de Borgonya Transjurana el 859 però no va poder ocupar el poder més que en alguns llocs perquè el duc Hucbert s'oposava a la seva destitució amb les armes a la mà.
Vers el 864 (no abans del 862) va rebre el comtat d'Auxerre del seu pare, mentre el de París va passar a un nebot de difunt, i cosí de Conrad II. Però el 864 fou destituït per Carles el Calb del comtat d'Auxerre i només li va quedar el ducat de Borgonya Transjurana que tenia en feu de l'emperador. Entre el 864 i el 866 Hucbert, que dominava el ducat, va morir en combat a Orbe i llavors va quedar consolidat com a duc fins a la seva mort.
Va morir el 876 i el va succeir el seu fill Rodolf I de Borgonya.

## Núpcies i descendents

Es va casar amb Judit de Friül, filla del marquès Eberard de Friül. D'aques matrimoni va tenir:
* Adalgunda.
Es va casar en segones noces amb Gualdrada o Waltrada o Ermentruda de Wormsgau, amb la que va tenir:
* Adelaida
* Rodolf I de Borgonya, (vers 859 - † 911), duc de Borgonya Transjurana de 876 a 888 i després rei de 888 à 911.
# Nolzeïta

La nolzeïta és un mineral de la classe dels borats. Rep el nom en honor del Dr. Gert Nolze (n. 1960), cristal·lògrafa de l'Institut Federal d'Investigació i Provació de Materials de Berlín, Alemanya.

## Característiques

La nolzeïta és un borat de fórmula química NaMn₂[Si₃BO$_9$](OH)₂·2H₂O. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 2014, i la primera publicació data del 2017. Cristal·litza en el sistema triclínic.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta l'any 1987 per Quintin Wight a la pedrera Poudrette, situada al Mont Saint-Hilaire, dins el municipi regional de comtat de La Vallée-du-Richelieu, a Montérégie (Quebec, Canadà). Es tracta de l'únic indret de tot el planeta on ha estat descrita aquesta espècie mineral.

## Referències

* ↑ «Nolzeite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 14 desembre 2019].
# Coromandel

Costa de Coromandel (கோரமண்டல் கரை) és el nom que és dona a la costa sud-oriental de l'Índia. Es troba entre el Cap Comorin, l'extrem sud de l'estat de Tamil Nadu i les boques del riu Krixna, a la part meridional de la costa d'Andhra Pradesh. És un nom geogràfic sense connotacions administratives o polítiques.

## Etimologia

El nom prové del tàmil Txolamandalam (சோழ மண்டலம்) en referència a la dinastia Txola que va regnar a la zona. Els antics escriptors natius l'esmentaven amb aquest nom. Segons el Periple de la Mar Eritrea la "Costa Txola" duia un nom derivat del nom Txolamandalam, nom que fou modificat en la cartografia portuguesa i que va donar el nom modern Coromandel. Els àrabs l'anomenaven Mabar.

## Història

Els portuguesos es van establir a la zona entre 1500 i 1530. En aquest darrer any s'havien creat les factories de Nagapattinam, São Tomé de Meliapore i Pulicat. Al segle xvii van arribar els holandesos seguits dels britànics. El 1639 aquestos darrers van obtenir una concessió per construir el froit Saint George, embrió de Madras, i es van establir també a Masulipatnam, mentre els holandesos tenien factories a Pulicat, Sadras i Covelong; els francesos van establir factories al segle xviii a Pondicherry, Karaikal i Nizampatnam, i els danesos a Dansborg a Tharangambadi. Finalment el Raj Britànic va acabar dominant la costa que corresponia aproximadament a la costa oriental de la presidència de Madras sota domini britànic.
La costa de Coromandel fou una de les regions afectades pel tsunami de l'oceà Índic del 26 de desembre de 2004.

## Referències

* ↑ The Land of the Tamulians and Its Missions, by Eduard Raimund Baierlein, James Dunning Baker
* ↑ South Indian Coins - Page 61 by T. Desikachari - Coins, Indic - 1984
* ↑ Indian History - Page 112
* ↑ The Periplus of the Erythræan Sea by Wilfred Harvey Schoff

## Enllaços externs

* WorldStatesmen - India
# Cristina Nogué Bori

Cristina Nogué Bori (Folgueroles, Osona, 9 de juny de 1966) és una atleta especialitzada en camp a través i curses de mig fons i fons. Es va formar com a atleta en el Club Atlètic Vic. Després de competir i guanyar algunes proves de cros en categoria júnior, com el cros celebrat a Vic el 1983, o el de Sant Hilari el 1986, els anys 1987 i 1990 es convertí dos cops campiona d'Espanya de camp a través per equips, i el 1989 aconseguí ser recordista catalana dels 3.000 metres en pista coberta. L'any 1992 participà en el Mundial de relleus i el 1996 es proclamà campiona de Catalunya de 10 quilòmetres en ruta, guanyant la cursa de Sabadell, amb un temps de 35:51, a les files del Saucony. També ha guanyat curses populars de diverses distàncies, com la mitja marató del Pla de l'Estany del 2000, amb un temps d'1:19:16, o la Mitja Marató de Granollers del 1995, amb 1:18:33.

## Referències

* 1 2 3 «Cristina Nogué Bori». Enciclopèdia de l'esport català. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 15 abril 2019].
* ↑ Corominas, Josep «Cross: Albert Vilardaga y Cristina Nogué triunfaron en Vic». La Vanguardia (Hemeroteca), 29-11-1983, pàg. 54 [Consulta: 15 abril 2019].
* ↑ Corominas, Josep «Dos atletas del Atlétic Vic, Pere Casacuberta y Cristina Nogué, fueron los vencedores del cross de Sant Hilari». La Vanguardia (Hemeroteca), 19-11-1986, pàg. 66 [Consulta: 15 abril 2019].
* ↑ «Víctor Vinyals, campeón catalán en ruta. En féminas, el título fue a manos de Cristina Nogué». La Vanguardia (Hemeroteca), 12-10-1996, pàg. 12 [Consulta: 15 abril 2019].
* ↑ «Mitja Marató del Pla de l'Estany. Registre de guanyadors: Guanyadora absoluta: Cristina Nogué - C.A. Vic (1:19:16)». Club Natació Banyoles. Arxivat de l'original el 15 d'abril 2019. [Consulta: 15 abril 2019].
* ↑ «Palmarés La Mitja: 1995. Femení: Cristina Nogué». Lamitja.cat. [Consulta: 15 abril 2019].
# Miriwoong

Miriwoong (Miriwung) és una llengua indígena australiana en risc d'extinció, parlada per una vintena de persones, la majoraria habitants de la zona de Kununurra a Austràlia Occidental. El miriwoong va desenvolupar una llengua de signes relacionada.

## Referències

* ↑ «Gunanurang: (Kununurra) big river». Department of Environment and Conservation. East Perth, W.A. : Waters and Rivers Commission. Arxivat de l'original el 2008-10-03. [Consulta: 8 abril 2008].

## Bibliografia

* Kofod, F. M. (1978). "The Miriwung language (East Kimberley): a phonological and morphological study".
* McGregor, William (2004). The Languages of the Kimberley, Western Australia. London, New York: Taylor & Francis. ISBN 0-415-30808-9.
# Creu de terme del camí de Montserrat

La Creu de terme del camí de Montserrat és una creu de terme al municipi d'Igualada (Anoia). És una creu de ferro forjat amb ornaments florals neogòtics, especialment les puntes que estan acabades amb una combinació de fulles d'acant molt ben executades. La creu descansa sobre un massís de granit circular que al mateix temps serveix de font. Forma part de l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Història

El 7 de juny de 1411, la vila donà llicència per a canviar la creu vella situada al camí del monestir de Montserrat. Aquesta creu va desaparèixer a mitjans del segle xviii. L'any 1867 el rector Dr. Ramon Sala va demanar el consentiment a l'ajuntament per a restablir-la a la cruïlla entre el camí reial i el camí al cementiri (actualment Av. Caresmar/Pau Casals) i la carretera de Vilanova. L'any 1935 quan es va proposar de fer una plaça en el lloc on estava emplaçada, la família Recassens va sol·licitar el trasllat a la seva torre, en el jardí. Enderrocada el 1939 i restaurada el 1940. Es coneix per la creu de les botifarres, ja que la seva primera localització estava situada al costat dels Burots.

## Referències

* 1 2 «Creu de terme del camí de Montserrat». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 9 octubre 2014].
# Montemayor de Pililla

Montemayor de Pililla és un municipi de la província de Valladolid, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó.

## Referències

* ↑ «Valladolid Province (Spain)». citypopulation.de, 2023. [Consulta: 27 gener 2024].
# Correcamins gros

El correcamins gros o correcamins del nord (Geococcyx californianus) és una espècie d'au cuculiforme de la família Cuculidae amb distribució en els estats fronterers del nord de Mèxic i del sud dels Estats Units.

## Distribució

La seva distribució a Mèxic va des de l'altiplà central, planícia costanera del Pacífic i del Golf, excloent els cims que sobrepassen els 2.700 m. de les Serres Mare Oriental i Occidental. Principalment es troba associat amb vegetació xeròfita, de matoll desèrtic, matoll espinós tamaulipec, chaparral, etc.

## Hàbits i descripció

És una au amb costums terrestres; encara que realitza petits vols de planatge des d'arbres i arbustos al sòl; prefereix alimentar-se de petits rèptils com ara sargantanes, serps joves, petits mamífers i insectes. Pon de 2 a 6 ous, que incuba durant 20 dies aproximadament. El color del seu plomatge és cafè clar o grisenc amb negre mimetitzant-se amb el sòl on viu.
# Montemagno Monferrato

Montemagno Monferrato (Montmagn en piemontès) és un municipi situat al territori de la província d'Asti, a la regió del Piemont (Itàlia).
Limita amb els municipis d'Altavilla Monferrato, Casorzo, Castagnole Monferrato, Grana, Refrancore i Viarigi.
Pertanyen al municipi les frazioni de San Carlo i Santo Stefano.

## Galeria fotogràfica

* Vista del poble
* Església de St. Martí
* El castell
* La Casa sul Portone
* La torre di San Vittore
* Església de la Confraternita di San Michele Arcangelo
* Església de la Confraternita della Santissima Trinità
* Església de Santa Maria della Cava
# Microchirus wittei

Microchirus wittei és un peix teleosti de la família dels soleids i de l'ordre dels pleuronectiformes que es troba a les costes de l'atlàntic oriental (des del Senegal fins a Ghana).

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* ↑ FishBase (anglès)