OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Beñat

Beñat és el nom dels següents personatges:
* Beñat Intxausti Elorriaga, (1986), ciclista basc
* Beñat Etxebarría Urkiaga, (1987), futbolista basc
# Beí

En física teòrica de partícules, el Beí ('bino' en anglès) és un fermió de Majorana hipotètic supercompany del bosó de gauge del camp de gauge U(1) corresponent a la hipercàrrega feble. Es barreja amb un altre gaugí (el corresponent a l'isospin feble) per a donar el fotí i el Zetí. En la mínima extensió supersimètrica del model estándard tindria espín 1/2 i massa no nul·la. No ha estat detectat encara, indicant que, si existeix, té una massa molt elevada.

## Referències

* ↑ «A Supersymmetry primer» (en anglès). Adv.Ser.Direct.High Energy Phys. 21, (2010).

## Vegeu també

* Gaugins
* Llista de partícules supersimètriques
# Bosquerola de Cuba occidental

La bosquerola de Cuba occidental ( Teretistris fernandinae ) és un ocell de la família dels teretístrids (Teretistridae).

## Hàbitat i distribució

Habita la malesa del bosc i matolls de Cuba occidental, incloent l'illa de la Juventud.

## Referències

* ↑ «Bosquerola de Cuba occidental». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/01/2023(català)
# Bosquerola de Connecticut

La bosquerola de Connecticut (Oporornis agilis) és una espècie d'ocell de la família dels parúlids (Parulidae) i única espècie del gènere Oporornis. Habita boscos americans, criant des de la Colúmbia Britànica, cap a l'est, a través del centre del Canadà fins a Quebec i cap al sud fins al sud de Manitoba, Minnesota, Wisconsin, Michigan i sud d'Ontario. Passa l'hivern al nord i centre d'Amèrica del Sud.

## Referències

* ↑ «Bosquerola de Connecticut». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/03/2022(català)
# Biseni

El biseni és una llengua que parlen els bisenis, a l'estat de Bayelsa, al sud de Nigèria. Es parla a la LGA de Biseni-Okordia.
El biseni és una llengua que pertany al grup lingüístic de les llengües ijo occidentals, que són llengües ijoid. Les altres llengües d'aquest grup lingüístic són l'okodia i l'oruma, que també es parlen al sud de Nigèria.
El biseni és parlat pel grup humà dels ijaws del centre nord-est.

## Ús

El biseni és una llengua que gaudeix d'un ús vigorós (6a); tot i que no està estandarditzat, és parlat per persones de totes les edats i generacions. Segons l'ethnologue, el 1977 hi havia 4.800 parlants de biseni.

## Població i religió

El 65% dels 8000 bisenis són cristians; d'aquests, el 40% són catòlics, el 35% són protestants i el 25% pertanyen a esglésies cristianes independents. El 35% restant creuen en religions tradicionals africanes.

## Referències

* 1 2 biseni al joshuaproject
* 1 2 biseni a l'ethnologue
* ↑ llengües ijo occidentals a l'ethnologue
* ↑ joshuaproject
# Burgh Castle (fortificació)

Burgh Castle, prop del poble de Burgh Castle, és una fortificació romana de la qual només queda la muralla, gairebé intacta, de 205 m per 100 m, amb una altura de 4,6 m. Es barreja com un dels dos possibles emplaçaments de Gariannonum, una de les nou fortificacions romanes construïdes en el Litus Saxonicum, és a dir, la costa sud i est d'Anglaterra, i esmentades en el Notitia Dignitatum de l'exèrcit romà. i que va ser l'aquarterament d'un regiment de cavalleria romana de equites stablesiani.

## Història

Es pensa que va ser una de les fortificacions aixecades pels romans cap al segle iii per protegir la civitas de Venta Icenorum, riu amunt i la resta de l'interior de Norfolk. A més de la fortificació per a la guarnició, fora de les seves muralles hi havia un vicus i un cementiri.
Després de l'abandó per la guarnició romana per la retirada de les tropes romanes de tota la Britania Romana, i basant-se en els escrits del Beda el Venerable, va ser utilitzat com a monestir, el de Cnobheresburg, fundat per Sant Furseu a principis del segle vii, quan Sigebert, el rei d'Anglia Oriental, va cedir un terreny dins d'una muralla romana, en un lloc encara sense concretar.
Després de la conquesta normanda de 1066, en una cantonada es va construir un castell de mota castral, aprofitant les muralles impressionants de la fortificació romana, encara existents.

## Referències

* ↑ «Praepositus equitum stablesianorum Gariannonensium» Notitia Dignitatum. Consultat el 13 d'octubre de 2012.
* ↑ (en anglès) Burgh Castle: History and research English Heritage. Consultat el 13 d'octubre de 2012.
* ↑ (en anglès) Norfolk Museums & Archaeology Service: Consultat el 13 d'octubre de 2012.
* ↑ (en anglès) Norfolk Historic Environment Service: «Burgh Castle, or Gariannonum/Garannum» Consultat el 13 d'octubre de 2012.
* ↑ (en anglès) The Norfolk Archaeological Trust Arxivat 2012-10-26 a Wayback Machine.
* ↑ (en anglès) Burgh Castle English Heritage. Consultat el 13 d'octubre de 2012.

## Enllaços externs

* Pastscape website article: Burgh Castle
* English Heritage website: Scheduled ancient monument listing and details for Burgh Castle Arxivat 2012-10-03 a Wayback Machine.
* Burgh Castle Arxivat 2012-10-26 a Wayback Machine., Norfolk Archaeological Trust (owners of the site)
* GARIANNVM, Burgh Castle, Norfolk, Roman Britain Site
# Blesa

Blesa és un municipi d'Aragó a la província de Terol i enquadrat a la comarca de les Conques Mineres. El poble fou conquerit el 1137 als musulmans i el 1430 el rei Alfons el Magnànim obligava ocupar el castell de Blesa i que retornés a la corona.
# Blera

Blera és un municipi de la província de Viterbo, a la regió italiana del Laci.
Antigament va ser una ciutat d'Etrúria esmentada per Plini el Vell i Estrabó (en grec antic Βλήρα) que diuen que existia al seu temps, però Estrabó diu que era una de les ciutats petites (πόλιχναι) dels etruscs. Segons la Taula de Peutinger, estava situada a la Via Clòdia entre Forum Clodii i Tuscània, al lloc on avui és el poble de Bieda, uns 20 km al sud-oest de Viterbo.
No hi ha més referències sobre la ciutat en temps antics, però és interessant pel gran nombre d'objectes etruscs que s'hi han trobat. La ciutat estava situada en una planúria estreta rodejada de barrancs profunds de composició volcànica. La roca tova de les parets dels barrancs està excavada per nombroses cavernes que es van fer servir de tombes on s'han trobat els objectes, disposades en terrasses una sobre l'altra i unides per trams d'esglaons tallats a la roca. Moltes de les tombes estan ornades exteriorment amb elements arquitectònics. Aquesta necròpoli és una de les més importants d'Etrúria entre les que s'han trobat. A part d'això només resten petits vestigis de les muralles i dos ponts, un d'etrusc d'un sol arc, i un de romà de tres arcs.

## Referències

* ↑ Plini el Vell. Naturalis Historia, III, 5
* ↑ Estrabó. Geografia, V, 226
* ↑ Smith, William (ed.). «Blera». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 20 agost 2022].
# Bles

Bles (en llatí Blaesus) que vol dir tartamut, va ser el cognomen d'una família plebea de la gens Semprònia durant la República. El cognom apareix també en època imperial entre la gens Júnia i la gens Pèdia.
Els personatges més destacats van ser:
* Gneu Semproni Bles (Cnaeus Sempronius Ti. F. Ti. N. Blaesus), cònsol romà.
* Semproni Bles (Sempronius Blaesus), qüestor romà.
* Gai Semproni Bles va ser tribú de la plebs el 211 aC. Va portar a Gneu Fulvi Centumal a judici per haver perdut el seu exèrcit a la Pulla.
* Gneu Semproni Bles (Cnaeus Sempronius Blaesus) legat del dictador Quint Fulvi Flac
* Publi Semproni Bles (Publius Sempronius Blaesus),tribú de la plebs
* Gneu Semproni Bles (Cnaeus Sempronius Blaesus) edil plebeu i pretor
* Bles, jurista romà
* Quint Juni Bles (Quinctus Junius Blaesus), governador romà
* Juni Bles (Junius Blaesus), fill de Quint Juni Bles
* Juni Bles el jove (Junius Blaesus), governador de la Gàl·lia Lugdunense
* Pedi Bles (Pedius Blaesus), senador romà.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Londres: Walton and Maberly, 1841, p. 491.
# Butters (Carolina del Nord)

Butters és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Carolina del Nord. Segons el cens del 2000 tenia 261 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Butters tenia 261 habitants, 108 habitatges i 77 famílies. La densitat de població era de 77,5 habitants per km².
Dels 108 habitatges en un 35,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 57,4% hi vivien parelles casades, en un 11,1% dones solteres, i en un 27,8% no eren unitats familiars. En el 25% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,42 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,88.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,8% tenia menys de 18 anys, un 8% entre 18 i 24, un 32,2% entre 25 i 44, un 24,1% de 45 a 60 i un 11,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 89,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 26.875 $ i la renda mediana per família de 45.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.484 $ mentre que les dones 21.908 $. La renda per capita de la població era de 16.722 $. Entorn del 9,2% de les famílies i el 29% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Butters». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Butters». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].
Viccionari
# Buttigieg

Buttigieg, amb la variant Butigieg, és un cognom maltès.

## Etimologia

D'origen àrab, aquest patronímic fou originalment un sobrenom basat en la paraula maltesa tiġieġa, ‘gallina’, (derivat de l'àrab: دَجَاجَة, dajāja), precedit de la paraula àrab abu, ‘pare (de)’ (àrab: أبو, abū), aquí amb el sentit de ‘propietari (de)’, ‘el qui té’; designava probablement un criador o venedor de gallines, un volailler, en francès.
La presència del cognom Buttigieg a Malta fou testificada l'any 1419 sota les formes Butugegi, Butigegi, i l'any 1480 sota la forma Butigeg.

## Distribució al món

Segons el lloc web Forebears, l'any 2014, hi havia al món 5.493 persones que tenien aquest cognom, de les quals 2.311 a Malta (sobretot a Gozo). Fora de l'arxipèlag maltès, el nom Buttigieg es troba essencialment a Austràlia, en el si de la comunitat maltesa. A França, tenen aquest cognom generalment els repatriats d'Algèria (i els seus descendents) d'origen maltès.
| País | Nombre de persones portant aquest patronímic (2014) |
| Malta | 2 311 |
| Austràlia | 1 276 |
| Anglaterra | 430 |
| França | 429 |
| Estats Units | 310 |
| Canadà | 293 |
| Alemanya | 202 |
| Grècia | 98 |
| Gibraltar | 62 |
| Suïssa | 27 |

## Personalitats que tenen el cognom

* Anton Buttigieg (1912–1983), president de la República de Malta de 1976 a 1981
* Helena Butigieg (nascuda l'any 1997), carabin francesa
* John Buttigieg (nascut l'any 1963), jugador de futbol maltès
* Michael Franciscus Buttigieg (1793–1866), prelat maltès, bisbe de Gozo de 1864 a 1866
* Pete Buttigieg (nascut l'any 1982), polític americà
* Ray Buttigieg (nascut l'any 1955), poeta i músic maltès.

## Notes i referències

* ↑ (anglès) Butigieg (Surname Meaning & Statistics) sur forebears.io.
* ↑ Bugeja, P. Kelmet il-Malti. Malti-Ingliż. Ingliż-Malti (en maltès i anglès). 3a edició. Associated News, 1988, p. s.v. «tiġieġa».
* ↑ Définition du mot tiġieġa sur le site fr.glosbe.com (dictionnaire multilingue en ligne).
* ↑ Castells Criballes, Margarida; Cinca Pinós, Dolors. Diccionari Àrab-Català. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2007, p. s.v. «أب». ISBN 978-84-412-1546-7.
* ↑ "Liste des noms à Malte en 1419 et dans les années 1480", par Godfrey Wettinger, sur le site ogalea.chez.com.
* 1 2 (anglès) Buttigieg (Surname Meaning & Statistics), sur le site forebears.io.
* ↑ (anglès) Kristina Chetcuti, 100 surnames cover 75% of the population, timesofmalta.com, 13 février 2014.

## Bibliografia

* Mario Cassar, The surnames of the Maltese Islands : an etymological dictionary, Book Distributors Ltd., 2003. (ISBN <span class="nowrap">9990972168</span>)
* (anglès) Mario Cassar, Vestiges of Arabic Nomencalture in Maltese Surnames, a academia.edu, 2005.
# Boum

El Boum o pic de Boum és una muntanya de 3.006 m d'altitud, amb una prominència de 124 m, que es troba al massís de Perdiguero, entre la província d'Osca (Aragó) i el departament de l'Alta Garona (França).
La primera ascensió la van realitzar T. Lézat i Dr. Lambrón l'any 1858.

## Referències

* ↑ Buyse, Juan. Los Tresmiles del Pirineo, un estudio enciclopédico (en castellà). 3a. ed.. Barcelona: Martínez Roca, 1993 (Muntanyisme). ISBN 8427017340.
* ↑ Geògraf Salvador Llobet Edicions Cartogràfiques. Maladeta - Aneto, Esc. 1:25.000. Granollers: Editorial Alpina, 1995 (E-25). ISBN 84-8090-037-7.
# Bo Rangers FC

El Bo Rangers FC és un club de futbol de Sierra Leone de la ciutat de Bo. Disputa els seus partits a l'Estadi Bo. Vesteix de color verd.

## Entrenadors

* Ernest Solomon Hallowell Shaka
* Mohammed Regers
* Vandy Massaquoi
* Solomon Williams
* Stephen Morseray

## Referències

* ↑ «NATIONAL LEAGUE TEAMS». thefarfoot.weebly.com. [Consulta: 9 febrer 2019].
* ↑ «Bo Rangers fires coach Ernest Hallowell after poor results». slconcordtimes.com. Arxivat de l'original el 2019-02-27. [Consulta: 9 febrer 2019].
# Bo Ralph

Bo Rune Ingemar Ralph (Goteborg, 4 d'octubre de 1945) és un lingüista suec, membre de l'Acadèmia Sueca i professor de llengües nòrdiques al Departament de Llengua Sueca a la Universitat de Göteborg. Va ser elegit membre de l'Acadèmia Sueca el 15 d'abril de 1999 i va ingressar el 20 de desembre de 1999. Bo Ralph va succeir el filòsof i sociòleg Torgny T:son Segerstedt al seient número 2 de l'Acadèmia.
És també membre de l'Acadèmia Noruega de Ciències i Lletres.

## Bibliografia

* Introduktion i historisk språkvetenskap (1971)
* Riktlinjer för en systemlösning till Meijerbergs etymologiska register (1972)
* Contribucions a la teoria de casos (1972)
* El desenvolupament de la devoció final en les llengües germàniques (1973)
* Restringint la predicció en fonologia (1974)
* Diferenciació fonològica: estudis en la història de l'idioma nòrdic (1975)
Fornsvenska (1984) Svenskans grundläggande prepositioner (1984)
* Sicket mål (1986); coautor: Lars-Gunnar Andersson
* Mål på haiaplan (1987); coautor: Lars-Gunnar Andersson
* Torgny Segerstedt: inträdestal i Svenska akademien (1999)

## Notes

* ↑ «Gruppe 5: Filologi og språkvitenskap» (en noruec). Norwegian Academy of Science and Letters. [Consulta: 10 gener 2011].
# Bo Svensson

Bo Svensson (Skørping, Dinamarca, 4 d'agost de 1979) és un exfutbolista i entrenador danès que jugava com a defensa al 1. FSV Mainz 05 de la Bundesliga d'Alemanya, equip al qual dirigeix des de gener de 2021.

## Internacional

Va ser internacional amb la selecció de futbol de Dinamarca en 3 ocasions.

## Referències

* ↑ «Svensson is new Mainz 05 head coach» (en anglès). 1. FSV Mainz 05, 04-01-2021. Arxivat de l'original el 2021-01-12. [Consulta: 21 febrer 2021].

## Enllaços externs

* Fitxa en Equip Nacional de Dinamarca
* Fitxa en Fussballdaten
* Fitxa en National Football Teams
* Fitxa en Soccerway
# Bâgé-la-Ville

Bâgé-la-Ville és un municipi francès, situat al departament de l'Ain i a la regió d'Alvèrnia-Roine-Alps.
# Browning (Missouri)

Browning és una població dels Estats Units a l'estat de Missouri. Segons el cens del 2000 tenia 317 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Browning tenia 317 habitants, 143 habitatges, i 80 famílies. La densitat de població era de 235,4 habitants per km².
Dels 143 habitatges en un 20,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 44,1% hi vivien parelles casades, en un 9,1% dones solteres, i en un 43,4% no eren unitats familiars. En el 35% dels habitatges hi vivien persones soles el 20,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,22 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,77.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 18,6% tenia menys de 18 anys, un 9,1% entre 18 i 24, un 24,9% entre 25 i 44, un 21,8% de 45 a 60 i un 25,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 43 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 84,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 19.167 $ i la renda mediana per família de 30.625 $. Els homes tenien una renda mediana de 21.250 $ mentre que les dones 17.500 $. La renda per capita de la població era d'11.266 $. Entorn del 17% de les famílies i el 26,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Browning». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Browning». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 8 agost 2010].
# Browningieae

Browningieae és una tribu que pertany a la família de les Cactaceae en la subfamília de les Cactoideae.
Les espècies de Browningieae són semblants a un gran arbust o petit arbre. Les seves columnes no estan estructurades o organitzades. Les costelles són generalment molt espinoses. Les flors que són grans o mitjanes solen obrir-se per la nit. Les arèoles amb espines o cerdes. Els fruits són carnosos, calbs o amb espines. Les llavors són grans i sovint arrugades.

## Distribució

La tribu Browningieae es troba en la regió d'Amèrica del Sud als Andes i les Illes Galápagos. Va ser descrita el 1966 per Franz Buxbaum.

## Gèneres

Té els següents gèneres.
* Armatocereus
* Browningia
* Jasminocereus
* Neoraimondia
* Stetsonia

## Enllaços externs

* Cactoideae a Suculentas.es (castellà)
# Bíblia de Gustav Vasa

La Bíblia de Gustav Vasa és una traducció al suec de la Bíblia, publicada entre 1540-41. El text complet que apareix a la portada és: Biblia / Thet är / All then Helgha Scrifft / på Swensko. (La Bíblia/ Aquí hi ha/ Les Sagrades Escriptures al complet/ en suec).
Els autors de la traducció foren Laurentius Andreae i els germans Petri Olaus i Laurentius. De tots tres, l'arquebisbe Laurentius fou el veritable artífex. Amb tot, si la traducció no haugués estat encarregada pel rei Gustav Vasa, que havia trencat amb el papat el 1520, el text difícilment hagués estat possible en una versió tan primerenca.
La traducció segueix i és fidel a la versió en alemany de Martí Luther de 1526, no tant en la llengua, sinó sobretot en les fonts i la tipografia gòtica del conjunt. La versió danesa, que s'havia imprès uns anys abans, també feia el mateix.
Aquesta traducció és important perquè estableix un estàndard per al suec. D'aquesta manera es marquen una manera uniforme d'escriure el suec, com per exemple el final dels infinitius en -a en comptes de la terminació -e més propera al danès. També defineix l'ús de les vocals å, ä, ö. S'usa th per al so /ð/, com en anglès, com apareix ja a la portada, tot i que es va abandonar per acabar fent servir d.
Aquesta Bíblia fou, amb algunes revisions, l'única Bíblia en suec fins al 1917. Es va reimprimir en facsímil el 1938 i el 1960. Amb tot, avui dia, poca gent és capaç de llegir el text, això es deu per un costat a l'ortografia i per l'altre a la tipografia.

## Bibliografia

* Nationalencyklopedin, article Gustav Vasa Bible
# Bonnal (Luxemburg)

Bonnal (en luxemburguès: Bommel; en alemany: Bonnal) és una vila de la comuna de Esch-sur-Sûre, situada al districte de Diekirch del cantó de Wiltz. Està a uns 37 km de distància de la ciutat de Luxemburg.

## Història

Bonnal era una vila i la principal ciutat de la ciutat de Neunhausen fins a la fusió formal d'aquesta última amb Esch-sur-Sûre l'1 de gener de 2012.

## Referències

* ↑ «Bonnal». [Consulta: 1r octubre 2015].
# Buenavista de Valdavia

Buenavista de Valdavia és un municipi de la província de Palència a la comunitat autònoma de Castella i Lleó (Espanya).

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 487 | 467 | 424 | 416 |
# Ca l'Illa (Capellades)

Ca l'Illa és una obra eclèctica de Capellades (Anoia) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Casa de planta irregular que s'adapta a la cantonada que formen el carrer del Call i el c/Major. Destaca la presència de moltes obertures (balcons al primer pis, i finestres i galeria a la part superior). Sembla que la galeria, així com d'altres sectors de la façana, ha estat reformada i només dues de les obertures que la integren presenten balustrada.
Just a la cantonada de la façana hi ha una capelleta dedicada a l'Assumpta d'obra buidada perfilada amb motllures i amb teulada de tres vessants.

## Història

Només tenim notícies històriques de la capelleta que fou encarregada els anys 40-50 a Joan Escala.
La casa, però sembla del segle xix i reformada al nostre segle.

## Referències

* 1 2 3 4 «Ca l'Illa». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 1r novembre 2018].
# Cal Julià

«Cal Julià» té aquests significats:
* Cal Julià (l'Arboç), edifici de l'Arboç (Baix Penedès)
* Cal Julià (Begues), edifici de Begues (Baix Llobregat)
* Cal Julià (Cervera), casa de Cervera (Segarra)
# Cal Laiano (Masquefa)

Cal Laiano és una obra de Masquefa (Anoia) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És una casa de planta baixa i dos pisos. Aquest edifici és singular per la decoració de la façana i sobretot per la tribuna del primer pis. Està formada d'obra i vidriera i sustenta el balcó del segon pis decorat amb barana de pedra artificial amb motllures ornamentals. Al primer pis els balcons tenen barana balustrada de terracota i en el segon les finestres estan decorades amb unes petites columnes que les compartimenten.

## Història

L'amo del casino i del cinema, en Laureà Sabater construeix aquest edifici per servir d'habitatge l'any 1932, tal com ho indica la data inscrita en la tribuna.

## Referències

* 1 2 «Cal Laiano». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 28 agost 2015].