OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Íllora

Íllora és un municipi situat en la part oriental de la comarca de Loja (província de Granada). Aquesta localitat limita amb els municipis granadins de Moclín, Pinos Puente, Valderrubio, Moraleda de Zafayona, Villanueva Mesía, i Montefrío, i amb el municipi jiennenc d'Alcalá la Real.
L'ajuntament ilurquenc està format pels nuclis d'Íllora, Alomartes, Tocón, Escóznar, Obéilar –també coneguda com L'Estació d'Íllora– i Brácana. La principal font d'ingressos és l'economia rural, especialment l'olivera. Té en el centre del poble, a la part alta d'una penya, les ruïnes d'un antic castell àrab, encara que d'ell tot just es conserven algunes restes de la muralla.

## Cultura
### Festivals

El festival més important que se celebra en el municipi és el Parapanda Folk. Està declarat Festival Turístic Nacional. Té lloc durant l'última setmana de juliol, en Íllora i en ell actuen grups de música ètnica tant nacionals com internacionals. Aquesta activitat és considerada de gran rellevància cultural.

## Gastronomia

A la cuina tradicional d'Íllora és important destacar els mètodes de conserva tradicional dels aliments que ha arribat fins als nostres dies. El manteniment de les carns i dels embotits en oli d'oliva són la base dels principals guisats d'aquesta gastronomia. Aquests productes són: el llom d'orsa –plat típic de Granada i de Castella-la Manxa–, el xoriço i salchichón en oli i els chicharrones. Altres plats típics són: els espàrrecs en miguilla, el choto amb alls i les gachas de most.

## Enllaços externs

* Ajuntament d'Íllora Arxivat 2008-03-07 a Wayback Machine.
* Microweb turística d'Íllora realitzada pel Patronat de Turisme de Granada Arxivat 2008-02-29 a Wayback Machine.
* Situació d'Íllora
* Dades Multiterritorials
# ΜTorrent

µTorrent (o uTorrent i abreujat com "µT" o "uT") és un client BitTorrent freeware escrit en C++ i traduït en 48 idiomes. El programa complet correspon a un arxiu executable de 170 KiB, o 218 KiB (corresponent a la versió 1.7.2).
Actualment és un dels clients de BitTorrent més utilitzats a causa de la seua velocitat en les descàrregues i als pocs recursos que consumeix.
El 7 de desembre de 2006 es va anunciar la compra de µTorrent per BitTorrent Inc

## Funcions

* Descàrrega de múltiples .torrent
* Alta velocitat de descàrrega
* Consum de molt pocs recursos
* Seleccionar els arxius que es volen baixar dintre d'un .torrent
* Compatibilitat amb l'estat d'hibernació en Windows
* Apagat automàtic a l'acabar les descàrregues
* Planificador, per a programar que amplada de banda usar a certes hores
* Afegir la capacitat de servidor web al programa, podent manejar remotament les descàrregues i la seva configuració.
* És possible usar μTorrent en GNU/Linux mitjançant la capa de compatibilitat Wine.
* Actualment pot descarregar-se una versió beta disponible per a Mac OS X

## Curiositats

μTorrent incorpora dues curiositats: A l'obrir el menú d'ajuda i prémer en "Sobre μTorrent", s'obre un quadre de diàleg amb el logotip de μTorrent i especificacions de la versió. Si llavors es prem el logotip, s'escolta un so; a més, al prémer la lletra 't' s'inicia un joc de mini-tetris que es controla amb les fletxes (per a posar-lo en pausa, es prem la tecla 'p').

## Vegeu també

* Deluge, un client BitTorrent lliure i multiplataforma, sota llicència GNU.

## Referències

* ↑ «µTorrent y BitTorrent unen fuerzas». foro de µTorrent.com, 07-12-2006. Arxivat de l'original el 2007-07-08. [Consulta: 8 desembre 2006].

## Enllaços externs

* Pàgina oficial de µTorrent (anglès)
* Instal·lació i configuració d'µTorrent pas a pas Arxivat 2010-06-15 a Wayback Machine. (castellà)
* Manual d'instal·lació, configuració i ús d'Utorrent (Complet) Arxivat 2009-04-15 a Wayback Machine. (castellà)
* Com fer backup d'µTorrent Arxivat 2009-10-20 a Wayback Machine. (castellà)
# 628
## Esdeveniments

* L'Imperi Romà d'Orient derrota l'Imperi Sassànida després d'una llarga guerra que deixa ambdós contendents esgotats i prou debilitats perquè no puguin resistir l'expansió islàmica al cap de pocs anys.

## Naixements

* 21 de juliol - Xi'an (Xina): Li Zhi, va regnar amb el nom d'Emperador Gaozong de Tang (m. 683).

## Referències

* ↑ Lewis, Mark Edward, 1954-. China's cosmopolitan empire : the Tang dynasty. Cambridge, Mass.: Belknap Press of Harvard University Press, 2009. ISBN 978-0-674-03306-1.
# A flor de pell

A flor de pell fou una telenovel·la de 180 capitols emesa per Canal 9 el 1996 coproduïda entre la cadena valenciana i la productora Drimtim (de la mateixa manera que "Herència de sang").
La trama de la sèrie gira al voltant de dues famílies relacionades amb el món del calcer: els Sáez Carratalà i els Altamira Lledó, ambdues d'Elx. Els Sáez Carratalà són propietaris d'una important fàbrica de calçat ubicada al camp d'Elx mentre que els Altamira Lledó posseeixen una cadena de sabateries. La trama comença amb el matrimoni entre Laura Sáez i Ramon Altamira, que uneix les dues famílies però que aviat desllorigarà un munt de traïcions econòmiques i sentimentals. La lluita pel poder i la necessitat de conservar la unió familiar són els temes centrals de la trama. L'acció transcorre entre Elx i Alacant, tot i que també a València.
Alguns dels actors que hi participaren són Queta Claver (en el paper d'Adela), Juli Mira (Rafael), Nacho Fresneda (Ricardo), Teresa Lozano (Isabel), Mariola Reche (Laura), Raül Julve (Abel), Eva Maria Bau (Aurora), Pepa Miralles (Cristina), Álvaro Báguena (Luis), Albert Forner (Joan), Alícia Escurriola (Bàrbara), Neus Agulló (Suni), Vicent Villanueva (Pasqual), Josep Manuel Cassany (Ramon) o Miquel Àngel Romo (Hèctor).
La direcció fou de Daniel Ventura, i el guió, de Rodolf Sirera.

## Referències

* ↑ Fenollosa, Francesc. Quina cultura?. Universitat de València, 2001, p. 40.
* 1 2 Gómez, Rosario G. «Telenovelas autóctonas» (en castellà). El País, 17-02-1997 [Consulta: 30 desembre 2013].

## Enllaços externs

* A flor de pell a YouTube (fragment)
* A flor de pell a Ficció en Valencià
# A fons

A fons (originalment en francès, À fond) és una pel·lícula francesa coescrita i dirigida per Nicolas Benamou, estrenada el 2016. El febrer de 2022 es va estrenar el doblatge en català a TV3.
La pel·lícula es va estrenar als cinemes francesos la setmana del 21 al 27 de desembre 2016 en sisena posició amb 386.645 espectadors. Va ocupar el setè lloc la setmana següent amb 282.206 espectadors. Per a la seva tercera setmana de funcionament, la cinta va ocupar el desè lloc de la taquilla amb 70.391 entrades venudes. La pel·lícula va comptar amb un total de 950.000 espectadors.

## Sinopsi

Tom Cox, un cirurgià plàstic de París, se'n va de vacances amb la dona embarassada, els fills i l'avi en un flamant monovolum amb l'última tecnologia. Un cop a l'autopista, el Tom programa el regulador de velocitat. Quan l'avi, que és un penques, ofèn per enèsima vegada la seva jove, ella demana al seu marit que giri cua i la torni a portar a París. Però aleshores el Tom s'adona que ja no controla el vehicle: els sistemes electrònics no funcionen, la velocitat està bloquejada a 130 quilòmetres per hora i no pot frenar. Un cotxe embogit amb el dipòsit ple, sis passatgers (un d'ells, un polissó?) i una retenció monstruosa a menys de dos-cents quilòmetres: vet aquí els ingredients d'aquesta road movie còmica.

## Repartiment

* José Garcia: Tom Cox
* André Dussollier: Ben Cox
* Caroline Vigneaux: Julia Cox
* Charlotte Gabris: Melody Poupart
* Vincent Desagnat: el suboficial en cap Gaspard Besauce
* Josephine Callies: Lison Cox
* Stylane Lecaille: Noé Cox
* Jérôme Commandeur: Danieli, el distribuïdor
* Ingrid Donnadieu: el policia Vignali
* Vladimir Houbart: Jacky, el conductor del BMW sèrie 5 E34 groc
* Florence Foresti: la capitana Peton
* Harrison Arevalo: Juan, el pintor
* Philippe Laudenbach: Monsieur Château Chantelle
* Béatrice Costantini: Madame Sacha Château Chantelle

## Referències

* ↑ «Pel·lícules». CCMA. [Consulta: 19 febrer 2022].
* ↑ «Box-office France: déjà 3 millions d'entrées pour Rogue One». Allociné. [Consulta: 21 juillet 2020]..
* ↑ «Box-office France: Rogue One passe la barre des 4 millions d'entrées». Allociné. [Consulta: 21 juillet 2020]..
* ↑ «Box-office France: La Grande Muraille lance enfin l'année 2017». Allociné. [Consulta: 21 juillet 2020]..
* ↑ Marie PousselLe. «Audiences TV: M6 en tête grâce à la comédie À fond». Le Parisien, 21 juillet 2020. [Consulta: 21 juillet 2020]..

## Enllaços externs

* Dossier de premsa (francès)
# A fuerza de arrastrarse

A fuerza de arrastrarse és una pel·lícula muda i en blanc i negre (existeixen còpies acolorides) dirigida per José Buchs Echeandia amb participació espanyola basada en l'obra teatral homònima de José Echegaray i estrenada a València el juliol de 1924, rodada a El Escorial, Madrid. L'argument recrea el pròleg i els tres actes de l'obra teatral.

## Sinopsi

L'arribista Plácido trama un pla per conquistar la filla d'un marquès, però malgrat els seus esforços i concessions no aconsegueix la felicitat.

## Repartiment

* Amalia de Isaura: Josefina
* Antonio Martiáñez: Javier
* Rafael Nieto: Claudio Maltrana
* José Montenegro: Marqués de Retamosa
* Pura de Benito: Blanca
* José Romeu: Plácido Medrano
* Modesto Rivas: Tomás
* Arturo de la Riva:Basilio

## Referències

* ↑ fuerza de arrastrarse · España 1924, Cervantes Virtual

## Bibliografia

* Aguilar, Carlos. Guía del Video - Cine. Madrid: Ediciones Cátedra, 1986. ISBN 84-376-0615-2. -Ver Carlos Aguilar

## Enllaços externs

* A fuerza de arrastrarse a Depelículasgratis
* A fuerza de arrastrarse al repositori de la Filmoteca de Catalunya
# Abu-Alí al-Hussayn ibn ad-Dahhak

Abu-Alí al-Hussayn ibn ad-Dahhak al-Bahilí, conegut com a Aixkar, fou un poeta de Bàssora, que va viure la major part de la seva vida a la cort abbàssida sota els califes al-Mamun, al-Mútassim, al-Wàthiq i al-Mutawàkkil. Va morir després del regnat d'aquest vers 864, amb uns cents anys. Moltes de les seves poesies foren musicades, però és considerat un poeta secundari.

## Referències

Pellat, Ch.. "(al-)Ḥusayn b. al-Ḍaḥḥāk." Encyclopaedia of Islam, Segona edició., 2012. Referència. 19 de març de 2012 <http://referenceworks.brillonline.com/entries/encyclopaedia-of-islam-2/al-husayn-b-al-dahhak-SIM_2980>
# Académie nationale de médecine

L'Académie nationale de médecine (Acadèmia Nacional de Medicina) és una societat mèdica francesa, fundada el 1820 pel rei Lluís XVIII per iniciativa del baró Antoine Portal. En els seus inicis, la institució era coneguda com a Académie royale de médecine (Acadèmia Reial de Medicina). Aquesta acadèmia estava dotada de la condició jurídica de dues institucions que la precedien: l'Académie royale de chirurgie (Acadèmia Reial de Cirurgia) creada l'any 1731, i de la Société royale de médecine (Societat Reial de Medicina), que era creat el 1776.
Els membres de l'acadèmia es reunien inicialment a la Facultat de Medicina de París. Quatre anys després, l'Acadèmia va adquirir la seva pròpia seu, en forma d'una mansió al carrer de Poitiers, on es trobava fins al 1850. L'oficina es va traslladar a una sala abovedada de l'Hospital de la Caritat a la rue Saint Pierre.
Les instal·lacions actuals de la Rue Bonaparte van ser dissenyades per l'arquitecte francès Justin Rochet, i van ser construïdes entre 1899 i 1902.
Des del 1836 publica el Bulletin de l'Académie nationale de médecine.

## Referències

* Pàgina oficial
* Bulletin de l'Académie nationale de médecine a gallica.bnf.fr/
# Acheilognathus koreensis

Acheilognathus koreensis és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 8 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Corea.

## Referències

* ↑ Bleeker P. 1859. Conspectus systematis Cyprinorum. Natuurkd. Tijdschr. Neder. Indië v. 20. 421-441.
* ↑ BioLib
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Kim, I.-S., 1997. Illustrated encyclopedia of fauna and flora of Korea. Vol. 37. Freshwater fishes. Ministry of Education.:1-629.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4. .
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* McAllister, D. E. A working list of fishes of the world (en anglès). Museu Nacional de Ciències Naturals, 1987.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# (943) Begonia

(943) Begonia és un asteroide del cinturó principal descobert per l'astrònom Karl Wilhelm Reinmuth en 1920 des de l'observatori d'Heidelberg-Königstuhl, Königstuhl, Heidelberg (Alemanya).
Porta el seu nom en honor de la begònia, una planta de la família de les begoniàcies.
S'estima que té un diàmetre de 69,21 ± 3,0 km. La seva distància mínima d'intersecció de l'òrbita terrestre és d'1,46944 ua. El seu T$_J$ és de 3,148.
Les observacions fotomètriques recollides d'aquest asteroide mostren un període de rotació de 15,66 hores, amb una variació de lluentor de 9,77 de magnitud absoluta.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 9 octubre 2023].
* ↑ Afirmat a: Minor Planet Center Database.
* ↑ «JPL Small-Body Database». [Consulta: 24 octubre 2023].
* 1 2 3 4 5 6 7 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 24 gener 2024].
* ↑ Schmadel, Lutz D. Dictionary of Minor Planet Names (en anglès). 5a ed.. Springer, 2003. ISBN 3-540-00238-3.
* 1 2 JPL Small-Body Database
Viccionari
# (949) Hel

(949) Hel és un asteroide del cinturó principal descobert per l'astrònom Max Wolf en 1921 des de l'observatori de Heidelberg-Königstuhl, Heidelberg, Königstuhl (Alemanya).
Porta el seu nom en honor de Hel, una deessa de la mitologia nòrdica.
S'estima que té un diàmetre de 69,17 ± 1,4 km. La seva distància mínima d'intersecció de l'òrbita terrestre és d'1,44591 ua. El seu T$_J$ és de 3,197.
Les observacions fotomètriques recollides d'aquest asteroide mostren un període de rotació de 10,85 hores, amb una variació de lluentor de 9,8 de magnitud absoluta.

## Referències

* ↑ Schmadel, Lutz D. Dictionary of Minor Planet Names (en anglès). 5a ed.. Springer, 2003. ISBN 3-540-00238-3.
* 1 2 JPL Small-Body Database
# A Perfect 36

A Perfect 36 és una pel·lícula muda de la Goldwyn Pictures Corporation dirigida per Charles Giblyn i protagonitzada per Mabel Normandi Rod La Rocque. Va ser estrenada el 21 d'octubre de 1918. No hi ha informació sobre la seva localització per lo que probablement es tracta d'una pel·lícula perduda.

## Repartiment

* Mabel Normand (Mabel)
* Rod La Rocque (O.P. Dildock)
* Flora Zabelle (Lena)
* Leila Romer (propietària de la pensió)
* Louis R. Grisel (agutzil)
* Edward Bernard (Sol Manheimer)

## Argument

Mabel és cambrera en una pensió local, però la seva afició a fer bromes fa que acabi essent acomiadada. Per casualitat, Mabel es troba la maleta d'una venedora ambulant de cotilles, i decideix fer ella mateixa aquesta feina. Mentre passa per una petita ciutat, Mabel decideix banyar-se al mar, però mentre gaudeix de l'aigua li roben la maleta, que conté tota la seva roba. Obligada a anar en banyador, Mabel surt a la recerca de la seva roba i s'assabenta que la policia, havent identificat la maleta com a pertanyent a un lladre de joies, l'està buscant. Després de diverses aventures, descobreix que el robatori de joies, en què està implicada la seva amiga Lena, no és més que un truc publicitari.

## Producció

Basada en un guió de Tex Charwate, va ser filmada per Louis Physioc sota la direcció de Charles Giblyn. Es tracta d'una de les primeres pel·lícules de Mabel per a la Goldwyn. L'escena de bany de la pel·lícula es va rodar a la platja de Sea Cliff a l'estat de Nova York. Com a resultat de l'estona de rodatge que l'actriu va actuar en banyador, va agafar un refredat que va degenerar en una pneumònia. El rodatge va quedar enllestit a principis de novembre del 1918 però l'estrena no va ser fins al 21 de desembre d'aquell any. Va ser la darrera pel·lícula en la que va participar Flora Zabelle.

## Referències

* 1 2 «A Perfect 36». The Moving Picture World, 28-12-1918, pàg. 1555.
* ↑ «Week’s digest of news from Dayton». The Moving Picture World, 21-12-1918, pàg. 1364.
* ↑ «A Perfect 36» (en anglès). Silent Era : Progressive Silent Film List. [Consulta: 16 desembre 2019].
* 1 2 Lefler, Timothy Dean. Mabel Normand: The Life and Career of a Hollywood Madcap (en anglès). McFarland, 2016-04-25, p. 106-7. ISBN 978-1-4766-2307-8.
* ↑ «Goldwyn will open up coast plan novembre 1». The Moving Picture World, 02-11-1918, pàg. 603.
* ↑ Massa, Steve. Slapstick Divas: The Women of Silent Comedy (en anglès). BearManor Media.
# Abu-Taixufín III

Abu-Taixufín III, anomenat «el Jove», fou emir de la dinastia abdalwadita de Tremissèn (Tlemcen).
Va succeir el seu pare Abu-Abd-Al·lah III Muhàmmad al-Mutawàkkil, vers el 1470. Va regnar molt breument (o quaranta dies o quatre mesos segons les fonts), en ser enderrocat i substituït pel seu germà Abu-Abd-Al·lah IV Muhàmmad ath-Thàbit (o ath-Thabití).

## Referències

* Abat J.J. L. Bargès, Complément de l'histoire des Beni-Zeiyan, rois de Tlemcen, ouvrage du cheikh Mohammed Abd'al-Djalil al-Tenesy, París 1887.
# Agostino Cantù

Agostino Cantù (Milà, 24 d'abril de 1878 - São Paulo, 27 de desembre de 1943) fou un director d'orquestra italià que va viure al Brasil.
Va arribar al Brasil el 1908 contractat pel recentment creat Conservatori Dramàtic i Musical de São Paulo i va formar dotzenes de pianistes i compositors clàssics brasilers, com Guido Santórsola, Francisco Mignone, Savino De Benedictis i João de Sousa Lima.
El seu nom es va donar a un carrer del barri de Butantã, a São Paulo (Rua Agostinho Cantu).

## Referències

* ↑ Catálogo/Dicionário da Literatura para o Curso Superior de Piano». Consultado em 20 de dezembro de 2015. Arquivado do original em 22 de dezembro de 2015

## Bibliografia

* CENNI, Franco - Italianos no Brasil, Andiamo in 'Merica. São Paulo: EDUSP, 1958 ISBN 8531406714, ISBN 9788531406713
# Acheilognathus elongatoides

Acheilognathus elongatoides és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids que es troba al nord del Vietnam.

## Referències

* ↑ FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4. .
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Kottelat, M., 2001. Freshwater fishes of northern Vietnam. A preliminary check-list of the fishes known or expected to occur in northern Vietnam with comments on systematics and nomenclature. Environment and Social Development Unit, East Asia and Pacific Region. The World Bank. Freshwater Fish. Vietnam (BOOK), Juny: i-iii + 1-123 + 1-18.
* McAllister, D. E. A working list of fishes of the world (en anglès). Museu Nacional de Ciències Naturals, 1987.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Acheilognathus deignani

Acheilognathus deignani és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 5,2 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a la conca del riu Mekong i al nord del Vietnam.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Kottelat, M., 2001. Fishes of Laos. WHT Publications Ltd., Colombo 5, Sri Lanka. 198 p.

## Bibliografia

* Doi, A., 1997. A review of taxonomic studies of cypriniform fishes in Southeast Asia. Jap. J. Ichthyol. 44(1):1-33.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4. .
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* McAllister, D. E. A working list of fishes of the world (en anglès). Museu Nacional de Ciències Naturals, 1987.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Adlecte

Adlecte o Al·lecte (en llatí Adlectus, plural Adlecti) és el nom que es donava a l'antiga Roma als que cobrien les vacants d'algun ofici o col·legi, com el col·legi de pontífexs o d'àugurs, a les magistratures i especialment al senat romà. Com que generalment eren equites, Sext Pompeu Fest defineix els adlectes com els equites que s'afegien al senat per cobrir vacants, i diu que es feien distincions entre els patres conscripti i els adlecti des de l'any 509 aC.
Durant l'Imperi Romà es va donar aquest nom a les persones que eren admeses a un lloc entre els senadors que havien ocupat càrrecs de pretor, qüestor, edil o altres oficis públics segons el determini de l'emperador. S'anomenaven adlecti inter consulares, praetorios, tribunicios o quaestorios. La forma completa del títol, en ús fins i tot en temps de Claudi, era adlectus in senatum et inter tribunicios relatus.
Adlecte era també el nom que s'aplicava als que eren admesos per decret del consell d'un municipi o colònia a un seient d'aquest consell, i de vegades aquesta admissió comportava càrregues pecuniàries.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Adlecti». A Dictionary of Greek and Roman Antiquities (1890). [Consulta: 6 maig 2022].
# Adobe XD

Adobe XD és una eina basada en vectors desenvolupada i publicada per Adobe Inc per dissenyar i prototips d'experiència d'usuari per a aplicacions web i mòbils. El programari està disponible per a macOS, Windows, iOS i Android. XD admet el disseny de vectors i el desenvolupament de wireframes del lloc web, i la creació de prototips interactius clicables.

## Història

Adobe va anunciar per primera vegada que estava desenvolupant una nova eina de disseny d'interfícies i prototips sota el nom de "Project Comet" a la conferència Adobe MAX d'octubre de 2015. La primera beta pública va ser llançada per MacOS com "Adobe Experience Design CC" a qualsevol que tingués un compte d'Adobe el 14 de març de 2016. Una versió beta d'Adobe XD va ser llançada per a Windows 10 el 13 de desembre de 2016. El 18 d'octubre de 2017, Adobe va anunciar que Adobe XD estava fora de la versió beta.

## Característiques

Adobe XD permet als usuaris crear interfícies d'usuari per a aplicacions mòbils i web. XD ofereix moltes funcions que permeten el disseny i la funcionalitat creatives. Moltes característiques de XD anteriorment eren difícils d'utilitzar o inexistents en altres aplicacions de disseny d'Adobe com Illustrator o Photoshop. Adobe XD ve amb equips d'interfície d'usuari per Apple iOS, Microsoft Windows i Google Material Design ja incorporats.

## Referències

* ↑ «Adobe XD vs. Sketch - ¿Qué herramienta UX es Adecuada para Ti?». [Consulta: 7 abril 2019].
* ↑ Williams, Shane P. «Will Adobe XD kill Sketch and InVision?», 10-01-2019. [Consulta: 17 abril 2019].
* ↑ «Adobe XD una nueva herramienta de diseño - Mott.pe» (en castellà), 30-05-2016. [Consulta: 2 maig 2019].
# Advanced Mobile Telephone System

Advanced Mobile Telephone System (AMTS) o Sistema Telefònic Mòbil Avançat és un sistema 0G de comunicacions ràdio que va ser utilitzat al Japó durant els anys 90 en sistemes portàtils de ràdio. L'AMTS va ser el successor natural del HCMTS i les seves aplicacions comercials operaven a la banda de 900 MHz.

## Referències

* ↑ Electronics for You. Electronics for You, April 2015, 2015. ISBN Electronics for You, April 2015 [Consulta: 8 desembre 2018].