OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Ukinrek Maars

Els Ukinrek Maars són dos respiradors freatomagmàtics que es van formar al costat nord de la serralada Aleutiana, en una zona propera al mar de Bering. Els maars es troben 1,5 km al sud del llac Becharof i 12 km al nord-oest del volcà Peulik. Tots dos maars estan plens d'aigua. El maar occidental té forma el·líptica, amb un diàmetre de 170 metres i 35 metres de profunditat. El maar oriental es troba 600 metres a l'est de l'anterior i és circular, amb 300 metres de diàmetre i 70 metres de profunditat. El maar oriental té un dom de lava de 49 metres d'alçada dins del llac de cràter.
L'erupció va tenir lloc durant els mesos de març i abril de 1977 i va durar deu dies. El material magmàtic era basalt d'olivina procedent d'una font procedent del mantell. L'onada piroclàstica de les erupcions es va dirigir cap al nord-oest.

## Referències

* ↑ «Miller, T.P., et al., 1998, Catalog of the historically active volcanoes of Alaska: U.S. Geological Survey Open-File Report 98-0582, 104 p». Arxivat de l'original el 2015-09-23. [Consulta: 2 novembre 2022].
* ↑ «Alaska Volcano Observatory - Ukinrek Maars, Alaska: I, April 1977 eruption sequence, petrology and tectonic setting». Arxivat de l'original el 2022-11-02. [Consulta: 2 novembre 2022].
* ↑ «Global Volcanism Program | Ukinrek Maars» (en anglès). [Consulta: 2 novembre 2022].
# Seilandsjøkelen

Seilandsjøkelen (en sami septentrional: Nuortageašjiehkki) és una glacera que es troba a l'illa de Seiland al comtat de Finnmark, Noruega. La glacera té una superfície de 14 quilòmetres quadrats, i es troba als municipis de Hammerfest, Kvalsund i Alta. La glacera es troba dins del Parc Nacional de Seiland.

## Referències

* ↑ «Seilandsjøkelen». A: Henriksen, Petter. Store norske leksikon (en noruec). Oslo: Kunnskapsforlaget [Consulta: 27 agost 2011].
# Ukiah (Oregon)

Ukiah és una població dels Estats Units a l'estat d'Oregon. Segons el cens del 2000 tenia 255 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Ukiah tenia 255 habitants, 96 habitatges, i 69 famílies. La densitat de població era de 468,8 habitants per km².
Dels 96 habitatges en un 33,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 60,4% hi vivien parelles casades, en un 5,2% dones solteres, i en un 27,1% no eren unitats familiars. En el 19,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 6,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,52 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,79.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,3% tenia menys de 18 anys, un 7,5% entre 18 i 24, un 27,5% entre 25 i 44, un 25,5% de 45 a 60 i un 13,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 108,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 34.773$ i la renda mediana per família de 35.313$. Els homes tenien una renda mediana de 31.250$ mentre que les dones 25.625$. La renda per capita de la població era de 13.945$. Aproximadament el 10,7% de les famílies i el 18,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Ukiah». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Ukiah». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Turmitta

Turmitta era una ciutat de la zona fronterera entre els hitites i Mitanni que cap al segle xv aC era independent.
Va caure sota influència de Mitanni, i a finals del segle xv aC els hitites la van sotmetre. Als voltants del 1360 aC el rei Tushratta de Mitanni hi va afavorir una revolta. Subiluliuma I, que probablement encara només era príncep hereu hitita, va anar a la zona i va derrotar els rebels.
A la segona meitat del segle xiv aC els atacs dels kashka, que arribaven bastant al sud es van apropar a la ciutat. Van prendre el control de dues ciutats principals: Halila i Dudduska que Mursilis II va destruir en la seva primera campanya al primer any del seu regnat, potser el 1320 aC. Els seus Annals diuen: "La tribu kashka del territori de la ciutat de Turmitta va començar una guerra contra mi. Vaig marxar contra ells i vaig atacar Halila i Duduska i les vaig ocupar. Vaig prendre captius, vaques i ovelles i les vaig incendiar". "Les tribus kashkes dels territoris de la ciutat de Turmitta van ser sotmeses i des de llavors em subministren tropes regularment".

## Referències

* ↑ Bernabé, Alberto (ed.). Historia y leyes de los hititas: textos del Reino medio y del Imperio Nuevo. Tres Cantos: Akal, 2004, p. 53. ISBN 8446022532.
* ↑ Bernabé, Alberto (ed.). Historia y leyes de los hititas: textos del Reino medio y del Imperio Nuevo. Tres Cantos: Akal, 2004, p. 116-117. ISBN 8446022532.
# Sensori comú

El sensori comú en la filosofia aristotèlica és el sentit intern que s'encarrega d'unificar el que captem pels cinc sentits per generar una única i vertadera percepció. Pel filòsof, el que els nostres sentits ens diuen és una barreja confusa d'informació i és gràcies a aquesta qualitat interna que l'ésser humà capta la realitat d'una manera "sincronitzada".

## La percepció per Aristòtil

La filosofia d'Aristòtil s'inscriu dins del marc realista. Així doncs, afirma que el coneixement comença pels sentits però va més enllà d'ells. La primera "fase" del coneixement es dona a través de la vista, l'oïda, el tacte, el gust i l'olfacte, que "s'agrupen", precisament, gràcies al sensori comú, generant-hi una única percepció. Un cop generada la percepció, la imaginació s'encarrega de generar una imatge, una còpia d'aquesta percepció. El següent pas es dona a la memoria, que s'encarrega "d'archivar" aquesta imatge en l'espai i el temps. Però pel filòsof el coneixement real es dona en la forma (l'essència) i no en la matèria, i qui s'encarrega d'abstraure la forma, allò universal dins de l'element percebut, és l'intel·lecte agent. Per acabar trobem l'intel·lecte pacient, que té la funció de conèixer el concepte universal que hem abstret amb l'intelecte agent i aplicar-lo a la resta d'individus de la mateixa classe.

## Referències

* ↑ Reyna, Rafael ARISTÓTELES.
# Turmogues

Els turmogues (llatí: Turmogi o Turmodigi, grec Μούρβογοι) foren un poble de la Tarraconense situat al sud dels càntabres.
Son esmentat només a les descripcions de Plini el vell, Estrabó, Claudi Ptolemeu, Itinerari d'Antoní i pel geògraf de Ravenna; i hi ha algunes mencions durant la campanya d'August contra els càntabres i àsturs (Florus i Orosi).
L'arqueologia cobreix el buit i determina que fou un poble celta que habitava l'actual província de Burgos tenint al nord als càntabres, a l'est als autrígons, a l'est als vacceus i al sud als arevacs.
Els seus poblats eren de dos tipus: uns situats als llocs alts de més de 1000 metres i dedicats a la ramaderia; i altres a la plana amb petites muralles, combinant ramaderia i agricultura.
Les seves ciutats foren Ambisma (no localitzada), Bravum (identificada algunes vegades amb Burgos ciutat però és poc probable), Deobrigula (moderna Tardajos), Mancellus (possiblement Lerma) i la principal Segisamo (Sasamón). Ptolemeu esmenta Pisoraca (Herrera de Pisuerga) com a ciutat dels turmogs però era segurament dels càntabres.

## Referències

* ↑ Estrabó, Geographikon, III, 4, 12
# Setanta-cinc

El setanta-cinc és un nombre natural que segueix el setanta-quatre i precedeix el setanta-sis. S'escriu 75 o LXXV segons el sistema de numeració emprat.

## En altres dominis

* És el nombre atòmic del reni.
* Designa l'any 75 i el 75 aC.
# Shah Mansur Shirazi

Shah Mansur Shirazi fou un ministre de l'emperador Akbar el Gran, d'origen indi. Va ocupar un càrrec financer a la cort però per les crítiques de la noblesa musulmana van obligar a destituir-lo i enviar-lo com a superintendent de finances a Jaunpur. A la mort del rebel Khan Zaman (1566) fou diwan de Munim Khan i després bakhshi (encarregat de pagar les tropes). Mort Munim el 1576 Akbar el va nomenar visir de finances junt amb Muzaffar Khan i Todal Mall però després va quedar sol (els dos darrers foren aviat designats per altres funcions). Era rigorós i la revolta a Jaunpur, Bihar i Bengala del 1580 es va atribuir a la seva rigidesa. Acusat d'estar en contacte amb Mirza Muhammad Hakim, governador de Kabul i germà de llet d'Akbar, que s'havia revoltat, fou executat el 1581 encara que després l'acusació es va demostrar falsa.

## Referències

* ↑ Enciclopèdia de l'Islam, IX, 201
# Vandalia (Missouri)

Vandalia és una població dels Estats Units a l'estat de Missouri. Segons el cens del 2000 tenia 2.529 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Vandalia tenia 2.529 habitants, 1.176 habitatges, i 702 famílies. La densitat de població era de 432,1 habitants per km².
Dels 1.176 habitatges en un 25,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 44,3% hi vivien parelles casades, en un 12% dones solteres, i en un 40,3% no eren unitats familiars. En el 37,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 20,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,15 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,81.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,7% tenia menys de 18 anys, un 7% entre 18 i 24, un 24,1% entre 25 i 44, un 23,2% de 45 a 60 i un 22% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 42 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 84,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 25.213 $ i la renda mediana per família de 33.819 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.356 $ mentre que les dones 16.114 $. La renda per capita de la població era de 14.859 $. Entorn del 14,6% de les famílies i el 18% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Vandalia». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Vandalia». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 8 agost 2010].
# Setge de Barbastre

Setge de Barbastre té aquests significats:
* Setge de Barbastre (1064), durant la Reconquesta, que acabà amb la conquesta de Sanç I d'Aragó i Pamplona
* Setge de Barbastre (1066), durant la Reconquesta, que acabà amb la conquesta d'Ermengol III d'Urgell
# Vancouver Royals

El Vancouver Royal Canadians fou un club de futbol canadenc de la ciutat de Vancouver.
Va jugar a les lligues United Soccer Association (USA) i North American Soccer League (NASL).
La USA era formada per equips europeus importats i el Vancouver era en realitat el Sunderland A.F.C.. Quan el 1967 es fusionaren USA i National Professional Soccer League per formar la NASL, la franquícia San Francisco Golden Gate Gales fou comprada per Vancouver Royal Canadians que formaren el club Vancouver Royals.

## Entrenadors

* Ian McColl (1967)
* Ferenc Puskás, (1968)
* Joe Csabai, Assistent (1968)

## Temporades

| Temporada | Temporada regular | Temporada regular | Temporada regular | Temporada regular | Temporada regular | Temporada regular | Temporada regular | Temporada regular | Posició | Posició | Playoffs | Copa | Màxim golejador | Màxim golejador |
| Temporada | Lliga | PJ | PG | PP | PE | GF | GC | Pts | Div. | Total | Playoffs | Copa | Jugador | Gols |
| 1967 | USA | 12 | 3 | 5 | 4 | 20 | 28 | 11 | 5è | 9è | No es classificà | — | George Herd | 3 |
| 1968 | NASL | 32 | 12 | 5 | 15 | 51 | 60 | 136 | 4t | 13è | No es classificà | — | Henry Klein | 20 |

## Referències

* ↑ Crossley, Andy. «1967-1968 Vancouver Royal Canadians / Vancouver Royals». Fun While It Lasted, 2013. [Consulta: 6 febrer 2014].
* ↑ «Royals Team stats». Arxivat de l'original el 2007-10-11. [Consulta: 9 setembre 2018].
* ↑ Royals Rosters a nasljerseys.com
# Vandalia (Illinois)

Vandalia és una població dels Estats Units a l'estat d'Illinois. Segons el cens del 2000 tenia 6.975 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Vandalia tenia 6.975 habitants, 2.344 habitatges, i 1.425 famílies. La densitat de població era de 475,8 habitants/km².
Dels 2.344 habitatges en un 28,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 45,3% hi vivien parelles casades, en un 11,2% dones solteres, i en un 39,2% no eren unitats familiars. En el 35,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 17,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,25 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,9.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 18,3% tenia menys de 18 anys, un 12,4% entre 18 i 24, un 34,3% entre 25 i 44, un 17,9% de 45 a 60 i un 17,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 144,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 30.857 $ i la renda mediana per família de 39.762 $. Els homes tenien una renda mediana de 27.342 $ mentre que les dones 19.109 $. La renda per capita de la població era de 14.918 $. Aproximadament el 8,9% de les famílies i el 15,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Vandalia». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 5 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Vandalia». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Tàngara de Cabanis

El tàngara de Cabanis (Poecilostreptus cabanisi) és una espècie d'ocell passeriforme de la família Thraupidae bastant escassa que només es troba a Mèxic i Guatemala.
Habita en regions humides de muntanya (bosc de boira i selva de muntanya) a altures entre 1 000 i 2 000 msnm, en el sud-est de l'estat de Chiapas (Mèxic) i el sud-oest de Guatemala.

## Referències

* ↑ «Tàngara de Cabanis». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/10/2022(català)
# Vela als Jocs Mediterranis de 2018

La competició de vela dels Jocs del Mediterrani de 2018 de Tarragona es va celebrar entre el 23 i el 29 de juny al Club Nàutic de Salou. La primera aparició d'aquest esport en els Jocs del Mediterrani va ser a Barcelona 1955 a Catalunya.
La competició es va centrar en les categories masculina i femenina en diverses modalitats.

## Medaller per categoria

| Categoria | Or | Plata | Bronze |
| Homes ||||
| Làser | Joaquín Blanco | Pavlos Kontides | Joel Rodríguez |
| RS:X | Mattia Camboni | Louis Giard | Matteo Evangelisti |
| Dones ||||
| Làser Radial | Athanasia Fakidi | Silvia Zennaro | Martina Reino |
| RS:X | Blanca Manchón | Marina Alabau | Flavia Tartagli |

## Medaller per país

| Posició | País | Or | Plata | Bronze | Total |
| 1 | Espanya | 2 | 1 | 2 | 5 |
| 2 | Itàlia | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 3 | Grècia | 1 | - | - | 1 |
| 4 | Xipre | - | 1 | - | 1 |
| 4 | França | - | 1 | - | 1 |
| Total | Total | 4 | 4 | 4 | 12 |

## Referències

* ↑ «Vela - Jocs Mediterranis 2018». Arxivat de l'original el 2018-05-24. [Consulta: 24 maig 2018].
# Verbena

* No s'ha de confondre amb berbena.
Verbena és un gènere de plantes amb flor verbenàcies originari d'Amèrica (la majoria d'espècies) i d'Europa (dues espècies: Verbena officinalis (berbena) i Verbena supina). Són plantes herbàcies anuals o perennes. Les fulles tenen una disposició oposada i són simples. Les flors són menudes amb cinc pètals i es disposen en espigues denses. Era una planta sagrada a l'antiga Roma.
Aquest gènere inclou unes 250 espècies entre elles:
* Verbena alata
* Verbena bonariensis
* Verbena bracteata
* Verbena brasiliensis
* Verbena canadensis
* Verbena carolina
* Verbena corymbosa
* Verbena elegans
* Verbena gracilis
* Verbena hastata
* Verbena hispida
* Verbena incisa
* Verbena laciniata
* Verbena lasiostachys
* Verbena litoralis
* Verbena macdougallii
* Verbena menthifolia
* Verbena officinalis
* Verbena peruviana
* Verbena phlogiflora
* Verbena rigida
* Verbena robusta
* Verbena runyonii
* Verbena simplex
* Verbena stricta
* Verbena supina
* Verbena tenera
* Verbena tenuisecta
* Verbena teucroides
* Verbena urticifolia
* Verbena xutha

## Referències

* ↑ Gómez Ortega, Casimiro. Tablas botánicas: en que se explican sumariamente las clases, secciones y géneros de plantas que trae Tournefort en sus Instituciones (en castellà). Imprenta Real, 1783, 1783, p. 37.
* ↑ Quattrocchi, Umberto. CRC World Dictionary of Plant Names: Common Names, Scientific Names, Eponyms. Synonyms, and Etymology (en anglès). CRC Press, p. 2787. ISBN 9780849326783.
# Vicente Dias

Vicente Dias (crioll capverdià Bisenti Dias) és una vila a l'oest de l'illa de Fogo a l'arxipèlag de Cap Verd. Està situada 5 kilòmetres a l'est de São Filipe.
L'assentament rep el nom de l'explorador portuguès que va arribar a Fogo en 1456 juntament amb Alvise Cadamosto i Antoniotto Usodimare, i és un dels assentaments més antics de Fogo i Cap Verd.

## Vegeu també

* Llista de nuclis de població de Cap Verd
# Victor von Podbielski

Victor von Podbielski (Frankfurt de l'Oder, 26 de febrer de 1844 - Berlín, 21 de gener de 1916) va ser un militar, polític i oficial alemany; fill de Theophil von Podbielski.
S'educà en l'Escola de Cadets; el 1862 ingressà, amb el grau de tinent, en l'11.è regiment d'ulans, i en la campanya de 1866 fou ajudant de la 6.ª divisió d'infanteria. Oficial d'estat major del 10.è cos d'exèrcit, en la campanya de 1870/71, passà el 1871 a l'estat major general; el 1878 fou ascendit a major, el 1885 de li confià el comanament del 3.èr, regiment d'hússars, el 1888 ascendí a comandant, i el 1890 se li encarregà el comanament de l 34.ª brigada de cavalleria abandonant l'exèrcit el 1891; es dedicà a l'administració de la seva finca de Delmin, a Westprignitz.
El 1893 fou elegit membre del Reichstag, i va ser diverses vegades president de comissió i director de l'Associació d'Oficials Alemanys, succeint el 1897 a Heinrich von Stephan com a director de Comunicacions, i de 1901 a 1906 tingué al seu càrrec la cartera d'Agricultura, de Prússia, que tingué d'abandonar en ser acusat pel canceller Bernhard von Bülow de dedicar-se a negocis d'industria i de la banca els quals eren incompatibles amb el seu càrrec estatal.

## Bibliografia

* Enciclopèdia Espasa, vol. 45, pàg. 1017. (ISBN 84-239-4545-6)
# Cal Julià (l'Arboç)

Cal Julià és una obra del municipi de l'Arboç inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

L'edifici, molt proper a la Torre de Papiol, consta de tres plantes. Els baixos presenten una porta d'arc de mig punt dovellat i dues finestres rectangulars amb reixa per banda. El pis noble té una gran finestra central quadrada amb base, marc de pedra i trencaaigües. A cada banda hi ha una finestra rectangular amb una cornisa en forma d'arc conopial a la part alta. Les golfes presenten una finestra coronella i un ull de bou. Tota la part alta de la façana descriu una forma corba. L'escalinata d'accés presenta la data de construcció (1930).

## Història

Antigament, l'habitatge dels masovers era diferent arquitectònicament parlant i se'l coneixia amb el nom de Cal Cosme. L'any 1930 es construí l'edifici actual, el qual és conegut com a Cal Julià. La façana principal no és utilitzada per accedir a l'edifici sinó que es fa servir una portalada que es troba al costat dret.

## Referències

* 1 2 «Cal Julià». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 28 agost 2014].

## Enllaços externs

* «Cal Julià». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
# Treballs de la Secció de Filosofia i Ciències Socials

Treballs de la Secció de Filosofia i Ciències Socials és una col·lecció d'estudis i recerques portades a terme en l'àmbit de l'esmentada Secció de l'Institut d'Estudis Catalans. Iniciada el 1972, abasta disciplines com comunicació, antropologia, dret, economia, filosofia, geografia, pedagogia, psicologia, sociologia i ciència política.

## Referències

* ↑ «Treballs de la Secció de Filosofia i Ciències Socials | enciclopedia.cat». [Consulta: 23 maig 2024].
# Trial de Sant Llorenç 1983

L'edició de 1983 del Trial de Sant Llorenç fou la 17a d'aquesta prova, organitzada pel Motor Club Terrassa. El trial era la primera prova del Campionat del Món d'aquell any i tingué lloc el 20 de febrer a Olot, Garrotxa. Hi participaren 70 pilots, els quals hagueren de superar 20 zones repartides al llarg d'un recorregut que calia completar 2 vegades.
La prova es va disputar sota unes dures condicions atmosfèriques, amb força neu i fang.

## Classificació

| Posició | Pilot | Motocicleta | Punts |
| 1 | Bernie Schreiber | SWM | 51 |
| 2 | Toni Gorgot | Montesa | 56 |
| 3 | Gilles Burgat | Fantic | 58 |
| 4 | Eddy Lejeune | Honda | 62 |
| 5 | Philippe Berlatier | Italjet | 69 |
| 6 | Bernard Cordonnier | SWM | 74 |
| 7 | Manuel Soler | Merlin | 81 |
| 8 | John Lampkin | Fantic | 83 |
| 9 | Gabino Renales | Merlin | 85 |
| 10 | Pascal Couturier | Fantic | 85 |

## Referències

* ↑ «Gorgot perdió el triunfo en la última zona» (PDF) (en castellà). Hemeroteca. El Mundo Deportivo, 21-02-1983. [Consulta: 14 gener 2014].
* «Trial World Championship 1983 - G.P. Spain - Espagne» (PDF) (en anglès). trialonline.org. Arxivat de l'original el 9 d’agost 2014. [Consulta: 20 febrer 2011].