OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Vallgornera Vell

Vallgornera Vell és una possessió del terme de Llucmajor, Mallorca. Està situada a la Marina, confronta amb la urbanització de Vallgornera, devora la mar, i amb les possessions de Vallgornera Nou, es Pas, Cala Pi i Guiamerà.

## Construccions

Les cases de la possessió es construïren a partir de la torre de defensa. El conjunt es troba envoltat d'un mur construït recentment per protegir-les d'un camí públic que passa just arran de l'habitatge, i separa així la finca deixant les cases a una banda del camí i algunes instal·lacions agrícola-ramaderes a l'altra banda. El conjunt de les cases envoltades pel mur forma una U amb clastra interior. En aquest conjunt es troben l'habitatge humà, la torre de defensa, dependències per a les feines agrícoles (un forn i una portassa), i com a instal·lacions hidràuliques, dues cisternes situades a la clastra.
De forma aïllada i allunyats del conjunt de les cases hi ha: les solls, els sestadors, una barraca de roter i una altra de bestiar, tres aljubs, un safareig i un molí fariner. Aquest és de planta rectangular amb torre amb un únic portal per accedir a la base de la torre, on hi havia la maquinària. Des del costat dret del portal, arranca una escala per pujar a l'envelador.

### Torre de defensa

Hi ha una torre de defensa circular adossada a les cases de dues plantes i terrat; parament paredat en verd amb restes de referit d'argamassa. Tant la planta baixa com la superior presenten una volta de mitja taronja que tanca una clau del tipus tap, que permet la comunicació entre ambdues plantes. El portal és a la banda de ponent. A la planta pis s'accedeix des del terrat de les dependències que envolten la torre. A l'obertura del portal, que fa 1 m de gruix, hi ha una escala d'obra, amb set esglaons, que permet salvar el desnivell entre el terrat de les dependències i el terra actual de la planta pis de la torre, més alt. La cambra és coberta de volta esfèrica peraltada feta de paredat en verd. El terra actual és a un nivell una mica més alt que l'antic. Al terrat hi ha dues troneres amb els respectius permòdols.

## Restes arqueològiques

Davant les cases hi ha restes d'un talaiot (Restes de Vallgornera Vell).

## Referències

* 1 2 de Luna, J; i col «Arquitectura de Fora Vila Tom III» (pdf). Catàleg de béns immobles [Llucmajor], 2000, pàg. 14. Arxivat de l'original el 4 de gener 2014 [Consulta: 8 gener 2014]. Arxivat 4 de gener 2014 a Wayback Machine.
* 1 2 3 Calviño, C; Clar, J.; Grimalt, M. Llucmajor. Palma: Hora Nova, 2000 (Guia dels pobles de Mallorca).
* 1 2 de Luna, J; i col «Arquitectura Militar» (pdf). Catàleg de béns immobles [Llucmajor], 2000, pàg. 7. Arxivat de l'original el 8 de gener 2014 [Consulta: 4 gener 2014]. Arxivat 8 de gener 2014 a Wayback Machine.
# Austrochaperina palmipes

Austrochaperina palmipes és una espècie de granota que viu a Papua Nova Guinea.

## Referències

* Richards, S. & Bickford, D. 2004. Austrochaperina palmipes. Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN 2006. Accedit a data 1 de febrer del 2008.
# Troika (dansa)

La troika (en rus тройка) és una dansa tradicional de Rússia. El seu nom en rus fa referència a un carruatge tirat per tres cavalls, ja que els moviments dels ballarins es poden comparar amb els d'aquests cavalls. Forma part d'un grup de danses similars que es poden trobar a altres països eslaus, com per exemple la trojak a Polònia.
Altres danses populars i tradicionals russes inclouen, per exemple, el khorovod (хоровод), la bàrinia (барыня) i la kamàrinskaia (камаринская).

## Referències

* ↑ «Triolet» (en rus). Arxivat de l'original el 15 de maig 2018. [Consulta: 28 agost 2011].
# Stalingrad (pel·lícula)

«Stalingrad» té aquests significats:
# Comarca de Guijuelo

La comarca de Guijuelo és una comarca de la província de Salamanca (Castella i Lleó). Els seus límits no es corresponen amb una divisió administrativa. Es compon de les subcomarques d'Entresierras, Salvatierra i Alto Tormes.

## Vegeu també

* Entresierras
* Salvatierra
* Alto Tormes

## Enllaços externs

* Portal de Notícies Guijuelo al Día
# Vallgrassa

Vallgrassa és una masia del municipi de Begues (Baix Llobregat) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Masia de planta baixa i primer pis. La planta baixa té una obertura d'arc i al primer pis una finestra quadrada a sobre mateix de la porta d'entrada. És una construcció molt senzilla en la que destaca una torre quadrada en un dels costats. Té també un ampli corral, al costat de la torre, que està format per tres arcades de pedra. Aquest corral està cobert per una teulada d'una vessant sostinguda per grans bigues de fusta.
Vallgrassa és un equipament pedagògic per a desenvolupar activitats artístiques i culturals.

## Referències

* ↑ «Vallgrassa». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 20 desembre 2015].
* ↑ Vallgrassa. Centre Experimental de les Arts Consulta: 01 octubre 2019.
# Ball de Pere Joan Barceló

El Ball de Pere Joan Barceló és una dansa del Seguici Festiu de Reus que surt per la Festa Major de sant Pere.
El Ball recrea la figura del guerriller, conegut com a Carrasclet, que va continuar la lluita contra les tropes de Felip V després de la guerra de Successió.
El formen un grup de trabucaires que recorda la partida d'homes del Carrasclet que actuaven a les comarques del Camp de Tarragona durant i després de la guerra de Successió. Era habitual l'ús d'armes de foc quan hi havia festa. Al llarg del segle xix començà a actuar el Ball de Serrallonga a Reus que ja utilitzava armes d'avantcàrrega.
És un ball parlat on surten la seva dona, Pepeta Figueres, i els companys de lluita, entre altres personatges, amb indumentària d'època i amb reproduccions d'armes de foc, com ara una rèplica d'un trabuc de començaments del segle xviii. També hi figura un diable, com és costum en els balls parlats, i altres personatges, com un frare.
S'estrenà l'any 2009 per la Festa Major i està portat i dirigit per l'Associació Cultural de Trabucaires de Reus.

## Referències

* ↑ «El Ball de Pere Joan Barceló de Reus». Arxivat de l'original el 2012-08-16. [Consulta: 18-VI-2014].
* ↑ «El Ball de Pere Joan Barceló». Arxivat de l'original el 2014-07-15. [Consulta: 18-VI-2014].
* ↑ «Trabucaires de Reus». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 18-VI-2014].

## Enllaços externs

* La Teiera. El Ball de Pere Joan Barceló
* Notícia de la sortida a reusdigital.cat
# Tros de la Collada

El Tros de la Collada són uns camps de conreu del municipi de Castell de Mur, al Pallars Jussà, a l'antic terme de Mur, en terres de l'antic poble de Miravet.
Estan situats al costat mateix de Miravet, a ponent. És al nord-est del cim de les Mosques i del lloc on hi hagué l'oratori de la Mare de Déu de la Collada.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya; cal fer dos passos d'aproximació
# Stiphodon multisquamus

Stiphodon multisquamus és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels cipriniformes que es troba a la Xina.

## Referències

* ↑ Weber M. 1895. Fische von Ambon, Java, Thursday Island, dem Burnett-Fluss und von der Süd-Küste von Neu-Guinea. A: Zoologische Forschungsreisen in Australien und dem malayischen Archipel; mit Unterstützung des Herrn Dr. Paul von Ritter ausgeführt ...Jahren 1891-1893 von Dr. Richard Semon. Fische Malay. Arch. v. 5. 259-276.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Chen, I-Shiung & Tan, Heok Hui (2005): A new species of freshwater goby (Teleostei: Gobiidae: Stiphodon) from Pulau Tioman, Pahang, Peninsular Malaysia. Raffles Bulletin of Zoology 53(2): 237-242.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Hoese, D.F. 1986: Gobiidae. p. 774-807. A M.M. Smith i P.C. Heemstra (eds.) Smiths' sea fishes. Springer-Verlag, Berlín, Alemanya.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Watson, R. E. 1996. A review of Stiphodon from New Guinea and adjacent regions, with descriptions of five new species (Teleostei: Gobiidae: Sicydiinae). Rev. Fr. Aquariol. v. 23 (núms. 3-4): 113-132.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
* Wu, H.-L. & Y. Ni. 1986. Gobioidei. Pp. 259-314. A: The freshwater and estuaries fishes of Hainan Island. Guangdong Science and Technology Press. Freshw. Est. Fishes Hainan I.
# Hisashi Okuyama

Hisashi Okuyama (japonès: 奥山ひさし, Okuyama Hisashi; Japó, 1941) és un poeta japonès que viu a França.

## Obres

* Olla cineraria, 1998
* Percussif|année, 1999
* L'autoportrait aux chardons, 2000
* Volute de chute, 2004
* Cambrure|année, 2005
* Arrache alu pour deux voix, 2006
* Bouteille blanche: pour deux voix, 2006
* Ce retardement pour voix seule, 2006
* L'hiver le 24 janvier 1743, 2008, Æncrages & Co
* Le Jardin des Fugues, 2008, éditions Mémoire Vivante
* Sept neiges pour une partita, 2010, éditions Mémoire Vivante

## Enllaços externs

* éditions Mémoire Vivante Arxivat 2011-08-07 a Wayback Machine. (francès)
# Bambaloni

El Bambaloni és un dolç tipus lionesat originari de Tunísia. Es pot fer a casa o comprar a botigues de menjar ràpid. Es prepara amb una massa de farina fregida amb oli. El bambaloni es menja ruixat amb sucre o remullat amb mel. Es pot menjar a qualsevol hora del dia. És la versió tunisiana del bunyol Sfenj que es consumeix àmpliament a tot el Magrib, que també es coneix com a sfinz a Líbia.

## Referències

* 1 2 «Recette de Bambalouni - Sfenj» (en francès), 2011. Arxivat de l'original el 20 de juny 2018.
* ↑ «Bambalouni Ou Le Fameux Beignet Tunisien» (en francès). La Tunisienne, 11-10-2011.
* ↑ «SFINZ / SFENJ», 09-04-2015.
# Tros del Pastamoreno

El Tros del Pastamoreno és un camp de conreu del terme municipal de Castell de Mur, dins de l'antic terme de Guàrdia de Tremp, al Pallars Jussà, en territori del poble de Cellers.
Està situat al nord del poble de Cellers, a l'esquerra del barranc de la Gessera i bastant a prop i a la dreta de la Noguera Pallaresa. Queda a ponent del Camí de la Via, de les vies del ferrocarril de la línia Lleida - la Pobla de Segur i de la carretera C-13. És al sud-est de les Vielles, sl nord-est dels Canalets i al nord dels Esquadros de Grabiel. Creua aquest tros el Camí de Cellers.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya; cal fer dos passos d'aproximació
# Suèter

El suèter (de l'anglès estatunidenc sweater, literalment 'suador' o 'dessuador', però equivalent al català 'jersei') és un tipus de jersei gruixut i de llana, generalment de coll rodó. S'usa com a peça d'abrogar de cada dia, si bé a l'origen era destinada a no refredar-se en fer exercici i suar, tal com indica el seu nom anglès.
El català suèter equival a l'anglès thick wool sweater (literalment, 'jersei de llana gruixuda').

## Notes

* ↑ http://esadir.cat/lexic/entrades/sueter/view?searchterm=None%5BEnllaç+no+actiu%5D Lèxic de moda i parament de casa, s.v. "Suèter"
* ↑ Silvia R. Marchetti. Arte y diseno en Macrame. Imaginador, febrer 2006, p. 28–. ISBN 9789507685422 [Consulta: 11 juny 2011].
# Comunitat de comunes Loira Atlàntic meridional

La Comunitat de comunes Loira Atlàntic Meridional és una antiga estructura intercomunal francesa, situada al departament del Loira Atlàntic a la regió País del Loira. Tingué una extensió de 152,92 kilòmetres quadrats i una població de 8.470 habitants (2010). Va existir de 1995 a 2016.

## Composició

Agrupava 3 comunes :
* Corcoué-sur-Logne
* Touvois
* Legé

## Vegeu també

* Intercomunalitats del Loira Atlàntic
# Wadena (Iowa)

Wadena és una població dels Estats Units a l'estat d'Iowa. Segons el cens del 2000 tenia 243 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Wadena tenia 243 habitants, 111 habitatges, i 71 famílies. La densitat de població era de 126,8 habitants/km².
Dels 111 habitatges en un 28,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 48,6% hi vivien parelles casades, en un 12,6% dones solteres, i en un 36% no eren unitats familiars. En el 32,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 13,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,19 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,76.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,3% tenia menys de 18 anys, un 6,6% entre 18 i 24, un 23,9% entre 25 i 44, un 25,5% de 45 a 60 i un 19,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 87,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 25.500 $ i la renda mediana per família de 31.563 $. Els homes tenien una renda mediana de 32.250 $ mentre que les dones 14.688 $. La renda per capita de la població era de 13.861 $. Entorn del 7,1% de les famílies i el 14,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Wadena». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Wadena». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Llista de peixos de Liechtenstein

Aquesta llista de peixos de Liechtenstein -incompleta- inclou les 12 espècies de peixos que es poden trobar a Liechtenstein ordenades per l'ordre alfabètic de llur nom científic.

## A

* Alburnus alburnus
* Aspius aspius

## B

* Barbatula barbatula
* Barbus barbus
* Blicca bjoerkna

## C

* Carassius carassius
* Cobitis taenia
* Cyprinus carpio carpio

## O

* Oncorhynchus mykiss

## P

* Perca fluviatilis
* Phoxinus phoxinus

## S

* Scardinius erythrophthalmus

## Referències

* ↑ FishBase (anglès)

## Enllaços externs

* Inland fisheries of Europe - Liechtenstein Arxivat 2012-11-08 a Wayback Machine. (anglès)
# Batarà unicolor

El batarà unicolor (Thamnophilus unicolor) és una espècie d'ocell sud-americà pertanyent a la família Thamnophilidae. Pobla les selves muntanyenques tropicals de Colòmbia, Equador i el Perú.

## Referències

* ↑ «Thamnophilus unicolor (batarà unicolor) - Avibase». [Consulta: 25 setembre 2024].
* ↑ «Batará Unicolor - eBird» (en castellà). [Consulta: 25 setembre 2024].
* ↑ «Thamnophilus unicolor (P.L.Sclater, 1859)» (en castellà). GBIF | Global Biodiversity Information Facility. [Consulta: 25 setembre 2024].
# Villiers-le-Duc

Villiers-le-Duc és un municipi francès, situat al departament de la Costa d'Or i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2007 tenia 118 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Villiers-le-Duc era de 118 persones. Hi havia 52 famílies, de les quals 19 eren unipersonals (5 homes vivint sols i 14 dones vivint soles), 14 parelles sense fills, 14 parelles amb fills i 5 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 68 habitatges, 51 eren l'habitatge principal de la família, 10 eren segones residències i 6 estaven desocupats. 67 eren cases i 1 era un apartament. Dels 51 habitatges principals, 41 estaven ocupats pels seus propietaris, 6 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 5 estaven cedits a títol gratuït; 2 tenien tres cambres, 18 en tenien quatre i 31 en tenien cinc o més. 30 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 26 habitatges hi havia un automòbil i a 17 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Villiers-le-Duc el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 4 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 4 | 65 a 69 | 8 |
| 0 | 60 a 64 | 4 |
| 8 | 55 a 59 | 0 |
| 0 | 50 a 54 | 4 |
| 8 | 45 a 49 | 0 |
| 8 | 40 a 44 | 12 |
| 0 | 35 a 39 | 8 |
| 4 | 30 a 34 | 4 |
| 4 | 25 a 29 | 4 |
| 8 | 20 a 24 | 8 |
| 4 | 15 a 19 | 4 |
| 0 | 10 a 14 | 4 |
| 8 | 5 a 9 | 4 |
| 4 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 88 persones, 61 eren actives i 27 eren inactives. De les 61 persones actives 56 estaven ocupades (30 homes i 26 dones) i 4 estaven aturades (2 homes i 2 dones). De les 27 persones inactives 9 estaven jubilades, 15 estaven estudiant i 3 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 4 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa extractiva, 1 d'una empresa de construcció, 1 d'una empresa d'hostatgeria i restauració i 1 d'una empresa de serveis.
Dels 2 establiments de servei als particulars que hi havia el 2009, 1 era un guixaire pintor i 1 restaurant.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Villiers-le-Duc a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Villiers-le-Duc a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Txatxalaca cap-roig

La txatxalaca cap-roja (Ortalis erythroptera) és una espècie d'ocell de la família dels cràcids (Cracidae) que habita zones boscoses, arbustives i de sabana de les terres baixes, a l'oest dels Andes, del sud de Colòmbia, Equador i nord-oest del Perú.
# Tarteletto-Isorex

L'equip Tarteletto-Isorex (codi UCI: TIS) és un equip ciclista belga, de ciclisme en ruta amb categoria continental. Fundat el 2005, ha combinat l'amateurisme amb categories UCI, així ha estat equip continental de 2006 a 2007, de 2011 a 2013 i actualment, des del 2015.

## Principals resultats

* Volta a Holanda Septentrional: Niels Wytinck (2011)
* Gran Premi Impanis-Van Petegem: Sander Cordeel (2011)
* Fletxa ardenesa: Clément Lhotellerie (2012)
* Tour de l'Iran: Rob Ruijgh (2017)

### A les grans voltes

* Giro d'Itàlia
** 0 participacions
* Tour de França
** 0 participacions
* Volta a Espanya
** 0 participacions

## Composició de l'equip

2016 :
2017 :

## Classificacions UCI

A partir del 2005, l'equip participa en els Circuits continentals de ciclisme. La següent classificació estableix la posició de l'equip en finalitzar la temporada.
UCI Àsia Tour
| Temporada | Classificació per equips | Millor ciclista en la classificació individual |
| 2013 | 70è | Aron Kremer (347è) |
| 2017 | 39è | Rob Ruijgh (50è) |
UCI Europa Tour
| Temporada | Classificació per equips | Millor ciclista en la classificació individual |
| 2006 | 102è | Frank Van Kuik (514è) |
| 2007 | 110è | Thomas Ongena (619è) |
| 2011 | 80è | Sander Cordeel (279è) |
| 2012 | 89è | Clément Lhotellerie (279è) |
| 2013 | 107è | Clément Lhotellerie (415è) |
| 2015 | 107è | Egidijus Juodvalkis (621è) |
| 2016 | 96è | Jelle Mannaerts (621è) |
| 2017 | 76è | Jelle Mannaerts (259è) |
| 2018 | 49è | Jelle Mannaerts (231è) |
| 2019 | 46è | Polychronis Tzortzakis (249è) |

## Referències

* ↑ Classificacions UCI Arxivat 2011-08-19 a Wayback Machine. (Web oficial de l'UCI).

## Enllaços externs

* Pàgina oficial Arxivat 2016-02-22 a Wayback Machine.
* Plantilles i resultats 1 a firstcycling.com
# Hestur (Hestur)

Hestur és un poble de l'illa homònima de Hestur, a les illes Fèroe. Forma part del municipi de Tórshavn, capital de l'arxipèlag. L'1 de gener de 2021 tenia 19 habitants. És l'unic nucli de població que hi ha en tota l'illa.
La localitat és a la riba oriental de l'illa, la que està banyada per l'estret d'Hestsjørður que separa Hestur de Streymoy. Gamlarætt, Velbastaður i Kirkjubøur, són les localitats de Streymoy més properes.
El primer cop que el poble d'Hestur apareix escrit a la documentació és el 1584, tot i que molt probablement és un assentament més antic. L'escola va ser construïda el 1890 i l'església és del 1910. El 1919, un terç de la població masculina del poble va morir en un naufragi mentre pescaven. El 1974, es va construir una piscina al poble com a incentiu per a combatre el despoblament. A la part sud de l'illa s'hi va obrir un càmping, al costat del llac Faradalsvatn, amb el mateix objectiu.
Un ferri connecta Hestur amb Gamlarætt varis cops al dia, tots els dies de la setmana.

## Referències

* ↑ «Statistical Database» (en anglès). Arxivat de l'original el 2020-07-06. [Consulta: 4 agost 2019]. «Base de dades estadística de les Illes Fèroe»
* ↑ «Mapa de les Fèroe» (en danès). Trap Danmark. [Consulta: 14 novembre 2019].
* ↑ «Bygdir, sum síggjast at hava verið um leið ár 1584-1630, men sum kunnu vera eldri» (en feroès). Heimabeiti. Arxivat de l'original el 2015-07-15. [Consulta: 14 novembre 2019].
* ↑ «Hestur» (en feroès). Fólkakirkjan (Església de les Illès Fèroe). [Consulta: 14 novembre 2019].
* ↑ «Hestur» (en anglès). faroeislands.dk. [Consulta: 14 novembre 2019].
* ↑ «61 Gamlarætt - Hestur» (en feroès i anglès). Stradfaraskip. [Consulta: 14 novembre 2019].

## Vegeu també

* Llista de municipis de les Illes Fèroe.

## Enllaços externs

* Pàgina de l'ajuntament de Tórshavn. (feroès) (anglès)
# Chikusichloa

Chikusichloa és un gènere de Àsian plantes de la família d'herbes.

## Taxonomia

* Chikusichloa mutica Keng

## Referències

* ↑ Koidzumi, Gen'ichi. 1925. Shokubutsu-gaku zasshi 39: 23
* ↑ The International Plant Names Index
* ↑ Flora of China Vol. 22 Page 185 山涧草属 shan jian cao shu Chikusichloa Koidzumi, Bot. Mag. (Tokyo). 39: 23. 1925.