OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Can Viladés

Can Viladés és una masia de la barriada de Viladés, del municipi de Rajadell (Bages), inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Masia d'estructura clàssica, formada per un cos rectangular cobert a doble vessant, amb el carener paral·lel a la façana, orientada a migdia. Els murs de pedra són arrebossats i a la façana s'obren balcons i finestres, amb llindes de pedra. La masia té annexes moltes dependències a més de l'església i el cementiri.

## Història

L'any 1027 és documentat "Sant Emanz" i el 1113 el "Mansum de Fonte Amanz" amb terres, vinyes i possessions, com una donació testamentària al Monestir de Sant Cugat del Vallès. Al segle xviii el lloc agrupava un nucli de famílies al voltant de l'església, del mas, del molí, etc. Al segle xvi hi passava el camí ramader cap a Calaf, el nom de Viladés ja es troba referenciat des de principis del segle xv i avui segueix sent propietat de la família amb el mateix nom. L'any 1632 es va acabar la nova església.

## Referències

* 1 2 «Mas de Sant Amanç de Vilada». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 9 novembre 2015].
# Wish I Was Here

Wish I Was Here és una pel·lícula estatunidenca del 2014 dirigida per Zach Braff i coescrita amb el seu germà Adam Braff. La pel·lícula va ser produïda per Stacey Sher, Michael Shamberg, Zach Braff i Adam Braff.
La pel·lícula va ser estrenada al Festival Internacional de Cinema de Sundance el 18 de gener de 2014 i va ser distribuïda per Focus Features als Estats Units. Els protagonistes de la pel·lícula són Zach Braff, Josh Gad, Ashley Greene, Kate Hudson, Joey King i Mandy Patinkin.
La pel·lícula es centra en Aidan Bloom (interpretat per Zach Braff), un actor en crisi de mitjana edat que intenta trobar el seu camí a la vida mentre s'enfronta als problemes familiars i als desafiaments de la paternitat. La música de la pel·lícula va ser composta per Rob Simonsen.
La pel·lícula va ser produïda amb un pressupost de 5,5 milions de dòlars i va recaptar 5,48 milions de dòlars a la taquilla. Va rebre crítiques mixtes per part dels crítics i del públic, i va ser objecte de controvèrsia per la seva campanya de finançament col·lectiu a través del lloc web Kickstarter.
# Víctor Mas i Ràfols

Víctor Mas i Ràfols (Mollet del Vallès, 16 d'octubre de 1954) és un àrbitre de basquetbol català.
S'inicià en l'arbitratge la temporada 1972-73 i des del 1976 dirigí partits de la màxima categoria estatal: Lliga espanyola (1976-1983) i Lliga ACB (1983-1999). a més, arbitrà onze partits de finals de play off de l'ACB i dues finals de la Copa del Rei (1981 i 1985). Internacional des del 1981, dirigí la final de l'Eurobasket de Barcelona 1997. Després de la seva retirada l'any 1999, ha sigut director tècnic arbitral de la Federació Espanyola de Basquetbol i responsable arbitral de les Lligues Adecco Or i Plata i de la Lliga Femenina. El 2010 fou designat com a membre de la Comissió Tècnica de la Federació Internacional de Bàsquet i l'any següent ingressà a la Reial Orde del Mèrit Esportiu en la categoria de Medalla de Bronze.
El seu fill, Víctor Mas Cagide, va debutar com a àrbitre de l'ACB la temporada 2014-15.

## Referències

* ↑ «Víctor Mas Ràfols». Enciclopèdia de l'esport català. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Victor Mas Rafols» (en castellà). ACB.COM. Arxivat de l'original el 2018-07-18. [Consulta: 18 juliol 2018].
* ↑ «Víctor Mas, nou comissari de la FIBA». Clicama, 17-09-2010. Arxivat de l'original el 2018-07-18. [Consulta: 18 juliol 2018].
* ↑ «El molletà Víctor Mas ingressa a la Reial Ordre del Mèrit Esportiu». Nació Granollers, 28-09-2011 [Consulta: 13 juliol 2018].
* ↑ López Jorda, Toni «Nissag de xiulet». La Vanguardia, 05-04-2015, pàg. 70 [Consulta: 18 juliol 2018].
# Acheilognathus cyanostigma

Acheilognathus cyanostigma és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 6 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba al Japó.

## Referències

* ↑ Bleeker P. 1859. Conspectus systematis Cyprinorum. Natuurkd. Tijdschr. Neder. Indië v. 20. 421-441.
* ↑ BioLib
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Axelrod, H.R., W.E. Burgess, N. Pronek i J.G. Walls, 1991. Dr. Axelrod's Atlas of freshwater aquarium fishes. Sisena edició. T.F.H. Publications, Neptune City, Nova Jersey.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4. .
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* McAllister, D. E. A working list of fishes of the world (en anglès). Museu Nacional de Ciències Naturals, 1987.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Robins, C.R., R.M. Bailey, C.E. Bond, J.R. Brooker, E.A. Lachner, R.N. Lea i W.B. Scott, 1991. World fishes important to North Americans. Exclusive of species from the continental waters of the United States and Canada. Am. Fish. Soc. Spec. Publ. (21):243 p.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Fair Haven (Vermont)

Fair Haven és una població dels Estats Units a l'estat de Vermont. Segons el cens del 2000 tenia 2.928 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Fair Haven tenia 2.928 habitants, 1.165 habitatges, i 778 famílies. La densitat de població era de 64,1 habitants per km².
Dels 1.165 habitatges en un 34,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 49,3% hi vivien parelles casades, en un 13,3% dones solteres, i en un 33,2% no eren unitats familiars. En el 27,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 12,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,47 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,6% tenia menys de 18 anys, un 8,2% entre 18 i 24, un 28,2% entre 25 i 44, un 22,7% de 45 a 60 i un 14,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 86 homes.
La renda mediana per habitatge era de 34.313 $ i la renda mediana per família de 36.587 $. Els homes tenien una renda mediana de 29.760 $ mentre que les dones 21.406 $. La renda per capita de la població era de 17.912 $. Entorn de l'11,4% de les famílies i el 15,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Fair Haven». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 13 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Fair Haven». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Fair Oaks (Califòrnia)

Fair Oaks és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Califòrnia. Segons el cens del tenia 28.008 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Fair Oaks tenia 28.008 habitants, 11.203 habitatges, i 7.842 famílies. La densitat de població era de 1.093,4 habitants/km².
Dels 11.203 habitatges en un 29,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 56,4% hi vivien parelles casades, en un 9,8% dones solteres, i en un 30% no eren unitats familiars. En el 23,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 6,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,47 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,91.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22,8% tenia menys de 18 anys, un 6,8% entre 18 i 24, un 26,8% entre 25 i 44, un 29,9% de 45 a 60 i un 13,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 93,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 63.252 $ i la renda mediana per família de 74.864 $. Els homes tenien una renda mediana de 52.365 $ mentre que les dones 39.138 $. La renda per capita de la població era de 31.874 $. Entorn del 4,6% de les famílies i el 6,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Fair Oaks». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 17 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Fair Oaks». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 17 juliol 2010].
# Fair Haven (Nova York)

Fair Haven és una població dels Estats Units a l'estat de Nova York. Segons el cens del 2000 tenia 884 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Fair Haven tenia 884 habitants, 395 habitatges, i 259 famílies. La densitat de població era de 193,9 habitants/km².
Dels 395 habitatges en un 21,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 53,7% hi vivien parelles casades, en un 8,6% dones solteres, i en un 34,2% no eren unitats familiars. En el 27,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,23 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,67.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 20,2% tenia menys de 18 anys, un 4,6% entre 18 i 24, un 23,9% entre 25 i 44, un 29,6% de 45 a 60 i un 21,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 46 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 95,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 36.382 $ i la renda mediana per família de 39.091 $. Els homes tenien una renda mediana de 37.917 $ mentre que les dones 26.250 $. La renda per capita de la població era de 18.287 $. Entorn del 4,3% de les famílies i el 8,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Fair Haven». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Fair Haven». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Etnogènesi

Etnogènesi (del grec antic εθνογένεσις, al seu torn format per ethnos ['ètnia', 'nació'] + génesis ['naixement']) és el procés mitjançant el qual un grup d'éssers humans passa a ser considerat com a ètnicament diferent.
Alguns pobles que es consideraven extints han iniciat un procés d'etnogènesi. En aquest cas es tracta de la recerca del seu reconeixement com a grups socioculturals diferents. Al nord-est del Brasil molts grups indígenes actuals tenen el seu origen en la fusió de grups ètnics diferents amb llengües diferents, com en el cas de les llengües karirí, les llengües tupí o els atikum.
L'etnogènesi també pot tenir un origen en el creixement de la població, per exemple durant la població de territoris escassament poblats durant el paleolític. Sovint, la mida d'una comunitat creixia fins al punt que la comunitat es dividia en dues i una part es traslladava a uns quilòmetres de la primera. Amb el temps, la llengua i la cultura de les dues comunitats anaven diferint fins a configurar dos grups ètnics diferents amb un origen comú. Aquest podria haver estat el principal procés d'etnogènesi en moltes àrees del planeta com ara Nova Guinea, que actualment és l'àrea lingüísticament més diversa del planeta amb un nombre de llengües que oscil·la entre 700 i 800.

## Enfocament identitari sobre els processos etnogenètics

Amb el desenvolupament d'una visió multiculturalista imposada pels Estats nacionals sobre les societats contemporànies i a mesura que la globalització al llarg del segle XX feia de les migracions el fenomen més evident en la conformació de poblacions mestisses a partir dels nous contactes de diverses poblacions humanes que l'imperialisme capitalista va provocar sobre diferents antigues ètnies, l'antropologia culturalista nord-americana dels anys 1980 va encunyar aquest concepte per designar en termes identitaris quins eren els processos pels quals les poblacions sorgides de contactes entre poblacions migrants construïen les seves imatges sobre la seva història i el seu autoreconeixement com a hereus d'un patrimoni cultural comú.
Una antropologia crítica dels processos de construcció de l'alteritat cultural en contextos socials de dominació de Llatinoamèrica, per la seva banda, entendria l'etnogènesi com un procés de lluita per la reivindicació de la diferència cultural amb una societat hegemònica que l'estigmatitza simbòlicament, alhora que l'explota econòmicament.

## Referències

* ↑ «Etnogènesi». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Criterios de clasificación de los grupos» (en castellà). museos-ecuador.com (Banco Central del Ecuador). Arxivat de l'original el 2015-05-01. [Consulta: 28 maig 2008].

## Vegeu també

* Comunitats imaginades
* Diversitat lingüística

## Enllaços externs

* De migracions i establiments a l'Europa d'abans de l'any 1000. La Catalunya abans de Catalunya
# Ferrer Colom

Ferrer Colom (? - Lleida, 4 de desembre de 1340) fou governador general del Comtat d'Urgell (1323 - 1333), conseller reial, i bisbe de Lleida (1334 - 1340).
Prior de Fraga (1321), era canonge de Lleida quan en fou nomenat bisbe el 24 d'octubre de 1334. Feu reunir en un sol volum les constitucions dels seus predecessors i prengué part activa en les discussions sobre la concepció de la Mare de Déu, sostingudes entre franciscans i dominics a l'Estudi General.
Del 1323 al 1333 actuà com a administrador del comtat d'Urgell. D'aquesta època se li atribueix l'encàrrec de la base del vas litúrgic d'argent sobredaurat, actualment al fons del Museu Nacional d'Art, on s'hi pot veure l'escut familiar dels Colom, al costat de l'escut reial, l'escut del Comtat d'Urgell i l'escut de la Baronia d'Entença.
Formà part del consell reial de Jaume el Just. Conseller del rei Alfons el Benigne, com a comte d'Urgell. Quan Alfons el Benigne i la seua esposa, Teresa d'Entença van anar a dirigir personalment la conquesta de l'illa de Sardenya, el van deixar com a rector de Balaguer.
Assistí a la coronació del rei Pere el Cerimoniós (1336), i al trasllat a la catedral de Barcelona de les despulles de Santa Eulàlia.
Va morir el 4 de desembre de 1340, i va ser sepultat a la Capella de la Concepció de la Seu Vella de Lleida, capella que ell mateix havia manat edificar (1335), dedicada a la santificació i concepció de Maria.

## Enllaços externs

* Lloc web del bisbat de Lleida Arxivat 2008-07-20 a Wayback Machine.

## Referències

* ↑ «Base del vas litúrgic de Ferrer Colom». MNAC, Museu Nacional d'Art de Catalunya. [Consulta: 5 gener 2017].
* ↑ «Capella de la Concepció, Familia Colom». Consorci del Turó de la Seu Vella de Lleida. Arxivat de l'original el 2017-07-05. [Consulta: 5 gener 2017].
# Ferrer (cognom)

Ferrer és un cognom d'origen català i anglès. Es tracta d'un cognom que prové de l'ofici de ferrer o manyà - derivat del llatí ferrarius, tot i que en anglès el seu significat no és aquest (en anglès el cognom de "ferrer" equivaldria al d'Smith). És un dels cognoms catalans més comuns, classificat com a 37º a Catalunya.
El cognom anglès és d'origen normand, i deriva del topònim de Ferrières-Saint-Hilaire, que prové del normand Walchelin de Ferriers, que va arribar a Anglaterra amb Guillem el Conqueridor. A l'edat mitjana, la família Ferrer va crear el comtat de Derby. Posteriorment la línia principal es va extingir, però malgrat això hi va haver descendents de la família a Anglaterra i a Escòcia, que encara duien el cognom de Ferrer.

## Anàlisi
### Catalunya

Segons l'Institut d'Estadística de Catalunya, hi havia 15.449 persones amb Ferrer com a primer cognom l'1 de gener de 2016, d'una població de 7.522.596, el que significa 0,204% de la població. Es tracta del 37º cognom més comú a Catalunya.
| Àmbit territorial | Posició | Freqüència | % |
| Metropolità | 41 | 9.282 | 1,93 |
| Comarques Gironines | 22 | 2.227 | 2,98 |
| Camp de Tarragona | 72 | 651 | 1,24 |
| Terres de l'Ebre | 114 | 236 | 1,28 |
| Ponent | 36 | 1.062 | 2,66 |
| Comarques Centrals | 82 | 433 | 1,18 |
| Alt Pirineu i Aran | 59 | 110 | 1,50 |
| Penedès | 21 | 1.448 | 3,08 |
| Total | 37 | 15.449 | 2,04 |

### Gran Bretanya

Estadísticament és un cognom molt poc comú a Gran Bretanya. En el cens del 1881 hi ha 83 Ferrer registrats. També el 1881 es va situar com el 19011 cognom més comú. Al registre electoral 1996 es van registrar 185 Ferrers, mentre que va ser classificat com el 17724 cognom més comú. La majoria de Ferrer es trobaven el 1881 a la zona postal de Northampton. El 1998 la zona més amb més Ferrer era la zona central de l'est de Londres.

## Referències

* 1 2 «Idescat. Població. Onomàstica. Cognoms de la població. Cognom de la persona: FERRER. Per comarques i Aran». [Consulta: 5 febrer 2017].
# Expocoruña

El Recinte Firal Expocoruña és la institució firal de La Corunya, que organitza fires relacionades amb els diferents sectors econòmics. Es troba a Someso.

## Història

El projecte del recinte firal va començar l'any 2003. No obstant això, va patir retards i increments de costos que van elevar el pressupost fins als 37 milions d'euros, un 75% més del pressupostat. L'edifici, dissenyat per Luis Collarte, es va inaugurar el 19 de febrer de 2008.

## Recinte

Té 19.000 m² coberts i 8000 a l'aire lliure. També disposa de sales polivalents, aules i despatxos, així com d'aparcament.

## Fires i altres activitats

Alguns dels esdeveniments organitzats a Expocoruña són Expotaku, la Fira dels Autònoms de Galícia o el Saló del Vehicle d'Ocasió.
Les instal·lacions també acullen espectacles musicals com el Sónar 2010, presentacions, congressos i mítings polítics. Entre el 16 d'octubre i el 13 de novembre de 2012 va tenir lloc al recinte el judici pel desastre del Prestige.
L'abril de 2020 es va obrir un hospital de campanya a la zona per ser utilitzat durant la pandèmia de coronavirus.

## Notes

* ↑ En 2012 Expocoruña obtuvo unos beneficios de 60.000 euros
* ↑ «A Coruña estrena su primer recinto ferial aún sin acabar». El País, 20-02-2008.
* ↑ «Premian el recinto ExpoCoruña por su gran funcionalidad».
* ↑ «ExpoCoruña abre sus puertas para recibir a 20.000 visitantes entre obras». 20 minutos, 18-02-2016.
* ↑ «Que ofrecemos». Arxivat de l'original el 2016-09-09. [Consulta: 17 novembre 2022].
* ↑ Expotaku
* ↑ «Feira dos Autónomos de Galicia». Arxivat de l'original el 2016-04-22. [Consulta: 17 novembre 2022].
* ↑ Motorcasión reunirá 700 coches en Expocoruña
* ↑ «Sónar Galicia». Arxivat de l'original el 2016-04-25. [Consulta: 17 novembre 2022].
* ↑ Rajoy participa este sábado en un almuerzo-mitin en A Coruña
* ↑ Un escenario de estrella
* ↑ Expocoruña se viste de blanco inmaculado para el juicio de la marea negra del “Prestige”
* ↑ Acción en vivo de Greenpeace
* ↑ Expocoruña ya está listo: A Coruña abre un hospital de campaña con 240 camas y 10.000 m2

## Enllaços externs

* Expocoruña
* Expocoruña a la pàgina de l'ajuntament de La Corunya
# Festival de la Cançó d'Eurovisió 1995

El XL Festival de la Cançó d'Eurovisió fou retransmès el 13 de maig de 1995 a Dublín, Irlanda. La presentadora va ser Mary Kennedy, i la victòria va ser per al representant de Noruega, el grup Secret Garden amb la cançó "Nocturne".

## Final

| Núm. | País | Intèrpret(s) | Cançó | Posició | Pts |
| 01 | República de Bòsnia i Hercegovina | Davor Popović | Dvadeset prvi vijek | 19 | 14 |
| 02 | Xipre | Alex Panayi | Sti fotia | 9 | 79 |
| 03 | Israel | Liora | Amen | 8 | 81 |
| 04 | Bèlgica | Frédéric Etherlinck | La voix est libre | 20 | 8 |
| 05 | Noruega | Secret Garden | Nocturne | 1 | 148 |
| 06 | Portugal | Tó Cruz | Baunilha e chocolate | 21 | 5 |
| 07 | Grècia | Elina Konstantopoulou | Pia prosefhi | 12 | 68 |
| 08 | Rússia | Philipp Kirkorov | Kolybelnaya dlya vulkana | 17 | 17 |
| 09 | França | Nathalie Santamaria | Il me donne rendez-vous | 4 | 94 |
| 10 | Suècia | Jan Johansen | Se på mej | 3 | 100 |
| 11 | Islàndia | Bo Halldórsson | Núna | 15 | 31 |
| 12 | Polònia | Justyna | Sama | 18 | 15 |
| 13 | Croàcia | Magazin & Lidija | Nostalgija | 6 | 91 |
| 14 | Espanya | Anabel Conde | Vuelve conmigo | 2 | 116 |
| 15 | Dinamarca | Aud Wilken | Fra Mols til Skagen | 5 | 92 |
| 16 | Hongria | Csaba Szigeti | Új név a régi ház falán | 22 | 3 |
| 17 | Regne Unit | Love City Groove | Love City Groove | 11 | 76 |
| 18 | Malta | Mike Spiteri | Keep Me in Mind | 10 | 76 |
| 19 | Eslovènia | Darja Švajger | Prisluhni mi | 7 | 84 |
| 20 | Alemanya | Stone & Stone | Verliebt in Dich | 23 | 1 |
| 21 | Irlanda | Eddie Friel | Dreamin' | 14 | 44 |
| 22 | Àustria | Stella Jones | Die Welt dreht sich verkehrt | 13 | 67 |
| 23 | Turquia | Arzu Ece | Sev | 16 | 21 |

## Enllaços externs

* Eurovision Song Contest
# Festival de la Cançó d'Eurovisió 1998

El XLIII Festival de la Cançó d'Eurovisió fou retransmès el 9 de maig de 1998 en Birmingham, Regne Unit. Els presentadors van ser Terry Wogan i Ulrika Jonsson, i la victòria va ser per al representant d'Israel, Dana International amb la cançó "Diva".

## Final

| Núm. | País | Intèrpret(s) | Cançó | Posició | Pts |
| 01 | Polònia | Sixteen | To takie proste | 17 | 19 |
| 02 | Finlàndia | Edea | Aava | 15 | 22 |
| 03 | Alemanya | Guildo Horn & Die Orthopädischen Strümpfe | Guildo hat euch lieb! | 7 | 86 |
| 04 | Grècia | Thalassa | Mia krifi evesthisia | 20 | 12 |
| 05 | Hongria | Charlie | A holnap már nem lesz szomorú | 23 | 4 |
| 06 | Romania | Mălina Olinescu | Eu cred | 22 | 6 |
| 07 | Turquia | Tüzmen | Unutamazsın | 14 | 25 |
| 08 | Espanya | Mikel Herzog | ¿Qué voy a hacer sin ti? | 16 | 21 |
| 09 | Malta | Chiara | The one that I love | 3 | 165 |
| 10 | Estònia | Koit Toome | Mere lapsed | 12 | 36 |
| 11 | Suècia | Jill Johnson | Kärleken är | 10 | 53 |
| 12 | Països Baixos | Edsilia Rombley | Hemel en aarde | 4 | 150 |
| 13 | Israel | Dana International | Diva | 1 | 172 |
| 14 | Eslovàquia | Katarína Hasprová | Modlitba | 21 | 8 |
| 15 | Noruega | Lars A. Fredriksen | Alltid sommer | 8 | 79 |
| 16 | Xipre | Michalis Hatzigiannis | Yenesis | 11 | 37 |
| 17 | Irlanda | Dawn Martin | Is always over now? | 9 | 64 |
| 18 | Croàcia | Danijela | Neka mi ne svane | 5 | 131 |
| 19 | Suïssa | Gunvor | Lass ihn | 25 | 0 |
| 20 | Bèlgica | Mélanie Cohl | Dis Oui | 6 | 122 |
| 21 | Regne Unit | Imaani | Where are you? | 2 | 166 |
| 22 | Portugal | Alma Lusa | Se eu te pudesse abraçar | 13 | 36 |
| 23 | ARI de Macedònia | Vlado Janevski | Ne zori, zoro | 19 | 16 |
| 24 | França | Marie Line | Où Aller? | 24 | 3 |
| 25 | Eslovènia | Vili Resnik | Naj bogovi slišijo | 18 | 17 |

## Enllaços externs

* Eurovision Song Contest