OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Pilota d'Or 1984

El premi Pilota d'Or 1984, atorgat al millor futbolista europeu de l'any, a criteri d'un panell de periodistes esportius d'arreu dels territoris membres de la UEFA, fou entregat a Michel Platini el 25 de desembre de 1984.

## Classificació

| Posició | Nom | Club | Nacionalitat | Punts |
| 1 | Michel Platini | Juventus FC | França | 128 |
| 2 | Jean Tigana | FC Girondins de Bordeus | França | 57 |
| 3 | Preben Elkjær | Hellas Verona | Dinamarca | 48 |
| 4 | Ian Rush | Liverpool FC | Gal·les | 44 |
| 5 | Fernando Chalana | FC Girondins de Bordeus | Portugal | 18 |
| 6 | Graeme Souness | UC Sampdoria | Escòcia | 16 |
| 7 | Harald Schumacher | 1. FC Köln | RFA | 12 |
| 8 | Karl-Heinz Rummenigge | Inter de Milà | RFA | 10 |
| 9 | Alain Giresse | FC Girondins de Bordeus | França | 9 |
| 10 | Bryan Robson | Manchester United FC | Anglaterra | 7 |
| 11 | Bernd Schuster | FC Barcelona | RFA | 6 |
| 12 | Enzo Scifo | RSC Anderlecht | Bèlgica | 5 |
| 12 | Maxime Bossis | FC Nantes | França | 5 |
| 14 | Klaus Allofs | 1. FC Köln | RFA | 3 |
| 14 | Antonio Cabrini | Juventus FC | Itàlia | 3 |
| 14 | Hans-Peter Briegel | Hellas Verona | RFA | 3 |
| 14 | Rui Jordão | Sporting CP | Portugal | 3 |
| 18 | Paul McStay | Celtic FC | Escòcia | 2 |
| 18 | Jesper Olsen | Manchester United FC | Dinamarca | 2 |
| 18 | Morten Olsen | RSC Anderlecht | Dinamarca | 2 |
| 18 | Gordon Strachan | Manchester United FC | Escòcia | 2 |
| 22 | Rinat Dasayev | FK Spartak Moscou | Unió Soviètica | 1 |
| 22 | Mark Hateley | AC Milan | Anglaterra | 1 |
| 22 | Silviu Lung | Romania Universitatea Craiova | Romania | 1 |
| 22 | Antonio Maceda | Sporting de Gijón | Espanya | 1 |
| 22 | Torbjörn Nilsson | IFK Göteborg | Suècia | 1 |

## Referències

* ↑ «Palmarès Ballon d'Or - 1984 - Michel Platini». France Football, 08-12-2013. [Consulta: 9 juliol 2020].
* ↑ «European Footballer of the Year ("Ballon d'Or") 1984». RSSSF, 01-05-2005. [Consulta: 9 juliol 2020].

## Enllaços externs

* France Football Web oficial
# Port de Vigo

El port de Vigo és un port gallec situat a la ciutat de Vigo, a la província de Pontevedra. Es troba a la ria de Vigo i pertany a la província marítima homònima.
És un dels ports pesquers més importants del món i seu de Pescanova, una de les principals companyies pesqueres del món. El 2008 va tenir un moviment total de 751.971 tones, i és el segon més important en pesca de l'Europa atlàntica per darrere del d'Anvers (Bèlgica) i el tercer en mercaderies després del port belga i el de Rotterdam (Països Baixos).
Vigo és la base de companyies pesqueres amb gran presència a països com Austràlia, Argentina, Xile, Perú, Namíbia, Sud-àfrica, Moçambic o les Malvines. El peix és enviat a tot l'estat espanyol i expedit a països com Portugal, Itàlia o França, o altres mercats més distants, com Àsia.
Al port s'hi celebren importants fires com Conxemar, un esdeveniment anual dedicat als productes pesquers congelats. També s'hi celebra periòdicament el World Fishing Exhibition.

## Galeria d'imatges

* Transatlàntics
* Moll de Laxe
* El port des del monte do Castro

## Referències

* ↑ El barri mariner Arxivat 2019-09-13 a Wayback Machine. (castellà)
* ↑ (castellà)
* ↑ http://www.apvigo.es/ficheros/descargas/Pesca%20descargada%20Diciembre%2008.pdf

## Enllaços externs

* Autoritat Portuària de Vigo (castellà)
# Port de l'Ampolla

El Port de l'Ampolla és un port públic pesquer i esportiu situat al golf de Sant Jordi, al municipi de l'Ampolla (Baix Ebre), entre la platja de les Avellanes, al nord-est, i la platja de l'Arquitecte, al sud-oest. N'és el titular l'organisme de Ports de la Generalitat.

## Dàrsena pesquera

La dàrsena pesquera ocupa els molls de Llevant i de Ribera, amb un total de 18 embarcacions, de les que 2 són d'arrossegament i 10 d'arts menors. Està gestionada per la Confraria de Pescadors de l'Ampolla. Disposa d'una llotja de 742,53 m², amb una zona porxada al davant, sobre la que hi ha un mirador que enllaça amb el passeig que va a la platja de les Avellanes.

## Dàrsena esportiva

La dàrsena esportiva està ubicada al moll Nàutic, separada de la dàrsena pesquera pel moll de l'antic contradic. Amb 512 amarratges, d'entre 6 i 15 metres d'eslora i 4,5 metres de calat, està gestionada pel Club Nàutic l'Ampolla, que disposa d'edifici social, restaurant, gimnàs, piscina, escoles de vela, de busseig, d'esquí nàutic, de navegació i de windsurf.

## Referències

* ↑ «Mapa topogràfic de Catalunya». Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya.
* 1 2 «Port de l’Ampolla». Ports de la Generalitat, Generalitat de Catalunya.
* ↑ «L’armador Jordi Pitarque relleva en la presidència de la Confraria de Pescadors de l’Ampolla a Josep Molina, després de gairebé 40 anys». Setmanari l'Ebre, 25-03-2022.
* ↑ «Confraries». Federació Nacional Catalana de Confraries de Pescadors.
* ↑ «La Generalitat inicia la reforma de la llotja del port de l'Ampolla». Ports de la Generalitat, 02-11-2010.
* ↑ «Les obres del Port de l’Ampolla obriran el pas a l’antic moll contradic». Ebre Digital, 15-10-2018.
* ↑ «Port de l'Ampolla». Agència Catalana de Turisme.
# Pont Penjat de Massanes

El Pont Penjat és un pont de Massanes (Selva) inclòs a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Pont penjant de ferro, situat al barri del Rieral, als afores del petit nucli de Massanes. El pont, compta amb una fina i delicada estructura i una barana de ferro. Sobre l'estructura hi ha unes làmines de ferro, on la gent passava. En una de les làmines de ferro hi ha gravades les inicials de N.V., en referència a Narcís Vilaseca, que va sufragar les obres del pont. També hi ha la data 1923, que és quan es va construir el pont.

## Història

El pont fou construït el 1923 per Narcís Vilaseca i Ramilans del mas que porta el mateix nom i servia per salvar la riera que dividia Massanes.

## Referències

* 1 2 3 «Pont Penjat». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 5 agost 2017].
# Província de Golestan

La província de Golestān (persa: استان گلستان, Ostān-e Golestān) és una de les 31 províncies de l'Iran; està situada al nord-est del país al sud de la mar Càspia. La seva capital és la ciutat de Gorgan.
Està ubicada en la regió 1 des de 2014.
Golestān va sortir de la província de Mazandaran el 1997. El 2006 tenia 1,6 milions d'habitants i una superfície de 20.380 km². Està dividida en 12 comtats: Aliabad, Aqqala Azadshahr, Bandar-e Gaz Gonbad-e, Qabus Gorgan Kalaleh, Kordkuy, Maraveh Tappeh, Minudasht Ramian i Torkaman. Anteriorment, Gorgan s'havia anomenat Esterabad o Astarabad (fins a 1937).

## Història

Jorjan es pot veure actualment prop de Gonbad-e Qabus; va ser una ciutat important en la ruta de la Seda. Els Hyrcans (nom grec de Gorgan) es mencionen per Heròdot en la seva llista de l'exèrcit de Xerxes.

## Clima i geografia

El Golestān té un clima temperat i està dividit entre les planes i les muntanyes Alborz. El cim més alt és el Shavar, amb 3.945 metres.
Hi ha el Parc Nacional de Golestan, que és el més gran de l'Iran i ocupa el Golestan, Mazandaran i Khorasan nord.

## Referències

* ↑ همشهری آنلاین-استان‌های کشور به ۵ منطقه تقسیم شدند
* ↑ Herodotus, Histories, 7.62

## Enllaços externs

* The Provincial Cultural Heritage Organization Arxivat 2011-01-01 a Wayback Machine..
# Port Aransas

Port Aransas és una població dels Estats Units a l'estat de Texas. Segons el cens del 2000 tenia 3.370 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Port Aransas tenia 3.370 habitants, 1.542 habitatges, i 993 famílies. La densitat de població era de 147,7 habitants/km².
Dels 1.542 habitatges en un 22,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 53,6% hi vivien parelles casades, en un 7,3% dones solteres, i en un 35,6% no eren unitats familiars. En el 29,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 8,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,18 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,64.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 18,9% tenia menys de 18 anys, un 5,7% entre 18 i 24, un 25,2% entre 25 i 44, un 34,6% de 45 a 60 i un 15,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 45 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 106,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 39.432 $ i la renda mediana per família de 46.719 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.000 $ mentre que les dones 22.393 $. La renda per capita de la població era de 23.681 $. Aproximadament el 7,1% de les famílies i l'11,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Port Aransas». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Port Aransas». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2011-06-06. [Consulta: 12 agost 2010].
# Port Alsworth

Port Alsworth és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat d'Alaska. Segons el cens del 2000 tenia 104 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Port Alsworth tenia 104 habitants, 34 habitatges, i 24 famílies La densitat de població era d'1,8 habitants/km².
Dels 34 habitatges en un 47,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 67,6% hi vivien parelles casades, en un 2,9% dones solteres, i en un 26,5% no eren unitats familiars. En el 23,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 23,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,06 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,64.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 41,3% tenia menys de 18 anys, un 7,7% entre 18 i 24, un 28,8% entre 25 i 44, un 18,3% de 45 a 60 i un 3,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 26 anys. Per cada 100 dones hi havia 85,7 homes. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 84,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 58.750 $ i la renda mediana per família de 62.083 $. Els homes tenien una renda mediana de 50.417 $ mentre que les dones 17.083 $. La renda per capita de la població era de 21.716 $. Cap de les famílies i el 6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Annual Estimates of the Population for Incorporated Places in Alabama». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Port Alsworth». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 16 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Port Alsworth». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 16 juliol 2010].
# Portada/article novembre 13
## Guineu grisa de les illes Santa Bàrbara

La guineu grisa de les illes Santa Bàrbara (Urocyon littoralis) és una petita guineu endèmica de sis de les vuit illes Santa Bàrbara de Califòrnia. És la segona espècie de guineu més petita dels Estats Units. Hi ha sis subespècies d'aquesta guineu, cadascuna d'elles única a l'illa en què viu, reflectint-ne la història evolutiva.
# Pseudocepola taeniosoma

Pseudocepola taeniosoma és una espècie de peix de la família dels cepòlids i l'única del gènere Pseudocepola.

## Distribució geogràfica

Es troba al Japó.

## Referències

* ↑ ITIS
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* ↑ FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
# Putnam Lake

Putnam Lake és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Nova York. Segons el cens del 2000 tenia 3.855 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Putnam Lake tenia 3.855 habitants, 1.314 habitatges, i 984 famílies. La densitat de població era de 384,6 habitants per km².
Dels 1.314 habitatges en un 40,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 61,6% hi vivien parelles casades, en un 9,7% dones solteres, i en un 25,1% no eren unitats familiars. En el 20,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 6,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,85 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,32.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 30,1% tenia menys de 18 anys, un 6,4% entre 18 i 24, un 33,1% entre 25 i 44, un 22% de 45 a 60 i un 8,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 35 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 95,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 62.695 $ i la renda mediana per família de 70.156 $. Els homes tenien una renda mediana de 50.532 $ mentre que les dones 31.694 $. La renda per capita de la població era de 24.114 $. Entorn de l'1,7% de les famílies i el 2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Putnam Lake». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Putnam Lake». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Pàvel Txitxàgov

Pàvel Vassílievitx Txitxàgov (rus: Па́вел Васи́льевич Чича́гов) nascut el 8 de juliol segons el calendari julià (27 de juny segons el calendari gregorià) i mort el 20 d'agost del 1849) fou un militar rus i comandant naval (almirall) de les guerres napoleòniques.
Va néixer el 1767 a Sant Petersburg. Era fill de l'almirall Vassili Txitxàgov i la seva esposa anglesa. A l'edat de 12 anys es va allistar a la Guàrdia. En 1782 va servir en una campanya en la Mediterrània com a ajudant del seu pare. Va servir amb distinció en la guerra russosueca de 1788-1790, on va comandar el Rostislav i va ser guardonat amb l'Orde de Sant Jordi, de quart grau, i una espasa d'or amb la inscripció "Per Coratge".
Després de la guerra, va estudiar a la Reial Acadèmia Naval. Mentre va estar allí, va conèixer Elizabeth Proby, la filla d'un comissari a la drassana de Chatham, i es va comprometre amb ella. Quan va tornar a Rússia el 1796, va sol·licitar permís per casar-se, però se li va dir per part de Pau I "hi ha prou núvies a Rússia;. No hi ha necessitat de buscar-ne una a Anglaterra". A continuació es va produir algun episodi violent i Txitxàgov va ser enviat a presó. Aviat va ser perdonat, i se li va donar permís per casar-se amb Elizabeth, a més d'un ascens a contraalmirall. En 1802, Alexandrre I, el successor de Pau, promogué Txitxàgov a vicealmirall i el va fer membre de la Comissió de Reorganització de la Marina. En 1807, va ser ascendit a almirall i nomenat Ministre de la Marina.
Txitxàgov va renunciar i va viatjar per Europa en 1809-1811. Elizabeth va morir en 1811. En 1812, Alexandre el va tornar a cridar i el va nomenar Comandant en Cap del recentment format Tercer Exèrcit Occidental i Governador General de Moldàvia i Valàquia. No obstant això, el Tractat de Bucarest del 1812 va posar fi a la guerra russoturca en el moment en què prenia el comandament de l'exèrcit. Durant la campanya 1812 contra Napoleó, se'l va culpar per deixar que Napoleó fugis al riu Berézina al novembre de 1812. El 1813, fou destituït i l'any següent se'n va anar a França en un permís, per no tornar a Rússia. Seguí sent un membre del Consell d'Estat fins a 1834, però fou remogut d'aquest càrrec, i les seves propietats confiscades. Va morir a París el 1849, on després de la seva mort es van publicar les seves memòries.

## Referències

* 1 2 Mikaberidze, Alexander. «Chichagov, Pavel Vasilievic». A: Russian Officer Corps of the Revolutionary and Napoleonic Wars. Casemate, 2005, p. 59–60. ISBN 9781611210026.
* ↑ Dowling, Timothy C. Russia at War (en anglès). ABC-CLIO, 2014, p. 194. ISBN 1598849484.
# Pàvel Txistiakov

Pàvel Petróvitx Txistiakov, en rus Павел Петрович Чистяков (óblast de Tver, 5 de juliol de 1832 - Óblast de Leningrad, 11 de novembre de 1910), fou un pintor i professor d'arts rus. És considerat una de les figures més destacades del realisme a Rússia. Com a professor d'arts, va tenir com a alumnes els pintors Víktor Vasnetsov, Mikhaïl Vrúbel, Vassili Polènov, Ilià Repin, Valentín Serov i Vadsili Súrikov.

## Enllaços externs

* Informació sobre l'artista (en llengua russa)
# Quarta circumscripció dels Pirineus Atlàntics

La quarta circumscripció dels Pirineus Atlàntics és una de les 6 circumscripcions electorals per a l'Assemblea Nacional francesa del departament dels Pirineus Atlàntics situat a la regió de la Nova Aquitània.

## Composició

Està compon pels següents cantons:
* cantó d'Accous
* cantó d'Aramits
* cantó d'Arudy
* cantó d'Atharratze-Sorholüze
* cantó de Baigorri
* cantó de Donapaleu
* cantó de Donibane Garazi
* cantó d'Hazparne
* cantó d'Iholdi
* cantó de Laruns
* cantó de Maule-Lextarre
* cantó de Navarrenx
* cantó d'Oloron-Sainte-Marie-Est
* cantó d'Oloron-Sainte-Marie-Ouest
* cantó de Sauveterre-de-Béarn

## Diputats elegits

Llista dels diputats/des elegits/des :
| Període | Identitat | Partit |
| 2002-2007 | Jean Lassalle | UDF |
| 2007- | Jean Lassalle | MoDem |
| les dades anteriors no són pas conegudes |||

## Enllaços externs

* Mapa de les circumscripcions legislatives de França
* Resultats Arxivat 2011-12-20 a Wayback Machine. a les eleccions legislatives franceses de 2007
# Pseudohemiodon lamina

Pseudohemiodon lamina és una espècie de peix de la família dels loricàrids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 15,9 cm de longitud total.

## Hàbitat

És un peix d'aigua dolça i de clima tropical.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: conca del riu Amazones.

## Referències

* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Ferraris, C.J. Jr. 2003. Loricariidae - Loricariinae (Armored catfishes). p. 330-350. A R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre, EDIPUCRS, Brasil.

## Bibliografia

* Anònim, 2001. Fish collection database of the National Museum of Natural History (Smithsonian Institution). Smithsonian Institution - Division of Fishes.
* Anònim, 2002. Fish collection database of the American Museum of Natural History. American Museum of Natural History, Central Park West, NY 10024-5192, Estats Units.
* Burgess, W. E. An Atlas of Freshwater and Marine Catfishes: A Preliminary Survey of the Siluriformes (en anglès). TFH Publications, 1989. ISBN 9780866221313.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ferraris, C. J. «Checklist of catfishes, recent and fossil (Osteichthyes: Siluriformes), and catalogue of siluriform primary types» (en anglès). Zootaxa, 1.418, 1, 2007, pàg. 1-628. DOI: 10.11646/zootaxa.1418.1.1.
* Fisch-Muller, S. 2003. Loricariidae-Ancistrinae (Armored catfishes). p. 373-400. A: R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Regan, C. T. «A Monograph of the Fishes of the Family Loricariidae» (en anglès). Transactions of the Zoological Society of London, 17 (part 3), 1, 1904, pàg. 191-350.
* Schaefer, S.A. 2003 Loricariidae - Hypoptopomatinae (Armored catfishes). p. 321-329. A R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Weber, C. 2003. Loricariidae - Hypostominae (Armored catfishes). p. 351-372. A: R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Plural

El plural és un nombre gramatical que designa diversos individus (de quantitat indeterminada). És un tret gramatical propi de les llengües flexives.
El plural s'oposa a diferents nombres segons la llengua que es tracti. Així, pot ser el contrari de singular, però també el del nombre dual (dos elements), nul (zero elements) o paucal (pocs elements, essent doncs el plural per a molts elements). També pot no existir com a concepte, ja que el plural indica algun tipus de flexió i no tots els idiomes en tenen. El mateix concepte de "diversos" pot expressar-se amb noms col·lectius, pronoms personals, expressions, etc. tant si existeix el plural en aquella llengua com si no.
Algunes llengües com el català, l'occità o el castellà indiquen el plural en el substantiu i alhora l'article. Ex: el porc > els porcs. En canvi l'anglès només indica el plural al nom. Ex: the dog > the dogs. El francès presenta un terme mitjà indicant-ho de manera escrita però no oralment, així el plural només es reconeix en funció de l'article. Ex: le pied [l'pje] > les pieds [le'pje]. Les marques de plural es donen en dues parts de la gramàtica basca: en alguns pronoms, determinants i quantificadors, i en els índexs de l'argument en els verbs, substantius i adjectius són estrictament invariables pel nombre:

## El plural en català

El plural en català s'oposa al singular, si bé hi ha restes del nombre dual indoeuropeu en paraules com "ambdós". S'expressa mitjançant un morfema afegit a les paraules variables en nombre (nom, adjectiu, pronom, determinant i verb). El morfema prototípic és "s", tot i que pot haver-hi variants ortogràfiques i fonètiques (-ns, -os…). El català es caracteritza pel seu plural femení genèric que es construeix amb -es. Ex: la casa > les cases.
A més a més, hi ha paraules que no tenen plural tot i pertànyer a una categoria variable (s'acaben amb -s), com per exemple "temps" o "globus".

## Referències

* 1 2 «Plural». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Lorda i Alaiz, F.M... Problemes de llengua i literatura catalanes (en anglès). Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 1976, p. 21.
Viccionari