# Costera

* Per a altres significats, vegeu «Costera (desambiguació)».
La Costera és una comarca central del País Valencià, amb capital a Xàtiva.

## Geografia

Limita al nord amb la Canal de Navarrés i la Ribera Alta, a l'est mínimament amb la Safor, al sud amb la Vall d'Albaida i a l'oest amb l'Alt Vinalopó i Castella.
La comarca està dividida geogràficament en tres subcomarques, la Vall de Montesa una gran vall que aplega les poblacions de Montesa, Vallada, Moixent i la Font de la Figuera; la Costera de Ranes una vall més estreta i en costera que aplega les poblacions de la Llosa de Ranes, Rotglà i Corberà, Llanera de Ranes, Torrella, Cerdà, Vallés, la Granja de la Costera, l'Alcúdia de Crespins i Canals, a la qual també s'inclou Estubeny; i l'Horta de Xàtiva una extensa horta amb el Puig al bell mig que aplega els pobles de Xàtiva, Novetlè, Barxeta, Llocnou d'En Fenollet i el Genovés (situat, com Xàtiva entre falda de la muntanya i començament de la vall).
La comarca de la Costera és una comarca estreta que s'estén d'est a oest entre la Serra Grossa i la serra d'Énguera, i ha sigut un pas natural entre Castella i el País Valencià durant tota la història. Per això, la Costera no només és travessada pel riu Cànyoles, sinó també pel camí de Castella o camí Reial.

## Municipis

Les dades bàsiques dels «19 municipis», amb les xifres de població del padró municipal d'habitants 2023, són:
| Municipi | Habitants (2023) | Sup. (km²) | Dens. (2023) (hab./km²) |
| Xàtiva | 30.072 | 76,6 | 392,6 |
| Canals | 13.162 | 21,9 | 601,0 |
| l'Alcúdia de Crespins | 5.361 | 5,2 | 1.031,0 |
| Moixent | 4.383 | 170,2 | 25,8 |
| la Llosa de Ranes | 3.681 | 7,1 | 518,5 |
| Vallada | 3.063 | 61,5 | 49,8 |
| el Genovés | 2.778 | 15,7 | 176,9 |
| la Font de la Figuera | 2.031 | 84,3 | 24,1 |
| Barxeta | 1.595 | 28,5 | 56,0 |
| Rotglà i Corberà | 1.165 | 6,2 | 187,9 |
| Montesa | 1.132 | 48,1 | 23,5 |
| Llanera de Ranes | 1.054 | 9,3 | 113,3 |
| Llocnou d'en Fenollet | 908 | 1,5 | 605,3 |
| Novetlè | 856 | 1,5 | 570,7 |
| Cerdà | 360 | 1,5 | 240,0 |
| la Granja de la Costera | 288 | 0,8 | 360,0 |
| Vallés | 151 | 1,2 | 125,8 |
| Torrella | 143 | 1,1 | 130,0 |
| Estubeny | 114 | 6,4 | 17,8 |
| la Costera | 72.297 | 528,2 | 136,9 |

## Història

La comarca de la Costera és de creació moderna, l'any 1989, i hi comprèn part de les antigues comarques de la Vall de Montesa, la Costera de Ranes, i l'Horta de Xàtiva, a més del municipi d'Estubeny (antiga comarca de la Ribera Alta). Aquestes comarques antigues apareixen al mapa de comarques d'Emili Beüt «Comarques naturals del Regne de València» publicat l'any 1934.

### Evolució dels municipis de la comarca

Fins al segle xix la comarca tenia 26 municipis que van reduir-se fins als actuals 19 a la segona meitat d'eixe segle per diferents causes, una d'elles la poca població de moltes de les localitats. El 1857 els municipis de Corberà i Rotglà es fusionaren i van formar l'actual Rotglà i Corberà, mentre que les localitats de Sorió i la Torre d'en Lloris s'annexionaren a Xàtiva i Alboi va passar a dependre del Genovés. Eixe mateix any es va formar, per contra, el municipi de la Granja de la Costera al separar-se de Vallés.
El 1877 desapareixerien com a municipis la Torre de Cerdà i Torrent de Fenollet, que serien annexionats als municipis d'Aiacor i Llanera de Ranes, respectivament. El 1887 encara, la xicoteta localitat d'Annauir passaria a ser annexionada a Xàtiva, mentre que Aiacor (amb la Torre de Cerdà annexionada una dècada abans) passaria a dependre definitivament de Canals. Així es van configurar els 19 municipis que formen la comarca actualment.

## Referències

* ↑ La Costera: estudis comarcals de la província de València. PUV, 2018. ISBN 9788491331797.
* ↑ «1996-2023: Cifres Oficials de Població dels Municipis Espanyols». [Consulta: 26 febrer 2023].

## Vegeu també

* Llista de monuments de la Costera
* Escuts i banderes de la Costera
Viccionari