OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Incrions

Els incrions (en llatí incriones, en grec antic Ἰγκρίωνες) eren una tribu germànica dels sigambris que només menciona Claudi Ptolemeu.
Sembla que ocupaven només la part sud dels dominis sigambris. Alguns autors pensen que podrien ser els mateixos que els juhons (juhones) esmentats per Tàcit, que parla d'un gran terratrèmol que va destruir el seu territori l'any 59. Hi ha qui pensa que vivien a la desembocadura del riu Lahn, i d'altres a Ingersheim, a la vora del riu Neckar, on sembla que els incrions hi havien viscut.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Incriones». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 31 juliol 2021].
# Ofri Eliaz

Ofri Eliaz (en hebreu, עופרי אליעז, Afula, 1979) és una cantant israeliana de música sefardita.
Nascuda a Afula, en una família sefardita, estudià a l'"Escola de Música Rimon" a Ramat ha-Xaron, després a l'"Escola de Música Mannes", de Nova York, on obtingué un títol de jazz el 2000, i finalment es llicencià en musicoteràpia a la Universitat de Nova York el 2003. Ha treballat com a musicoterapeuta amb nens i adults, tant als Estats Units fins al 2003 com a Israel a partir de 2004, i també ha cantat a tots dos països, en judeocastellà i en hebreu, tot i que aquesta és la seva llengua materna i la que empra principalment.
La seva música està conformada per cançons tradicionals sefardites interpretades amb aires de jazz, conjuntament amb intèrprets d'instruments clàssics, com el guitarrista John La Barbera i els tocadors d'ud Omar Faruk Tekbilek i George Mgrdichian.

## Discografia

* Ya salio de la mar ("Ja sortí del mar"), 2004
* Osher ("Felicitat")
* Where are you ("On ets tu")
* Where to look ("On mirar")

## Referències

* 1 2 3 «עפרי אליעז רוצה שרייכל או יהודית רביץ יכתבו לה שיר ("Ofri Eliaz vol que Raichel o Yehudit Ravitz li escriguin una cançó")». Mako, 24-01-2010. [Consulta: 14 desembre 2020].
* ↑ «Ofri Eliaz עופרי אליעז». Ofri Eliaz, 19-04-2019. [Consulta: 14 desembre 2020].

## Enllaços externs

* Pàgina web oficial d'Ofri Eliaz
# Eleccions legislatives sueques de 1970

Les eleccions legislatives sueques del 1970 es van celebrar el 20 de setembre de 1970. Els més votats els socialdemòcrates i Olof Palme fou nomenat primer ministre de Suècia.

## Resultats

Resum dels resultats electorals de 20 de setembre de 1970 al Parlament suec
| Partits | Partits | Líder | Vots | % | Escons | +/- |
| | Partit Socialdemòcrata de Suècia Socialdemokraterna | Olof Palme | 2.256.359 | 45,3 | 163 | |
| | Partit de Centre (Centerpartiet) | Günnar Hedlund | 991.208 | 19,90 | 71 | |
| | Partit Popular Liberal ( Folkpartiet liberalerna ) | Günnar Hélen | 806.667 | 16,20 | 58 | |
| | Partit Moderat (Moderaterna) | Yngve Holmberg | 573.812 | 11,5 | 41 | |
| | Partit d'Esquerra-Comunistes Vänsterpartiet | C.-H. Hermansson | 236.659 | 4,8 | 17 | |
| | Unió Demòcrata Cristiana Kristdemokraterna | Birger Ekstedt | 88.770 | 1,8 | - | - |
| | Lliga Comunista Marxista-Leninista Kommunistiska Förbundet Marxist-Leninisterna | Nils Holmberg | 21.238 | 0,4 | - | - |
| | Altres | | ? | ? | 0 | - |
| | Total (participació 88,3%) | | 4.984.207 | 100,0 | 350 | |
| Font: Autoritat electoral sueca. |||||||
# Engstingen

Engstingen és un municipi del sud d'Alemanya que compta amb quatre pobles o nuclis de població (Großengstingen, Kleinengstingen, Haid i Kohlstetten) i que pertany a la comarca de Reutlingen, a la regió de Tübingen i al land de Baden-Württemberg. Té 5.147 habitants (31 des. 2011) i rau ubicat al nord de la serralada del Jura (anomenat allí Alb de Suàbia i declarat reserva de la biosfera), entre 680 i 750 m d'altitud, a uns 15 km al sud de la ciutat de Reutlingen. A prop d'Engstingen hi ha el castell romàntic de Lichtenstein. Großengstingen compta amb un museu de l'automòbil i l'església catòlica de St. Martin, mentre que Kleinengstingen té una església protestant, St. Blasi.
# Epulum Jovis

Epulum Jovis era una sumptuosa festa que se celebrava a l'antiga Roma en honor de Júpiter, el dia dels idus de setembre (13 de setembre) i també era el nom d'una altra menys important que se celebrava el 13 de novembre (idus). Es feien durant els Ludi Romani (Jocs romans) i els Ludi Plebeii (Jocs Plebeus).
Es convidava als déus a un banquet, i hi assistien en forma d'estàtues. Es posaven ajaguts en uns pulvinars (llits sagrats molt luxosos) que estaven situats a la part més preeminent de la taula. Se'ls servia el millor menjar com si el poguessin tastar, i un sacerdots anomenats epulons, que organitzaven tot el ritual, actuaven de «víctimes» menjant-se els plats destinats als déus.

## Referències

* ↑ Greswell, Edward. Origines kalendariae Italicae Nundinal Calendars of ancient Italy, Nundinal of Calendar of Romulus, Calendar of Numa Pompilius, Calendar of the decemvirs, Irregular Roman Calendar, and Julian Correctio. Vol. 3. Oxford: Oxford University Press, 1854, p. 397.
* ↑ Fowler, W. W. The Roman festivals of the period of the Republic, an introduction to the study of the religion of the Romans. Londres: Macmillan, 1899, p. 218.
* ↑ Real-Encyclopädie der classischen Altertumswissenschaft: vol. II. Stuttgart: J.B. Metzler, 1923, p. col. 1552-1554.
# Emilio Pérez

«Emilio Pérez» té aquests significats:
* Emilio Pérez Touriño (1948-), l'ex secretari general del Partit dels Socialistes de Galícia des de 1998 fins a 2009 i fou president de la Xunta de Galícia des de 2005 a 2009.
* Emilio Pérez de Rozas i Arribas (1952-), un fotògraf i periodista català
# Escut dels ducs de Gandia Carles de Borja i Magdalena Centelles del s. XVI

L'escut dels ducs de Gandia Carles de Borja i Magdalena Centelles del S. XVI, se situa a l'antiga façana del convent de Sant Roc i de l'Església del Beat, situat a la plaça de San Roc, del municipi de Gandia a la comarca de La Safor, de la província de València. Actualment aquest edifici és seu de la Biblioteca Central, de l'Arxiu Històric de Gandia i del Centre d'Estudis i Investigacions Comarcals Alfons el Vell. Es tracta d'un escut que està catalogat com a bé d'interès cultural, amb número d'anotació ministerial 28379 i data d'anotació 28 de novembre de 2011, segons informació de la Direcció General de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Turisme, Cultura i Esports de la Generalitat Valenciana.

## Descripció

L'escut al·ludeix als fundadors del convent franciscà de Sant Roc, els V ducs de Gandia, Carles Borja i Magdalena Centelles. El convent que va ser inaugurat el 26 de maig de 1591. EL duc era fill de Francesc de Borja, que entre altres títols era el IV Duc de Gandia i Gran d'Espanya. Na Magdalena era filla del III Comte de l'Oliva, Senyor de la Vila de Nules, la Vall de Cofrents i la Vall d'Aiora, i de Maria Folch de Cardona.
L'edifici es va erigir a partir d'una antiga ermita dedicada a Sant Roc, que el franciscà Andrés Hibermón, que va viure en aquest convent, denominava Església del Beat; posseïa un petit claustre de dues plantes.
L'escut, llaurat en marbre, té forma de pell de brau, porta com adorns exteriors una mènsula enrotllada cap a dins en els seus extrems superior i inferior i cap a fora lateralment, amb vores retallats. Al timbre de l'escut es troba la corona ducal que se superposa al marc amb una inscripció que enquadra la mènsula : CAROLVS • A • BORGIA • ET • MAGDALENA • CENTELLES • CON(IVGES) GANDIA • DVCES • HVIVS • MONAST • FVNDAT IVSSERVNT • HOC • OPVS • PERFICI • AN(NO) • A • CHR(ISTI) • NAT(IVITATI) MDLXXXXI
L'escut està partit i mig tallat a la meitat dreta del camp. En la primera caserna es troba el Bou de gules, terrassat de sinople, bordura cosida carregada amb vuit feixos de sinople dels Borja. En el segon quarter es troba el rombe d'or i gules dels Centelles i en la tercera caserna les tres faixes d'or en camp de sabre dels Oms. No mantenen policromia.

## Bibliografia

* C. Pérez-Olagüe - Dirección General de Patrimonio Cultural
* Convento de San Roque - Mapa Cultural de la Provincia de Valencia Arxivat 2009-12-27 a Wayback Machine.
* ↑ URL de la referència: https://eduwp.edu.gva.es/patrimonio-cultural/ficha-inmueble.php?id=662. Data de consulta: 28 maig 2024.
# Eslovènia Activa

Eslovènia Activa (Aktivna Slovenija) és un partit polític d'Eslovènia. El partit fou fundat el 2004 i a les eleccions legislatives de 3 d'octubre de 2004, va obtenir el 3,0% dels vots i cap escó.
El partit es va formar d'una escissió del Partit dels Joves d'Eslovènia durant les eleccions europees de 2004. Els membres d'Eslovènia Activa afirmaren que la decisió del partit no fou democràtica.
En el congrés de 8 de maig de 2004 a Novo Mesto es formà el partit i escolliren Franci Kek com a primer líder. El partit tenia un sol membre a l'Assemblea Nacional d'Eslovènia en fundar-se, Igor Stemberger, però va perdre l'escó en les Eleccions legislatives eslovenes de 2004.

## Enllaços externs

* Pàgina oficial Arxivat 2006-11-29 a Wayback Machine.
* Article sobre la fundació del partit
# Eslàlom

«Eslàlom» té aquests significats:
* Eslàlom (esquí)
* Eslàlom (esquí nàutic)
* Eslàlom (piragüisme)
* Eslàlom a cavall, prova hípica que consisteix a cobrir en el mínim temps possible un recorregut en ziga-zaga
* Eslàlom en paral·lel
* Eslàlom gegant, disciplina de l'esquí alpí que consisteix a cobrir en el mínim temps possible un llarg recorregut en ziga-zaga amb portes distants les unes de les altres i amb desnivells sobtats del terreny
** Eslàlom supergegant o super gegant, modalitat de l'esquí alpí
# Endoll intel·ligent

Un endoll intel·ligent és un endoll i base elèctrica al mateix temps, és a dir una base o presa de corrent aérea que a l'altre costat té un connector elèctric. Es pot instal·lar entre cables d'alimentació i les bases de paret actuant com un interruptor d'alimentació controlat a distància. Com a tal, els endolls intel·ligents es poden utilitzar per convertir en "intel·ligents" equips elèctrics "no intel·ligents" i, per tant, habilitar aquests dispositius per a la domòtica o la automatització d'edificis, molt interessant, per engegar la calefacció estant lluny de la llar i així poder trobar-la calenta en arribar a casa.
Els endolls intel·ligents es poden controlar, per exemple, mitjançant una aplicació mòbil, un concentrador domèstic intel·ligent o un assistent virtual. Alguns exemples de protocols utilitzats per a la comunicació amb connectors intel·ligents inclouen Wi-Fi, Bluetooth, Zigbee i Z-Wave. Molts endolls intel·ligents tenen un amperímetre integrat perquè es pugui controlar el consum d'energia elèctrica (mesurat en quilowatts-hora) dels equips connectats, de molta utilitat per a fer estadístiues de despeses. Els endolls intel·ligents sovint tenen un perfil prim per no dificultar l'accés als endolls veïns d'una presa de corrent o d'un endoll.

## Referències

* ↑ Smart plugs: what they do and how to best use them in your home | Asurion
* ↑ What Is a Smart Plug? How They Work and How to Use Them - DIY Smart Home Solutions
* ↑ Amazon Smart Plugs Let You Control Your Home With Your Voice
* ↑ Colon, Alex. «The Best Smart Plugs and Power Strips for 2021» (en anglès britànic), 29-06-2021. [Consulta: 6 agost 2021].
* ↑ «Benefits of smart plugs» (en anglès australià). [Consulta: 6 agost 2021].

## Enllaços externs

* connector intel·ligent Wi-Fi TP-LINK HS100 Arxivat 2022-11-06 a Wayback Machine.
# Espècie tipus

En biologia, s'anomena espècie tipus (en anglès: Type species) a l'espècie que s'usa per a definir un grup taxonòmic de major rang, com un gènere o família. A partir d'aquesta espècie es fa la descripció i caracterització del grup.
En la nomenclatura biològica, una espècie tipus és l'espècie a la qual està permanentment lligat el nom d'un gènere; és l'espècie que conté els espècimens tipus del tàxon. Una espècie tipus és a la vegada un concepte i un sistema pràctic usat en la classificació biològica i en la nomenclatura (donar nom) d'animals i plantes. El valor de l'espècie tipus rau en el fet que fa clar quin és el significat d'un nom de gènere en particular. Aquest és un concepte important quan un tàxon que conté múltiples espècies pot ser dividit en més d'un gènere; l'espècie tipus assigna automàticament el nom del tàxon original a uns dels nous tàxons resultants, així redueix el potencial de confusió.
Un concepte similar és el de gènere tipus

## En zoologia

El terme "espècie tipus" es regula en la nomenclatura zoològica per l'article 42.3 de International Code of Zoological Nomenclature, el qual defineix l'espècie tipus com el tipus que porta el nom (name-bearing type) del nom del gènere o subgènere (un "nom de grup de gènere") és l'"espècie tipus".
Per exemple, l'espècie tipus del gènere de llimacs terrestres Monacha és Monacha cartusiana. Aquest gènere actualment està dins la família Hygromiidae. El gènere tipus per a aquesta família és el gènere Hygromia.
El concepte d'espècie tipus en zoologia va ser introduït per Pierre André Latreille.

## En botànica

En la nomenclatura botànica, el tipus per qualsevol nom taxonòmic donat - si té un tipus - és tècnicament una espècimen d'herbari (o il·lustracó). En el cas del nom d'un gènere (o una subdivisió d'un gènere), el seu tipus serà normalment el tipus d'una espècie inclosa dins ell i pot ser indicat pel nom de només aquesta espècie. El terme "espècie tipus", malgrat de no estar formalment en el Codi, de vegades es manlleva de la nomenclatura zoològica.

## Referències

* ↑ Claude Dupuis «Pierre André Latreille (1762–1833): the foremost entomologist of his time» (PDF). Annual Review of Entomology, 19, 1974, pàg. 1–14. Arxivat de l'original el 2019-03-20. DOI: 10.1146/annurev.en.19.010174.000245 [Consulta: 31 març 2014].
* 1 2 International Code of Nomenclature for algae, fungi, and plants (ICN) Arxivat 2015-11-15 a Wayback Machine. articles 10.1, 8.1 and 10.4 (Melbourne Code, 2012)
# Enric Trénor Montesinos

Enrique Trénor Montesinos Bucelli y Sacristán (València, 26 d'abril de 1861 - 6 de desembre de 1928) fou un aristòcrata i polític valencià, comte de Montornés (pel matrimoni amb María de la Caridad Despujol Rigalt) i de Vallesa de Mandor.

## Biografia

Estudià ciències a la Universitat de València i es doctorà a la Universitat de Madrid. Amplià estudis a Bèlgica i a la Gran Bretanya, i quan tornà es dedicà a aplicar el que havia après a la millora de les seves finques. Fou president de la Comissió Internacional d'Agricultura de París, representant espanyol a l'Institut Internacional d'Agricultura de Roma, membre de l'Acadèmia Nacional d'Agricultura de França.
Milità al Partit Conservador, però fou escollit com a independent pel districte de Xiva de Bunyol a les eleccions generals espanyoles de 1918 i 1919, on defensà corporativament els interessos dels grans propietaris agraris. Va promoure el sindicalisme corporatiu agrari a Xest, Benifaió i Paterna, el 1921 organitzà congressos internacionals de viticultura i recs. Fou nomenat vicepresident de l'Associació d'Agricultors d'Espanya i Miguel Primo de Rivera el va nomenar representant d'activitats de la vida nacional el 1927.

## Referències

* Javier Paniagua Fuentes y J.A. Piqueras. Diccionario Biográfico de Políticos Valencianos, 1810- 2005. València: Institut Alfons el Magnànim, 2005, p.552-553. ISBN 9788495484802.
* Fitxa del Congrés dels Diputats (castellà)
# Estació d'Aeroport T1

Mapa Metro Línia 2 :
Mapa Metro Línies 9 i 10 :
Aeroport T1 és una estació de la línia 9 del Metro de Barcelona, situada a la Terminal 1 de l'Aeroport del Prat.
En aquesta estació també hi tindran parada en un futur trens de la línia 2 de Metro, i s'espera que la línia R2 Nord de Rodalies també sigui ampliada des de l'estació de la Terminal 2.
L'estació està integrada en el mateix edifici de l'aeroport, es va construir conjuntament amb la Terminal 1. Les andanes es troben a la planta inferior de l'edifici, mentre que el vestíbul és comú. Disposa d'escales mecàniques i ascensors per a persones amb mobilitat reduïda (PMR).
La previsió inicial era obrir l'estació l'any 2007, però finalment es va posar en funcionament el 12 de febrer de 2016.

## Serveis ferroviaris

| Metro de Barcelona |||||
| Procedència/Destinació | < | Línia | > | Procedència/Destinació |
| terminal | terminal | | Aeroport T2 | Zona Universitària |
| Projectat |||||
| terminal | terminal | | Aeroport Terminal de Càrrega | Badalona Pompeu Fabra |
| terminal | terminal | | Aeroport Terminal de Càrrega | Can Zam |
| Rodalia de Barcelona |||||
| Projectat |||||
| terminal | terminal | | Aeroport T2 | Sant Celoni Maçanet-Massanes |
| Font recorregut: PDI 2009-2018. |||||

## Tarifació

L'estació de metro no són vàlids els bitllets sencills ni la T-10, es necessari comprar el bitllet de l'aeroport amb un cost de 4,50 €. La resta de bitllets com la T-50/30, T-Mes, T-Trimestre entre d'altres, si que són aptes.

## Referències

* ↑ PDI 2009-2018, pàg. 157
* ↑ Borrell, Anna «Metro. Línia 9». Anuari territorial de Catalunya 2005. Institut d'Estudis Catalans, pàg. 230 [Consulta: 3 juny 2011].
* ↑ «Territori i Sostenibilitat presenta els pressupostos de 2011 amb l'objectiu de reactivar l'economia». Gencat.cat. Generalitat de Catalunya, 03-06-2011. Arxivat de l'original el 2012-01-20. [Consulta: 3 juny 2011].
* ↑ «Compte enrere per a la inauguració del metro a l'aeroport del Prat». [Consulta: 14 gener 2016].
* ↑ «PDI de la regió metropolitana de Barcelona 2009-2018: Programa AX (ampliació de xarxa)» (PDF). Autoritat del Transport Metropolità, 2009. Arxivat de l'original el 19 de setembre 2010. [Consulta: 21 setembre 2010].

## Notes

* ↑ Diferenciació del nom futur oficial i del projecte constructiu en el plànol Estat L9 i L4 del 5 de juliol de 2011 de GISA.

## Vegeu també

* Xarxa ferroviària de Catalunya
# Estadi Banadir

L'Estadi Engineer Yariisow, prèviament conegut com a Estadi Garoonka Banaadir, o simplement Estadi Banadir, és un estadi multiusos situat a la ciutat de Mogadiscio, capital de Somàlia.
Fins als anys setanta fou anomenat Estadi Coni, doncs fou construït pel comitè olímpic italià (CONI). Originàriament, en aquesta àrea hi havia el petit Stadio Municipale di Mogadiscio construït a finals dels anys trenta. L'actual estadi fou inaugurat l'octubre de 1956.
Té una capacitat de 15.000 espectadors. Majoritàriament és utilitzat per la pràctica del futbol, essent la seu dels clubs:
* Jeenyo United FC (Lavori Pubblici)
* Savaana FC
* Somali Police FC (Heegan)
* Gaadiidka FC
* Dekedda FC

## Referències

* ↑ «AIPS Web Site - Banadir Stadium upgrade to be completed by year's end». Aipsmedia.com, 31-07-2009. [Consulta: 30 gener 2016].
* ↑ «Corriere della Somalia: Stadio CONI; Somalia Championship in 1956 (page 3)». Arxivat de l'original el 2018-03-15. [Consulta: 3 març 2020].
* ↑ Mogadishu Scouts at the inaugural ceremony
* ↑ «"Corriere di Mogadiscio" of October 2, 1956, page 2: inauguration of the Coni Stadium (in Italian)». Arxivat de l'original el de març 8, 2016. [Consulta: de març 3, 2020].
* ↑ Cyclism racing in the Coni Stadium inauguration
* ↑ «Garoonka Banadir Stadium - Soccerway». Nl.soccerway.com, 09-01-2013. [Consulta: 30 gener 2016].
# Estadi Municipal de Badalona

L'Estadi Municipal de Badalona és un camp de futbol amb capacitat per 4.170 espectadors que es troba al barri de Montigalà, a la ciutat de Badalona, on jugaran els seus partits com a local el Club de Futbol Badalona, de la Segona Divisió B, i el CE Seagull, de la Segona Divió femenina de futbol.
Les obres de construcció del camp van tenir una durada de 19 mesos, i van suposar una inversió de 7,18 milions d'euros. Les instal·lacions van ser presentades el 25 de gener de 2017 per la regidora d'Esports de l'Ajuntament de Badalona, Maria Gallardo, i el president del CF Badalona, Miguel Ángel Sánchez. El primer partit es disputarà el 29 de gener, i enfrontarà el CF Badalona amb el RCD Espanyol B, en partit corresponent a la Segona Divisió B.
L'Estadi Municipal té un aforament de 4.170 persones, tot i que està dissenyat de manera que el seu aforament es pot ampliar d'una manera àgil. Disposa de gespa artificial de darrera generació i unes dimensions del camp de joc de 105 x 68 metres. Disposa de tres accessos: l'accés general principal es troba a l'avinguda dels Vents número 7, on hi ha les guinguetes de venda d'entrades i els torns per als controls d'accés; l'accés a la zona de grades, que es troba també a l'avinguda dels Vents; i els accessos a la zona de tribuna i a les 5 llotges VIP, que es realitza per la Travessera de Montigalà.

## Referències

* ↑ «Badalona ja disposa d'un nou Estadi Municipal amb capacitat per a més de 4.000 persones». Ajuntament de Badalona, 25-01-2017 [Consulta: 26 gener 2017]. Arxivat 2 de febrer 2017 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2017-02-02. [Consulta: 26 gener 2017].
* ↑ «Badalona tanca anys de debats i inaugura el seu nou estadi de futbol». Diari ara, 25-01-2016 [Consulta: 27 gener 2017].
# Estadi Municipal de Barraña

L'Estadi Municipal de Barraña és un camp de futbol de la localitat de Boiro, a la província de la Corunya. Propietat de l'Ajuntament, en ell hi juga els seus partits com a local el Club Deportivo Boiro.
Té un terreny de joc de gespa natural i una graderia coberta amb capacitat per a 1.400 espectadors. Té, a més, una cabina amb capacitat a sis periodistes, amb connexió a internet, llum i electricitat.

## Referències

* ↑ Páxinas Galegas. Campo de Fútbol Municipal de Barraña}
* ↑ «CAMPO MUNICIPAL DE BARRAÑA». Arxivat de l'original el 2016-08-31. [Consulta: 23 octubre 2016].

## Enllaços externs

* Pàgina web del CD Boiro Arxivat 2016-08-31 a Wayback Machine.
# Estitxu

Estitxu (Beskoitze, 4 de juny de 1944 - Bilbao, 24 de febrer de 1993) nom artístic d'Estibaliz Robles-Arangiz Bernaola, va ser una cantant basca francesa d'Iparralde, també coneguda pel sobrenom del rossinyol de Beskoitze.

## Discografia

* Estitxu ta Daikiris (1968, Cinsa). Ep
* Eskualdun makila (1968, Cinsa). Ep
* Bakarrik (1969, Cinsa). Ep
* Estitxu (1970, Herri Gogoa). Ep
* Una voz increíble (1970, Promus). Bilduma
* Agur Maria (1970)
* Umeentzat zoriona-Edurrez dena da xuria (1972, Columbia)
* Sólo tú, mi sueño de amor-Hallé un lugar (1972, Columbia)
* Guazen ikastolara-Gure astoa balaan (1972, Columbia)
* Estitxu (1972, Columbia) Bilduma
* Estitxu (1976, Columbia)
* Mendian (1976)
* Sabin (1978, OR)
* Zirikan (1978, Zirikan)
* Estitxu (1981, Columbia)
* Guraso'eri (1982, Agorila)
* Zortzikoak (1986, Xoxoa)
* Estitxu (1994, Agorila)

## Referències

* ↑ «Robles-Aranguiz Bernaola, Estibalitz - Auñamendi Eusko Entziklopedia» (en basc). [Consulta: 28 febrer 2018].
* ↑ «Estitxu». Badok. Arxivat de l'original el 2018-04-07 [Consulta: 28 febrer 2018]. Arxivat 2018-04-07 a Wayback Machine.
# Estiu d'aigües turbulentes

Estiu d'aigües turbulentes (títol original: White Water Summer) és una pel·lícula americana dirigida l'any 1987 per Jeff Bleckner. Ha estat doblada al català

## Argument

Un guia experimentat acompanya un jove arribat de la ciutat i els seus tres amics en la seva primera aventura salvatge. Amb l'objectiu d'ensenyar-los no només a sobreviure en la naturalesa, sinó també a conèixer-se ells mateixos, Vic els empeny fins als seus límits.

## Repartiment

* Kevin Bacon: Vic
* Sean Astin: Alan
* Jonathan Ward: Mitch
* K.C. Martel : George
* Matt Adler: Chris
* Caroline McWilliams: Virginia Block

## Referències

* ↑ esadir.cat. Estiu d'aigües turbulentes. esadir.cat.
* ↑ «White Water Summer». IMDb.