OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# TEB BNP Paribas İstanbul Cup 2015

El Torneig d'Istanbul 2015, oficialment conegut com a TEB BNP Paribas İstanbul Cup 2015, és un esdeveniment de tennis femení sobre pista dura que pertany als International Tournaments de la WTA. La vuitena edició del torneig es va celebrar entre el 20 i el 26 de juliol de 2015 al Garanti Koza Arena d'Istanbul, Turquia.
La tennista ucraïnesa Lesia Tsurenko va guanyar el primer títol de la seva carrera.

## Quadre individual femení

| 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final |
| Q | K. Bondarenko | 6 | 4 | 6 |
| | M. Barthel | 3 | 6 | 2 | Q | K. Bondarenko | 6$^{13}$ | 5 | |
| | D. Hantuchová | 1 | 1 | | | L. Tsurenko | 7 | 7 | |
| | L. Tsurenko | 6 | 6 | | | | | | | L. Tsurenko | 6 | 6 | |
| 4/WC | A. Cornet | 6 | 1 | 2 | | | | | | K. Flipkens | 4 | 2 | |
| | K. Flipkens | 2 | 6 | 6 | | K. Flipkens | 6 | 6 | | | | | |
| | F. Schiavone | 6 | 7 | | | F. Schiavone | 2 | 4 | | | | | |
| 5 | C. Giorgi | 4 | 6⁶ | | | | | | | | | | | L. Tsurenko | 7 | 6 |
| 8 | T. Pironkova | 6 | 1 | 6 | | | | | | | | | | U. Radwańska | 5 | 1 |
| | K. Nara | 3 | 6 | 1 | 8 | T. Pironkova | 2 | 6 | 6⁵ | | | | |
| | B. Jovanovski | 3 | 2 | | | U. Radwańska | 6 | 3 | 7 | | | | |
| | U. Radwańska | 6 | 6 | | | | | | | U. Radwańska | 6 | 4 | 6 |
| | R. Vinci | 7 | 6 | | | | | | | M. Rybáriková | 3 | 6 | 3 |
| Q | A. Panova | 6$^3$ | 3 | | | R. Vinci | 6 | 5 | 2 | | | | |
| WC | İpek Soylu | 0 | 0 | | | M. Rybáriková | 0 | 7 | 6 |
| | M. Rybáriková | 6 | 6 | | | | | | |

## Quadre dobles femenins

| Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final | Final |
| 1 | Andrea Hlaváčková A. Pavliutxénkova | 6² | 7 | [5] |
| Alt | Daria Gavrilova Elina Svitolina | 7 | 6$^3$ | [10] | Alt | Daria Gavrilova Elina Svitolina | 6 | 7 | |
| 4 | Vitalia Diatchenko Olga Savchuk | 7 | 4 | [10] | 4 | Vitalia Diatchenko Olga Savchuk | 1 | 5 | |
| | Kateryna Bondarenko Eva Hrdinová | 6$^0$ | 6 | [4] | | | | | | Alt | Daria Gavrilova Elina Svitolina | 5 | 6 | [10] |
| WC | Anett Kontaveit Elizaveta Kulichkova | 6 | 7 | | | | | | | | Çağla Büyükakçay Jelena Janković | 7 | 1 | [4] |
| | Chan Chin-wei Nicole Melichar | 3 | 6⁵ | | WC | Anett Kontaveit Elizaveta Kulichkova | 3 | 6 | [6] |
| WC | Ayla Aksu Melis Sezer | 3 | 2 | | | Çağla Büyükakçay Jelena Janković | 6 | 2 | [10] |
| | Çağla Büyükakçay Jelena Janković | 6 | 6 | | | | | | |

## Enllaços externs

* Web oficial (turc) (anglès)
* Quadre individual femení PDF
* Quadre dobles femenins PDF
Istanbul :
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2014
2015
2016
2017
2018
2019
2020
2021
2022 :
WTA Tour 2015
< 2014
2016 > :
WTA Finals, Singapur  · WTA Elite Trophy, Zhuhai :
# IJsselstein

IJsselstein és un municipi de la província d'Utrecht, al centre dels Països Baixos. L'1 de gener de 2009 tenia 34.232 habitants repartits per una superfície de 21,62 km² (dels quals 0,45 km² corresponen a aigua).

## Ajuntament

El consistori municipal consta de 23 membres, format des del 2006 per:
* PvdA, 7 regidors
* VVD, 5 regidors
* CDA, 4 regidors
* Liberal Demòcrates, 2 regidors
* GroenLinks, 2 regidors
* ChristenUnie, 1 regidor
* Demòcrates 66, 1 regidor
* Burger Belang IJsselstein, 1 regidor

## Agermanaments

* Herentals
* Strakonice

## Galeria d'imatges

* Torre de l'església de Sint Nicolaas
* Centre de la ciutat

## Enllaços externs

* www.ijsselstein.nl
# Mare de Déu del Remei de Perafita

La Mare de Déu del Remei de Perafita és una capella de Perafita (Lluçanès) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Capella situada dalt d'un turó al qual sols s'hi pot arribar a peu. L'ermita de la Mare de Déu del Remei, propera al Mas Roca, és una capella d'una sola nau coberta a l'interior amb volta d'aresta i a l'exterior amb teulat a doble vessant. La porta d'entrada és d'arc rebaixat i està resseguida per una motllura llisa i a sobre té una petita rosassa resseguida per una motllura similar a la de la porta. El ràfec de la teulada està decorat per una motllura amb forma de puntes de serra. Tant l'interior com l'exterior de la capella es troba enguixat.

## Referències

* ↑ «Mare de Déu del Remei de Perafita». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 24 setembre 2017].
# Frigil de l'illa de Gough

El frigil de l'illa de Gough (Rowettia goughensis) és un ocell de la família dels tràupids (Thraupidae) i única espècie del gènere Rowettia Lowe, 1923.

## Hàbitat i distribució

Habita zones arbustives i matolls de l'illa Gough, a l'Atlàntic Sud.

## Referències

* ↑ «Frigil de l'illa de Gough». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/10/2022(català)
# Final Fantasy: La força interior

Final Fantasy: La força interior (títol original: Final Fantasy: The Spirits Within) és una pel·lícula estatunidenca-japonesa de Hironobu Sakaguchi (creador de la sèrie de videojocs Final Fantasy), estrenada el 15 d'agost de 2001. Va ser el primer llargmetratge amb imatges de síntesi que intenta representar éssers humans de manera realista. Malgrat bones crítiques, el film és un fracàs comercial. Ha estat doblada al català

## Argument

L'acció té lloc al planeta Terra l'any 2065. En aquest futur, els éssers humans han abandonat moltes ciutats i s'han reunit en algunes que han protegit dels fantasmes. Aquests fantasmes treuen la seva energia dels éssers vius capturant les seves ànimes. La professora Aki Ross, heroïna d'aquest film, s'encarrega de fer-los desaparèixer, anant a cercar 8 esperits, que, units, destruiran tots els fantasmes. Ajudada pel professor Cid, Aki tindrà moltes experiències, tant a la seva vida com en els seus somnis inexplicats. Trobarà l'amor amb el capità Gray Edwards. I s'oposarà al general Hein que desitja destruir la font de tots els fantasmes, el Crater dels Fantasmes, per mitjà d'un canó làser espacial

## Repartiment

| Personatge | Veu anglofona |
| Aki Ross | Ming-Na Wen |
| Capità Gray Edwards | Alec Baldwin |
| Doctor Sid | Donald Sutherland |
| General Hein | James Woods |
| Ryan Whitaker | Ving Rhames |
| Jane Proudfoot |
| Neil Fleming | Steve Buscemi |
| Membre del consell | Jean Simmons |

## Producció

Els personatges són totalment animats per imatge de síntesi. En aquest nivell, el film va ser una proesa, la qualitat de les imatges i de les animacions era espaterrant a l'època de l'estrena l'any 2001.
El tema de final, The Dream Within compost per Elliot Goldenthal, és interpretat per Lara Fabian.
El pressupost del film no va deixar d'incrementar-se durant la producció fins a arribar als 137 milions de dòlars.

## Fracàs comercial i fallida de Square

Malgrat el seu estatus de precursor, el film no va trobar l'èxit esperat. Enfront d'un pressupost que no va deixar de créixer durant la producció per innombrables restriccions tècniques — fins a arribar a 137 milions de dòlars, només informa un poc més de 85 milions de dòlars. És un dels més grans « fracassos » de la història del cinema.
El fracàs comercial del primer llargmetratge de la societat Square — una empresa japonesa líder al sector de vídeojocs i la va situar a la vora de la fallida. Va ser obligat fusionar-se l'any 2003 amb la seva principal competidora al mercat japonès, Enix.

## Referències

* ↑ S.A., (ASI) Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals,. «ésAdir > Filmoteca: pel·lícules > Final Fantasy: La força interior». [Consulta: 15 juny 2018].
* ↑ Mitchell, Elvis «FILM REVIEW; She's Lovely, But Alas, She's Only Software» (en anglès). The New York Times.
* ↑ Duffy, James «Movies that were Box-office Bombs» (en anglès). Boston.com, 02-08-2006 [Consulta: 2 gener 2010].
* ↑ Briscoe, David «Final Fantasy flop causes productora to fold» (en anglès). Chicago Sun-Times, 04-02-2002.
# Donacià, Presidi i companys màrtirs

Donacià, Presidi, Mansuet, Germà i Fúscul foren bisbes d'Àfrica (l'actual Tunísia), i durant la persecució del rei vàndal Huneric al segle v, i per la seva defensa de la fe catòlica, foren aplegats al Kef i Lorbeus, on van ser apallissats i d'on foren expulsats al desert del sud, a terra dels gètuls. Per això es consideren màrtirs. També fou torturat Letus, bisbe de Nepte, a la Bizacena, que fou empresonat i mort a la foguera.
Els esmenta sant Víctor de Vita a la seva història de la persecució sota els vàndals. La seva festa conjunta és el 6 de setembre.
# Electric imp

Electric imp és una plataforma o entorn de programari propietari de l'empresa Electric Imp Inc. amb l'objectiu d'implementar un sistema de control domèstic o industrial d'internet de les coses. Electric Imp permet de programar els dispositius de manera amigable mitjançant un IDE (entorn integrat de desenvolupament en línia) tot enviant-se i executant-se automàticament als dispositius seleccionats. Electric Imp també subministra els dispositius amb un programari especial.

## Propietats

* L'arquitectura consta del dispositius Electric Imp que es connecten al núvol internet a través de comunicacions Wi-Fi.
* La programació es realitza a través d'un navegador d'internet i un IDE que està format d'un editor de text i un compilador de llenguatge Squirrel.
* Dispositius disponibles :
| Nom | Funció |
| imp001 | Avaluació |
| imp003 | Desenvolupament |
| imp004 | Desenvolupament |
| imp005 | Desenvolupament |

## Referències

* ↑ «Electric Imp» (en anglès). https://www.linkedin.com.+[Consulta: 2 novembre 2017].
* ↑ «This startup wants to be the Amazon of Wi-Fi access for the Internet of things» (en anglès). Fortune, 02-11-2017.
* ↑ «Electric Imp, Inc.: Private Company Information - Bloomberg» (en anglès). https://www.bloomberg.com.+[Consulta: 2 desembre 2017].
# Res de nou al front de l'oest

Res de nou al front de l'oest (títol original en anglès: All Quiet on the Western Front) és un telefilm estatunidenc dirigit per Delbert Mann. És la segona adaptació de la novel·la Res de nou a l'oest d'Erich Maria Remarque. Aquesta pel·lícula ha estat doblada al català.

## Argument

La història de Paul Bäumer durant la Primera Guerra mundial que entra, animat per un dels seus professors, a l'exèrcit imperial alemany amb alguns dels seus amics alumnes de l'institut després del seu adoctrinament en la glòria i la superioritat de la cultura alemanya. Després d'haver sobreviscut a un camp d'entrenament amb un caporal sàdic, són enviats al front. Allà, descobreixen la verdadera cara de la guerra: el terror dels combats, els assalts consagrats al fracàs, els cos a cos sagnants, el fang de les trinxeres. Un darrere l'altre, moriran. Molt pocs tornaran

## Repartiment

* Richard Thomas: Paul Baumer
* Ernest Borgnine: Katczinsky
* Donald Pleasence: Kantorek
* Ian Holm: Himmelstoss
* Patricia Neal: la mare de Paul
* Paul Mark Elliott: Behm
* David Bradley: Kropp
* Matthew Evans: Muller
* George Winter: Kemmerich
* Dominic Jephcott: Leer
* Mark Drewry: Tjaden
* Colin Mayes: Westhus
* Ewan Stewart: Detering
* Michael Sheard: El pare de Paul
* Katerina Lirova: la germana de Paul

## Al voltant de la pel·lícula

L'adaptació televisiva estatunidenca de la novel·la de Remarque, dirigida por Delbert Mann conegut pel seu film Marty, va aconseguir el Globus d’Or al millor telefilm i set candidatures als Emmy.

## Referències

* 1 2 esadir.cat. Res de nou al front de l'oest. esadir.cat.
* ↑ IMDb. All Quiet on the Western Front (en anglès). IMDb.
* ↑ Ocaña, Javier. «‘Sin novedad en el frente’: formidable versión de la novela antibélica de Remarque sobre la Primera Guerra Mundial» (en castellà), 31-10-2022. [Consulta: 27 gener 2023].
* ↑ Roxborough, Scott. «BAFTA Awards Nominations: Netflix’s ‘All Quiet’ Ties ‘Crouching Tiger, Hidden Dragon’ Record» (en anglès americà). HollywoodReporter, 19-01-2023. [Consulta: 27 gener 2023].
# Mare de Déu del Remei de Caldes de Montbui

La Mare de Déu del Remei de Caldes de Montbui és una església de Caldes de Montbui (Vallès Oriental) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És una església d'una nau amb un transsepte poc marcat, cúpula al creuer i absis semicircular. A la façana principal es pot veure la porta d'entrada que està flanquejada per dues pilastres llises que aguanten l'entaulament que té un arquitrau dividit amb tríglifs i mètopes, amb decoració escultòrica, i per sobre un timpà triangular buit. La porta té la inscripció "AVE MARIA_ 1548 _GRACIA PLENA". Per sobre hi ha una petita rosassa de forma polilobulada i el coronament de la façana té una forma escalona per acabar en un arc rebaixat. A la dreta de la façana s'aixeca el campanar, de planta quadrangular amb una finestra apuntada a cada cara per ubicar les campanes.
La cúpula exteriorment té un tambor cilíndric; la part superior és una línia recta que es trenca regularment per una forma triangular que correspon a les finestres que s'obren en el tambor; aquestes són d'arc apuntat i estan fetes amb maó, igual que la cornisa que ressegueix el tambor, mentre que la resta és de pedra. del tambor sobresurt la cúpula que té forma apuntada.

## Història

Al lloc on s'aixeca l'ermita actual s'han trobat abundants vestigis d'època romana. Tot fa suposar una continuïtat en la seva consagració, primer de culte pagà i després cristià. La construcció de la capella es va fer gràcies a la donació d'un tros de terra per a l'edificació que feu Joan de Planas Cassanyes Ferrer el 3 de juliol de 1548. Una donació feta per Anna Setmenat i Doms, l'any 1553, va fer possible edificar la casa de l'ermità. El 1577 hom demana permís al bisbe per canviar el portal vell. El portal però, porta la data 1548. L'obra primera va ser dirigida pel primer ermità, fra Nicolau.
El 1736, la capella tenia tres altars. La imatge que s'hi venerava, de terra cuita, es perdé en el segle xix. L'any 1893 s'iniciaren importants reformes en el santuari. Des d'aquella data i fins al 1935 s'hi van fer millores. Va ser incendiada l'any 1936.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 «Mare de Déu del Remei de Caldes de Montbui». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 4 desembre 2016].
# Fòrum Valencià del Llibre

El Fòrum Valencià del Llibre és una plataforma unitària, creada pel sector valencià del llibre el 23 d'abril del 2008 per a reivindicar-ne un major protagonisme en la societat actual. Està format per l'Associació de Bibliotecaris Valencians, el Col·legi Oficial de Bibliotecaris i Documentalistes de la Comunitat Valenciana, l'Associació de Distribuïdors de Llibres de València, l'Associació d'editors del País Valencià, l'Associació d'Escriptors en Llengua Catalana (secció del País Valencià), l'Associació Professional d'Il·lustradors de València i el Gremi de Llibrers de València.
El Fòrum Valencià del llibre va fer coincidir la seua constitució amb el dia mundial del llibre i amb una declaració sobre els valors del llibre i la lectura. El Fòrum va promoure que els ajuntaments valencians presentessin mocions per reivindicar la signatura del conveni amb el Ministeri de Cultura destinat a l'adquisició de material bibliogràfic.

## Referències

* ↑ «El Fòrum Valencià del Llibre neix per reivindicar des de la unitat els grans temes del sector». VilaWeb, 25-04-2008.
* ↑ «Manifest sobre les ajudes al sector del llibre». Gremi de llibrers de València. Arxivat de l'original el 2016-03-17. [Consulta: 22 gener 2012].
* ↑ «El Fòrum Valencià del Llibre demana la implicació dels ajuntaments». VilaWeb, 04-07-2008.
* ↑ «El Fòrum del Llibre reclama el convenio de las bibliotecas» (en castellà). El País, 03-07-2008.
* ↑ «El Fòrum Valencià del Llibre planta cara a la consellera de Cultura». VilaWeb, 23-07-2008.

## Enllaços externs

* Bloc de Forumllibre
# Districte de Gifhorn

Gifhorn és un districte de la Baixa Saxònia, a Alemanya sobre els rius Aller, Ise i Oker cap al nord des de Braunschweig. Limita amb els districtes de Peine, Hannover, Celle, Uelzen i Altmarkkreis Salzwedel (Saxònia-Anhalt), i l'any 2005 tenia 175.298 habitants.

## Divisió administrativa
### Ciutats

* Gifhorn, (42.658)
* Sassenburg (10.946)
* Wittingen(12.268)

### Samtgemeinden

| 1. Samtgemeinde Boldecker Land (9.802) Barwedel (1.077) Bokensdorf (950) Jembke (1.901) Osloß (1.981) Tappenbeck (1.245) Weyhausen * (2.648) 2. Samtgemeinde Brome (15.335) Bergfeld (952) Brome, Flecken * (3.397) Ehra-Lessien (1.629) Parsau (1.946) Rühen (4.672) Tiddische (1.268) Tülau (1.471) 3. Samtgemeinde Hankensbüttel (9.739) Dedelstorf (1.521) Hankensbüttel * (4.525) Obernholz (940) Sprakensehl (1.309) Steinhorst (1.444) 4. Samtgemeinde Isenbüttel (15.502) Calberlah (5.236) Isenbüttel * (6.183) Ribbesbüttel (2.133) Wasbüttel (1.950) | 5. Samtgemeinde Meinersen (20.944) Hillerse (2.615) Leiferde (4.335) Meinersen * (8.415) Müden (5.579) 6. Samtgemeinde Papenteich (23.458) Adenbüttel (1.724) Didderse (1.404) Meine * (8.070) Rötgesbüttel (2.280) Schwülper (6.627) Vordorf (3.353) 7. Samtgemeinde Wesendorf (14.576) Groß Oesingen (2.029) Schönewörde (983) Ummern (1.593) Wagenhoff (1.150) Wahrenholz (3.839) Wesendorf * (4.982) |
# Electric Ladyland

Electric Ladyland és el tercer i últim àlbum dels Jimi Hendrix Experience, publicat l'octubre de 1968 per Reprise Records. És l'últim àlbum estudi supervisat per Hendrix.
Publicat com un doble àlbum, Electric Ladyland és una cruïlla dels variats aspectes del talent musical de Hendrix. Inclou exemples de diversos gèneres i estils musicals: la psicodèlica "Burning of the Midnight Lamp", el jam de blues "Voodoo Chile", la gran producció d'estudi "1983... (A Merman I Should Turn to Be)", el comentari social de "House Burning Down" i l'estil representatiu dels anys seixanta "Little Miss Strange". L'àlbum també conté versions de les cançons "Come On", d'Earl King, i "All Along de Watchtower", de Bob Dylan, la qual rebé molt bones crítiques de la premsa i del mateix Bob Dylan. Posa fi a l'àlbum "Voodoo Child (Slight Return)", reconeguda com una de les peces més brillants de Hendrix en la guitarra.

## Llista de cançons

Totes les cançons escrites per Jimi Hendrix, excepte on s'indica.
* "...And the Gods Made Love" (1:21)
* "Have You Ever Been (To Electric Ladyland)" (2:12)
* "Crosstown Traffic" (2:25)
* "Voodoo Chile" (15:00)
* "Little Miss Strange" (Noel Redding) (2:50)
* "Long Hot Summer Night" (3:30)
* "Come On (Part 1)" (Earl King) (4:10)
* "Gypsy Eyes" (3:46)
* "Burning of the Midnight Lamp" (3:44)
* "Rainy Day, Dream Away" (3:43)
* "1983... (A Merman I Should Turn To Be)" (13:46)
* "Moon, Turn The Tides...Gently Gently Away" (1:01)
* "Still Raining, Still Dreaming" (4:24)
* "House Burning Down" (4:35)
* "All Along The Watchtower" (Bob Dylan) (4:01)
* "Voodoo Child (Slight Return)" (5:14)

## Referències

* ↑ Dimery, Robert. 1001 Albums You Must Hear Before You Die, ISBN 0-7893-1371-5, p.136
# Res de nou a l'oest

«Res de nou a l'oest, Im Westen nichts Neues o All Quiet on the Western Front» té aquests significats:
* Literatura: Res de nou a l'oest (novel·la) (títol original: Im Westen nichts Neues), novel·la de 1929 escrita per Erich Maria Remarque
* Cinema:
** Res de nou a l'oest (pel·lícula de 1930) (títol original: All Quiet on the Western Front), pel·lícula estatunidenca dirigida per Lewis Milestone
** Res de nou al front de l'oest (títol original: All Quiet on the Western Front), telefilm estatunidenc de 1979 dirigit per Delbert Mann
** Res de nou a l'oest (pel·lícula de 2022) (títol original: Im Westen nichts Neues), pel·lícula germanoestatunidenca dirigida per Edward Berger
# Ignasi Ferrera

Ignasi Ferrera o Ignasi Ferreres (Barcelona?, primera meitat del segle xviii - ~1794) fou un metge català del Segle de les Llums, autor d'una extensa i interessant obra literària, el conjunt de la qual resta profundament omès encara avui dia. La vida d'Ignasi Ferrera constitueix un interrogant regit pel misteri i la desconeixença. Únicament se sap amb certesa que exercí com a metge a la ciutat de Barcelona, nucli on finà molt probablement als albors de gener del 1794.
Ignasi Ferrera fou membre de la societat Comunicación Literaria, on tingué ocasió de llegir L'Apologia de l'idioma cathalà, obrà que compongué entre el 1779 i el 1780, que exercí una influència d'irrefutable rellevància en obres escrites posteriorment, com la Gramatica y apología de la llengua cathalana que Josep Pau Ballot i Torres va concebre l'any 1815. Altrament, és destacable la producció en vers, la qual consta de sis composicions incloses en les Festivas demostraciones que al Beato Simón de Roxas hizo el convento de dicha orden de la ciudad de Barcelona este año 1766, el Soliloqui de Caifàs (un romanç escrit en decasíl·labs on hom intueix considerables trets preromàntics), poemes monosil·làbics i altres composicions de caràcter satíric de transcendència majorment discutible. En la confecció poètica s'evidencia la influència de diferenciats corrents propis del context: d'una banda, hom denota un afany continuador de la tradició barroca, en cert mode antagònic quant a la "vocació il·lustrada" que tenyeix secundàriament la seva producció.
| « | Un sol Deu que tot ho pot Es lo qui es, un ser en tre No son tres Deus; un sol es Lo Deu del cel, que es en tot. Un sol deu es, en qui crech A qui vull mes que á mi De tot mon cór, que en ma fi Lo cel me dó, jo li prech | » |
| — citat al Diccionari de Torres i Amat (op. cit.) a partir de la Gramatica y apología de la llengua cathalana del Dr. Ballot |||

## Referències

* ↑ «Ignasi Ferrera». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Torres i Amat, Fèlix. Memorias para ayudar a formar un diccionario crítico de los escritores catalanes y dar alguna idea de la antigua y moderna literatura de Cataluña (en castellà). Barcelona: Imprenta de J. Verdaguer, 1836, p. 248-249 [Consulta: 24 setembre 2013].
* ↑ Dues poesies d'Ignasi Ferrera a MallorcaWeb
* ↑ Estudi sobre Ignasi Ferrera a càrrec de J.R Figueras PDF
* ↑ Anotacions relatives a l'Apologia de l'idioma cathalà - Pàg.117
* ↑ El Soliloqui de Caifàs (Pàgs. 179-180)

## Enllaços externs

* Ignasi Ferrera (o Ferreres) | Galeria de Metges Catalans
# Mas de les Comes

«Mas de les Comes» té aquests significats: