OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Virgínia (desambiguació)

«Virgínia o Virginia» té aquests significats:
* Toponímia:
** Virgínia, estat dels Estats Units d'Amèrica
** Virginia (Illinois)
** Virginia (Minnesota)
** Virginia (Nebraska)
** Virgínia de l'Oest, estat dels Estats Units d'Amèrica
** (50) Virginia, asteroide
** Virginia Beach, municipi de l'estat de Virgínia
** La Virginia, municipi de Colòmbia
** Colònia de Virgínia, colònia anglesa de l'Amèrica britànica que existí entre 1607 i 1776
* Biografies:
** Gens Virgínia, gens romana
** Virgínia (filla de Luci Virgini), noia romana causa de la caiguda del decemvirat el 449 aC
** Virgínia (filla d'Aulus Virgini), dama romana patrícia casada amb un plebeu (segles IV-III aC)
** Virginia Woolf, escriptora
** Virginia Driving Hawk Sneve (reserva Rosebud, Dakota del Sud 1933), escriptora sioux
** Virgínia de Mèdici, (ducat de Florència, 1568 - ducat de Mòdena, 1615)
** Virginia Ruano (Madrid 1973), tennista espanyola
** Virginia Maestro (Linares, Jaén, 1982), cantautora espanyola
** Virginia Henderson (Kansas City 1897-1996) infermera
** Virginia Mayo (1920 - 2005), actriu estatunidenca
* Miscel·lània:
** Virginia (Mercadante), òpera en tres actes de Saverio Mercadante, estrenada el 1866
** Virginia (Tamayo) (1853), tragèdia en cinc actes, escrita per Manuel Tamayo y Baus
** Virginia Polytechnic Institute and State University
** Virginia Jetzt!
** Virginia (pel·lícula), un film de 2010 amb Jennifer Connelly, Ed Harris, Emma Roberts.
# Jindřich Krištof Hataš

Jindřich Krištof Hataš (Vysoké Mýto, 1739 - Hamburg, 1808 (>1808)), també Hattasch o Hatas, va ser un violinista i compositor actiu al segle XVIII a Alemanya.

## Biografia

Era fill del violinista i compositor txec Dismas Hataš i de la cantant Anna Franziska Benda. La seva primera educació musical la va proporcionar el seu pare, concertista a la cort del duc de Sachsen-Gotha-Altenburg.
El 1778 va ser el primer violinista de l'orquestra de teatre de Frederich Schröeder a Hamburg. És autor de tres singspiels, obres de teatre alemanyes.
No està verificat si és el director musical del grup de teatre Johann Joseph von Brunian al nord d'Alemanya, conegut com Hattasch junior.

## Treballs

* Der Barbier von Bagdad, (El barber de Bagdad), perdut
* Der ehrliche Schweizer, (El suís honest), perdut
* Helva und Zelinde també Helva und Zelime, (Hamburg 1796)

## Referències

* ↑ Novotný, Boris: Dvě sinfonie Dismase Hataše uložené v MZK, 2.3. Jindřich Kryštof Hataš, s. 9 [online]. [cit. 2020-02-25]/https://is.muni.cz/th/b59us/Dve_sinfonie_Dismase_Hatase_ulozene_v_MZK.pdf
* ↑ The New Grove Dictionary of Music and Musicians 2001

## Enllaços externs

* Jindřich Krištof Hataš al Diccionari musical txec de persones i institucions--(txec)
# Les Voltes (el Vendrell)

Les Voltes és una obra del Vendrell (Baix Penedès) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

La planta baixa és composta per un porxo format per cinc pilastres exemptes que sostenen unes bigues de fusta, donant lloc així a un passadís arquitravat. Les pilastres continuen adossades en la resta de la façana de l'edifici, separant-les en quatre cossos cadascun dels pertany a un edifici diferent. Cada cos consta d'una porta balconera amb base i d'un gran balcó a la part sota.

## Història

L'únic que es coneix sobre la història de "les voltes" és una fotografia de l'any 1903 on ja es veuen tal com són avui dia, per la qual cosa la seva construcció deu ser del segle xix.

## Referències

* 1 2 «Les Voltes». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 6 febrer 2019].
# Gilbert de Poitiers

Gilbert de Poitiers (Poitiers, 1070 - 4 de setembre de 1154) va ser un lògic i teòleg escolàstic conegut també com a Gilbert de la Porrée.

## Biografia

Gilbert va ser educat per Bernard de Chartres i Anselm de Laon. Després d'ensenyar filosofia durant uns quinze anys a Chartres, des del 1137 fins al 1141 va impartir classes sobre dialèctica i teologia a la Universitat de París. Stephen d'Alinerre o Joan de Salisbury varen estar entre els seus alumnes. En 1141 va tornar a Poitiers, sent triat bisbe l'any següent. Les seves opinions heterodoxes respecte a la doctrina de la Trinitat li van valer a les seves obres la condemnació de l'Església. El sínode a Reims el 1148, en què van estar presents tant Gilbert com Stephen, va procurar la sanció papal de quatre proposicions oposades a certs principis de Gilbert, i les seves obres van ser condemnades fins que fossin corregides d'acord amb els principis de l'Església. Sembla que Gilbert es va sotmetre silenciosament a aquest judici, va donar el seu consentiment a les quatre proposicions i va seguir mantenint una relació cordial amb els seus antagonistes fins a la seva mort.
Gilbert distingeix en les deu categories d'Aristòtil dues classes: una essencial i l'altra derivada. Les essencials o inherents (formae inhaerentes) als propis objectes són només substància, quantitat, qualitat i relació en el sentit més estricte del terme. Les sis restants (quan, on, acció, passió, posició i costum) són relatives i subordinades (formae assistents).

## Referències

* Geoffroy d'Auxerre, Libellus contra capitula Gilberti Pictaviensis episcopa, Patrologie Latine, t. CLXXXV, col. 617-618.
* H.C. Van Elswijk, Gilbert Porreta. Sa vie, son œuvre, sa pensée, Louvain, 1966.
* J. Jolivet et A. de Libera (éd.), Gilbert de Poitiers et ses contemporains, Naples, Bibliopolis, 1987.
# PlantUML

PlantUML és una eina de programació per a crear diagrames a partir de text simple. Suporta la creació de diagrames UML i altres formats com a Mapa mental, ArchiMate, Diagrama de blocs, BPMN, Diagrama de Gantt i altres.
Des de la primera publicació el 17 d'abril de 2009, PlantUML està en constant evolució per millorar les seves funcionalitats.

## Vegeu també

* Llenguatge específic de domini

## Referències

* «Página oficial de PlantUML». [Consulta: 16 novembre 2022].
# Gilbert de Chalon

Gilbert de Chalon (? - 956) fou duc de Borgonya entre 952 i 956. Es creu que era fill del comte de Dijon, Auxois i Beaune Manassès II de Chalon i d'Ermengarda, possible filla del comte Bosó de Provença encara que se l'ha considerat filla i/o germana d'Hug el Negre. Com a principal lloctinent d'Hug de Borgonya, el Negre, i pel seu matrimoni, va poder succeir a Hug en diferents comtats sense ser reconegut duc de Borgonya, sent considerat només com a "comte principal dels borgonyons". Encara que es va mantenir distanciat de les lluites de poder entre carolingis i robertians, va haver d'acceptar la sobirania d'Hug el Gran, comte de París, el 955. Va governar en nom de la seva esposa Ermengarda de Borgonya, bé com a filla de Ricard I de Borgonya i la seva esposa Adelaida d'Auxerre, bé com a ignorada filla d'Hug el Negre, o en tot cas com successora de Raül I de Borgonya i Hug el Negre encara que fos com a cosina germana. Fou la mare de Letgarda de Borgonya o de Chalon, casada amb Otó I de Borgonya, fill d'Hug el Gran, que fou duc de Borgonya i comte de París; i d'Adelaida de Chalon, també dita Wera de Chalon (vers 928 - 987), casada amb el comte de Meaux, Robert de Vermandois.

## Notes

* ↑ de fet Hug el Negre tenia una germana d'aquest nom i aquesta és la teoria dominant

## Vegeu també

* Senyoria de Vergy.
# Hull (cràter)

* No s'ha de confondre amb Hell (cràter) o Hill (cràter).
Hull és un cràter d'impacte en el planeta Venus de 47,3 km de diàmetre. Porta el nom de Peggy Hull (1889-1967), periodista i corresponsal de guerra estatunidenca, i el seu nom va ser aprovat per la Unió Astronòmica Internacional el 1994.

## Referències

* ↑ «Hull». Gazetteer of Planetary Nomenclature. United States Geological Survey. [Consulta: 1r juliol 2017].

## Vegeu també

* Llista de cràters de Venus
# TC0

La classe de complexitat TC$^0$ és usada en complexitat de circuits. És la primera classe de la jerarquia de les classes TC.
La classe TC$^0$ conté tots els llenguatges que son decidibles per un circuit booleà amb profunditat constant i mida polinòmica, format només per portes AND, OR, NOT i majoria. Equivalentment, es poden usar portes de llindar enlloc de portes de majoria.
Aquesta classe conté problemes força importants, com el d'ordenar n nombres de n bits, multiplicar dos nombres de n bits, la divisió entera o reconèixer el llenguatge de Dyck amb dos tipus de parèntesis.

## Relació amb d'altres classes

Es pot relacionar la classe TC$^0$ amb altres classes de circuits, incloent AC$^0$ i NC¹:
   ${\mbox{AC}}^{0}\subsetneq {\mbox{AC}}^{0}[p]\subsetneq {\mbox{TC}}^{0}\subseteq {\mbox{NC}}^{1}$
També és conegut que:
   ${\mbox{TC}}^{0}\subsetneq {\mbox{PP}}$

## Referències

* ↑ Hesse, William; Allender, Eric; Mix Barrington, David A. «Uniform constant-depth threshold circuits for division and iterated multiplication». Journal of Computer and System Sciences, 65, 4, 01-12-2002, pàg. 695–716. DOI: 10.1016/s0022-0000(02)00025-9. ISSN: 0022-0000.
* ↑ Peter., Clote,. Boolean functions and computation models. Berlín: Springer, 2002. ISBN 3540594361.
# Vitvíste

Vitvíste (en (ucraïnès): Вітвисте) és un poble de la República Autònoma de Crimea a Ucraïna, que el 2014 tenia 62 habitants. Pertany al districte rural de Djankoi.

## Referències

* ↑ «Приказ Минкомсвязи России «О внесении изменений в Российскую систему и план нумерации, утвержденные приказом Министерства информационных технологий и связи Российской Федерации от 17.11.2006 № 142»». Минкомсвязь России. Arxivat de l'original el 2017-07-05. [Consulta: 24 juliol 2016].
* ↑ «Новые телефонные коды городов Крыма». Крымтелеком. Arxivat de l'original el 2016-05-06. [Consulta: 24 juliol 2016].
# Joan de Palomar

Joan de Palomar (Barcelona, segona meitat del segle xiv - ?, 1433) fou un eclesiàstic i un jurista canonista. L'any 1430 era canonge ardiaca i vicari del Bisbat de Barcelona. Fou capellà d'Eugeni IV i auditor del Sacre Palau. Quan el concili de Basilea obrí les seves sessions, el maig de 1431, el cardenal Julià, a qui el papa havia designat per a ocupar-ne la presidència, en no poder assistir a les sessions va nomenar Palomar i el dominic parisenc Joan de Ragusa per a substituir-lo. Dins del concili tingué un paper important, per a l'ortodòxia catòlica, quan refusà de forma eloqüent el quart article presentat a l'assemblea pels pares bohemis (hussites), relatiu al poder secular de l'Església sobre els béns temporals. L'any 1437 era ambaixador del rei de Catalunya-Aragó al concili de Basilea. Com que era partidari de seguir les sessions del concili, que fou conclòs pel papa, caigué en desgràcia davant d'aquest, que el feu jutjar per rebel·lió.

## Referències

* ↑ Mariàngela Vilallonga, La literatura llatina a Catalunya al segle xv. Repertori bio-bibliogràfic (1993, ISBN 978-84-7256-930-0).
* ↑ Santiago Sobrequés i Vidal, Joan Margarit i Pau. La tràgica fi de l'Edat mitjana a Catalunya., pàg.49. Traducció d'Antoni Dalmau i Ribalta. Editorial Base, Barcelona 2006. ISBN 9788485031696
* ↑ S. Sobrequés, op.cit., pàg. 49.

## Bibliografia

* Torres i Amat, Fèlix. Memorias para ayudar a formar un diccionario crítico de los escritores catalanes y dar alguna idea de la antigua y moderna literatura de Cataluña (en castellà). Barcelona: Imprenta de J. Verdaguer, 1836, p. 445-447 [Consulta: 11 octubre 2013].
* «Joan de Palomar». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Lliga Siríaca

La Lliga Siríaca és una organització cristiana del Líban amb seu central és a Sabtieh dirigida per Habib Efram, que defensa els interessos dels cristians de l'Església siríaca. Fou fundada el 1975; el 1980 va ingressar a la Unió de Lligues Cristianes Libaneses i el 1983 va ingressar com a membre fundador a l'Aliança Universal Siríaca.

## Referències

* ↑ «Ibrahim meets Belgian, Austrian Ambassadors», 15-05-2013. [Consulta: 30 juliol 2023].
* ↑ Farid, Sonia. «Turkey’s Syriac community and the threat of ‘nationalization’» (en anglès). Al Arabiya, 18-07-2017.
# Gnathagnus egregius

Gnathagnus egregius és una espècie de peix pertanyent a la família dels uranoscòpids.

## Descripció

* Pot arribar a fer 33 cm de llargària màxima.

## Hàbitat

És un peix marí i demersal que viu entre 180 i 440 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba a l'Atlàntic occidental: des de Geòrgia fins als cais de Florida (els Estats Units) i des del golf de Mèxic fins al sud de Texas.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Gill T. N., 1861. Synopsis of the uranoscopoids. Proc. Acad. Nat. Sci. Phila. v. 13. 108-117.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Jordan, D. S. & Thompson, J. C., 1905. The fish fauna of the Tortugas Archipelago. Bulletin of the Bureau of Fisheries v. 24 (for 1904): 229-256.
* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 3 4 FishBase (anglès)
* ↑ Robins, C.R. i G.C. Ray, 1986. A field guide to Atlantic coast fishes of North America. Houghton Mifflin Company, Boston, Estats Units. 354 p.
* ↑ Moore, J.A., K.E. Hartel, J.E. Craddock i J.K. Galbraith, 2003. An annotated list of deepwater fishes from off the New England region, with new area records Northeastern Naturalist 10(2):159-248.
* ↑ Nelson, J.S., E.J. Crossman, H. Espinosa-Pérez, L.T. Findley, C.R. Gilbert, R.N. Lea i J.D. Williams, 2004. Common and scientific names of fishes from the United States, Canada, and Mexico. American Fisheries Society, Special Publication 29, Bethesda, Maryland, Estats Units.
* ↑ Robins, C.R., R.M. Bailey, C.E. Bond, J.R. Brooker, E.A. Lachner, R.N. Lea i W.B. Scott, 1980. A list of common and scientific names of fishes from the United States and Canada. Am. Fish. Soc. Spec. Publ. (12)1-174.
* ↑ Robins, C.R., R.M. Bailey, C.E. Bond, J.R. Brooker, E.A. Lachner, R.N. Lea i W.B. Scott, 1991. Common and scientific names of fishes from the United States and Canada. Am. Fish. Soc. Spec. Pub. (20): 183 p.

## Bibliografia

* Divisió de Peixos de la Smithsonian Institution. Base de dades de la col·lecció de peixos del Museu Nacional d'Història Natural (en anglès). Smithsonian Institution, 2001.
* Anònim, 2002. Base de dades de la col·lecció de peixos del American Museum of Natural History. American Museum of Natural History, Central Park West, NY 10024-5192, Estats Units.
* Wu, H.L., K.-T. Shao i C.F. Lai (eds.), 1999. Latin-Chinese dictionary of fishes names. The Sueichan Press, Taiwan.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
* AQUATAB
# Gran Premi de la indústria i l'artesanat de Larciano 2022

El Gran Premi de la Indústria i l'Artesanat de Larciano 2022 va ser la 44a edició del Gran Premi de la Indústria i l'Artesanat de Larciano, una cursa ciclista d'un dia que es disputà el 27 de març 2022. La cursa formava part del calendari de l'UCI ProSeries 2022 amb una categoria 1.Pro.
El vencedor fou l'italià Diego Ulissi (UAE Team Emirates), que s'imposà a l'esprint a Alessandro Fedeli (Itàlia) i Xandro Meurisse (Alpecin-Fenix) segon i tercer respectivament.

## Equips

L'organització convidà a 21 equips a prendre part en aquesta cursa.

## Classificació final

Font: ProCyclingStats :

## Referències

* ↑ «Diego Ulissi grijpt winst in heuvelachtige GP Industria» (en dutch), 27-03-2022.
* ↑ Participants a procyclingstats.com
# Hulmaniyya

Els hulmaniyya foren uns sectaris seguidors de les idees d'Abu-Hulman al-Farissí, un persa que havia estudiat a Alep. Va existir al segle ix però es va extingir al segle x.

## Referències

* Encyclopaedia of Islam, Brill Publishers, Leiden, s.v. "Ḥulmāniyya".
# TBP

TBP té els següents significats:
* Turisme Baix Penedès, portal d'Internet de turisme del consell comarcal del Baix Penedès
* Transport blindat de personal, vehicle blindat de combat dissenyat per traslladar infanteria
* Tuberculosi pulmonar, malaltia infecciosa que ataca els pulmons
* Trastorn bipolar, malaltia psíquica caracteritzada pel pas d'estats d'eufòria a d'altres de depressió
* Fosfat de tributil (del seu nom en anglès TriButyl Phosphate), èster de l'àcid fosfòric usat com a dissolvent
* 2,4,6-Tribromfenol (del seu nom en anglès 2,4,6-TriBromoPhenol), derivat bromat del fenol usat com a fungicida
* Proteïna d'unió a TATA (del seu nom en anglès TATA-Binding Protein), factor de transcripció que s'uneix a la caixa TATA
* Proteïna d'unió a la tiamina (del seu nom en anglès Thiamine-Binding Protein), proteïna implicada en la distribució de tiamina als teixits
* TBP-2 (de l'acrònim en anglès Thioredoxin-Binding Protein), proteïna codificada pel gen TXNIP
* To be provided, frase en anglès que indica la previsió d'un esdeveniment
# Jaciment arqueològic de la Cua de Lluert

La Cua de Lluert és un jaciment prehistòric del municipi dels Pacs del Penedès a la comarca de l'Alt Penedès, amb una cronologia del paleolític (-3000000/-9000) no gaire definida i una altra de l'edat del bronze (-1800/-650). Aquest jaciment ha estat identificat com un lloc d'habitació sense estructures conservades.

## Descobriment i historiografia

Les primeres prospeccions de què es tenen registres, són del 1983 a càrrec de Josep Gràcia i Giralt. La zona on està ubicat és al vessant sud de l'elevació cretàcica de Sant Jordi, prop d'una pedrera abandonada. En aquesta zona van aparèixer materials superficials en un antic camp d'ametllers i en algunes feixes de conreu inferiors.
Durant el 1998 es va dur a terme una rasa per fer passar la canalització de les aigües d'Abrera, que travessa la zona de les troballes. Amb el permís del Servei d'Arqueologia de la Generalitat de Catalunya, es va permetre a l'empresa Tríade S.C.P. dur a terme la prospecció de la traça i l'excavació d'urgència d'una sitja en el jaciment de Sant Pau inferior que està situat al costat. El finançament de les obres de la canalització va ser a càrrec de l'empresa Intecasa que era la que portava el treball de les obres. En aquest treballs es va documentar un sector on hi havia una concentració de restes arqueològiques a partir del tall de la rasa, però no es va actuar perquè no quedava afectat per les obres.

## Troballes arqueològiques

Malgrat l'erosió del vessant i les remocions agrícoles han aparegut ceràmiques de l'edat del bronze, a més d'elements de sílex com ascles, nuclis o restes de talla, fragments de destrals i aixes de pedra polimentada. També destaca la presència de rascadores d'origen Paleolític amb una datació poc determinable, en una zona del jaciment on només s'ha documentat material lític.

## Vegeu també

* Llista de jaciments arqueològics de l'Alt Penedès
* Prehistòria a Catalunya

## Referències

* Inventari del Patrimoni Cultural Immoble Català. Direcció General d'Arxius, Biblioteques, Museus i Patrimoni de la Generalitat de Catalunya

## Bibliografia

* GRÀCIA i GIRALT, J. "El jaciment prehistòric de Cua de Lluert, Pacs". El 3 de Vuit. 217, p.17.

## Enllaços externs

* E-gipci. Aplicació web de Gestió integral del patrimoni cultural immoble de la Generalitat de Catalunya
# Vitz-sur-Authie

Vitz-sur-Authie és un municipi francès situat al departament del Somme i a la regió dels Alts de França. L'any 2007 tenia 111 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Vitz-sur-Authie era de 111 persones. Hi havia 48 famílies de les quals 8 eren unipersonals (8 dones vivint soles i 8 dones vivint soles), 16 parelles sense fills, 20 parelles amb fills i 4 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 64 habitatges, 47 eren l'habitatge principal de la família, 14 eren segones residències i 3 estaven desocupats. Tots els 64 habitatges eren cases. Dels 47 habitatges principals, 40 estaven ocupats pels seus propietaris, 4 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 3 estaven cedits a títol gratuït; 1 tenia una cambra, 2 en tenien dues, 7 en tenien tres, 15 en tenien quatre i 22 en tenien cinc o més. 37 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 20 habitatges hi havia un automòbil i a 21 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Vitz-sur-Authie el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 4 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 4 |
| 4 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 4 |
| 0 | 65 a 69 | 4 |
| 4 | 60 a 64 | 8 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 4 | 45 a 49 | 0 |
| 8 | 40 a 44 | 4 |
| 8 | 35 a 39 | 4 |
| 4 | 30 a 34 | 8 |
| 4 | 25 a 29 | 8 |
| 4 | 20 a 24 | 0 |
| 8 | 15 a 19 | 0 |
| 4 | 10 a 14 | 4 |
| 4 | 5 a 9 | 8 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 71 persones, 52 eren actives i 19 eren inactives. De les 52 persones actives 50 estaven ocupades (27 homes i 23 dones) i 2 estaven aturades (2 dones i 2 dones). De les 19 persones inactives 5 estaven jubilades, 5 estaven estudiant i 9 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 2 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa extractiva i 1 d'una empresa alimentària.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Vitz-sur-Authie a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Vitz-sur-Authie a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Lliga Tessàlia

La Lliga Tessàlia va ser una confederació de tipus feudal de les ciutats estat i les tribus a la vall de Tessàlia al nord de Grècia, era dirigida per unes poques famílies aristocràtiques de Tessàlia (Aleuada i Scopades). La seu de la Lliga Tessàlia va ser Larisa.

## Referències

* ↑ Smith, William. A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Boston: Little, Brown, and Company, 1849, p. 108–109.