# Molí

Un molí és una màquina emprada en la molta de grans, o d'altres materials sòlids, amb moles. També s'anomena molí l'edifici sencer on s'allotja la maquinària.
Per extensió, s'anomenen molins les màquines destinades a treure aigua subterrània i a produir energia, generalment mitjançant l'acció del vent (energia eòlica), i la màquina destinada a batre teles per donar-los consistència (molí draper).
L'edifici del molí consta generalment d'un departament on hi ha la mola o moles de moldre i l'habitatge del moliner. Al País Valencià, els molins de cereals són majoritàriament hidràulics i es troben a la vora de rius i barrancs, o de canals de reg. A aquests edificis els caracteritza la séquia de conduir l'aigua, el dipòsit de contenir-la, anomenat cup, i la desembocadura d'aigua o cacau. Sovint, els molins tenen un parell de moles, una per a moldre blat i una altra per a moldre altres tipus de cereals i llavors.

## Molturació

Moldre és una unitat d'operació dissenyada per trencar materials sòlids en peces més petites. Hi ha molts tipus de molins i molts materials que s'hi processen. En els primers moments de la història, utilitzaven l'energia humana (el morter i la mà de morter), l'energia animal, per exemple en el molí de sang, el vent (molí de vent) o l'aigua (molí hidràulic). Actualment, també estan accionats per l'electricitat.
La molta de les matèries sòlides ocorre per l'exposició a forces mecàniques que en trenquen l'estructura superant les forces d'unió interiors. Després de la molta, l'estat del sòlid canvia: la mida de gra, la disposició de la mida del gra i la forma del gra.
En enginyeria, la molta pot tenir les finalitats següents:
* incrementar l'àrea de la superfície d'un sòlid,
* manufacturar un sòlid a la mida desitjada de gra,
* fabricació d'una pasta mitjançant matèries primeres.

## Lleis de la molta

Malgrat que s'han fet molts estudis en l'àmbit dels plans de fractura, no hi ha una fórmula coneguda que connecti el treball tècnic amb els resultats de la molta. Per calcular la necessitat de treball de moldre per aconseguir una mida de gra, es fan servir tres models semiempírics. Aquests poden ser relacionats amb les relacions de Hukki entre la mida de la partícula i l'energia requerida per a trencar-la. En molins sacsejats, les relacions de Hukki no s'apliquen i, en canvi, s'hi ha aplicat l'experimentació per poder-ne determinar les relacions.

## Forces que poden accionar un molí

* Humana o animal (molí de sang),
* Aigua (molí d'aigua o hidràulic) o vent (molí de vent),
* Amb motor elèctric, de combustió interna o de vapor (molí d'aigua).

## Tipus de molins segons la seva funció

Extracció:
* Molí aiguader (de vent).
* Molí de dessecar aiguamolls (de vent).
* Molí de dessecar salines (de vent).
* Molta:
** Molí d'escorça (d'aigua, de sang).
** Molí d'oli (d'aigua, de sang).
** Molí de midó (de sang).
** Molí de ciment (d'aigua, de vent).
** Molí de guix (d'aigua, de sang, de vent).
** Molí de mineral de coure (d'aigua).
** Molí paperer (d'aigua, de vent).
** Molí de sal (de sang, de vent).
** Molí de sucre (d'aigua)
** Molí fariner (d'aigua, de sang, de vent).
** Molí fideuer (de sang; manual).
** Molí per moldre argila i galena (de sang).
* Batuda:
** Molí draper (d'aigua).
** Molí de pólvora (d'aigua).
* Cernuda de farina:
** Molí fariner (d'aigua, de sang, de vent).
* Generació d'electricitat:
** Molí aerogenerador.

## Tipus de molins segons la mecànica

* Cunyeres, posts o pilars
* Rescloses
* Rescloses de suports laterals i de recs retrocedits
* Esperons
* El rec
* La bassa

## Referències

* 1 2 3 Cucó, Gregori i Llop, 1985, p. 116.
* ↑ Thomas, A; Filippov, L.O. «Fractures, fractals and breakage energy of mineral particles». International Journal of Mineral Processing, 57, 4, 1999, pàg. 285. DOI: 10.1016/S0301-7516(99)00029-0.
* ↑ Roma i Casanovas, Francesc. Els molins hidràulics : moldre, batanar, esmolar, fer pólvora--. 1. ed. Valls: Cossetània Edicions, 2019. ISBN 978-84-9034-834-5.

## Vegeu també

* Molí de vent.
* Carcabà.
* Plansichter.

## Bibliografia

* Cucó, Josepa; Gregori, Joan; Llop, Francesc. Bosc i Muntanya, Indústria tradicional, Comerç i serveis. València: Institució Alfons el Magnànim, 1985, p. 349 (Temes d'Etnografia Valenciana, tercer volum). ISBN 84-00-06083-0.
* Nicolau S. Cañellas, L'aigua, el vent, la sang. L'ús de les forces tradicionals a Mallorca, Edicions Documenta Balear, Mallorca, 1993. ISBN 84-604-6425-3.
* Alejandro García Llinás, Man and the windmills. Balearic Islands, ISBN 84-930748-0-2.
* Francesc de B. Moll, «Vocabulari tècnic dels molins de vent de les Balears». Butlletí de dialectologia catalana Vol. 22, 1934, p. 1-35 (molins fariners).
* Manuel Sanchis Guarner, Els molins de vent a Mallorca, Biblioteca folklòrica Barcino, vol. XV, Ed. Barcino, Barcelona, 1955.
* Joan Vidal Ollers, Molins de vent i molins de ramell a Campos, Impremta Adrover, Campos, 1997.

## Enllaços externs

* Els molins de vent de Mallorca.
* Construïm un molí de vent! (català) Principis de l'energia eòlica, tipus de molins de vent, aplicacions i models didàctics.
* La força del vent (ESO) (català) Principis de l'energia eòlica, tipus de molins de vent, aplicacions i models didàctics.
Viccionari