OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# El Capità Hook

El Capità Hook (títol original en alemany, Käpt'n Hook) és un telefilm alemany de Marc Brummund del 2014. És el primer episodi de la sèrie de pel·lícules de ficció criminal d'ARD Més enllà del Nord amb Hinnerk Schönemann i Henny Reents en els papers principals. S'ha doblat al valencià per a À Punt, que la va emetre el 7 d'abril de 2024.
El rodatge va tenir lloc a Priwall i a Travemünde així com a Orth, Petersdorf i Flügge (Fehmarn).
La primera emissió el 6 de novembre de 2014 a Erste va assolir 5,35 milions d'espectadors i una quota d'audiència del 16,6 %.

## Referències

* ↑ Rainer Tittelbach: Nord bei Nordwest – Käpt’n Hook. Schönemann, Reents, Lohse, Schmidt, Brummund. Laid-Back-Modus & Kugelhagel Filmkritik bei tittelbach.tv, abgerufen am 5. März 2017.
* ↑ Michael Hahnfeld: Haben Sie heute Abend schon was vor? bei faz.net, abgerufen am 5. März 2017.
* ↑ «Nord bei Nordwest: Käpt’n Hook - Filmkritik - Film - TV SPIELFILM» (en alemany). TV Spielfilm. [Consulta: 6 abril 2024].
* ↑ «Més enllà del Nord | El Capità Hook», 08-04-2024. [Consulta: 12 abril 2024].
* ↑ «Drehorte für "Nord bei Nordwest - Käpt'n Hook" - wozdaz», 06-03-2017. Arxivat de l'original el 2017-03-06. [Consulta: 6 abril 2024].
* ↑ Drehorte bei fehmarn24.de, abgerufen am 5. März 2017.
* ↑ Rainer Tittelbach: Nord bei Nordwest – Käpt’n Hook. Schönemann, Reents, Lohse, Schmidt, Brummund. Laid-Back-Modus & Kugelhagel Filmkritik bei tittelbach.tv, abgerufen am 5. März 2017.
# Cent catorze

El nombre 114 (CXIV) és el nombre natural que segueix el nombre 113 i precedeix el nombre 115. La seva representació binària és 1110010, la representació octal 162 i l'hexadecimal 72. La seva factorització en nombres primers és 2×3×19; altres factoritzacions són 1×114 = 2×57 = 3×38 = 6×19; és un nombre 3-gairebé primer: 3 × 2 × 19 = 114. És un nombre abundant, un nombre esfèric i un nombre Harshad. No existeix resposta a l'equació φ (x) = 114, fent de 114 un nontotient. 114 apareix en la seqüència Padovan, precedit pels nombres 49, 65, 86 (essent la suma del dos primers).

## En altres dominis

* És el nombre atòmic del flerovi.
* El nombre de capítols que té l'Alcorà, llibre sagrat dels musulmans.
* El nombre de sentències que Jesús fa a l'evangeli de sant Tomàs
* Stanley Kubrick feia freqüentment referències a aquest nombre en les seves pel·lícules.
* L'any 114 aC o 114 dC.
# Castell de Kilkenny

El Castell de Kilkenny (Caisleán Chill Chainnigh en irlandès) és un castell situat en la localitat homònima del Comtat de Kilkenny en la República d'Irlanda. Aquesta va ser la residència de la família Butler, abans nomenada FitzWalter. El castell va ser venut a un comitè encarregat de restaurar castells per £50. Poc temps després va passar a les mans de l'Estat i va ser obert al públic.
Part de la Galeria d'Art Nacional es troba en el lloc. Al costat que dona cap a la ciutat hi ha jardins ornanmentals. Aquest castell és un dels llocs més visitats pels turistes a Irlanda.
La fundació del castell es remunta cap a l'any 1190 pertanyent a la família Butler des del segle xiv fins al 1920, data en la qual Martin Breyer el va comprar. Les principals estances són la biblioteca, el menjador, la cambra xinesa i la Longa Gallery.

## Història

El castell actual està localitzat sobre un terreny elevat a la ribera del Riu Nore. Aquesta situació estratègica va ser on estava situat el castell dels monarques locals, la família O'Carroll (840), O'Dunphys i Fitzpatricks, abans de la invasió normanda d'Irlanda.
Richard de Clare, segon comte de Pembroke (conegut com a Strongbow) va construir la primera torre normanda en aquest lloc el 1172. Vint anys més tard el seu gendre, William Marshal comte de Pembroke, va posar la primera pedra del castell al mateix lloc en el qual estaven situades les torres, de les quals se'n conserven tres en l'actualitat.
La família Butler va arribar a Irlanda amb la invasió normanda, canviant el seu nom pel de Walter el 1185. El castell va passar a les mans de Sir Gilbert de Bohun qui va heretar el castell i el comtat de mans de la seva mare el 1270. L'any 1300 va ser expulsat per Eduard I d'Anglaterra però es va reinstal·lar el 1303, conservant-lo fins a la seva mort el 1381.

## Enllaços externs

* Postals famoses de Kilkenny Arxivat 2007-09-29 a Wayback Machine.
# Christopher Ventris

Christopher Ventris (Londres, 5 de maig de 1960) és un tenor britànic. És particularment conegut per la interpretació de Parsifal que va fer al Festival de Bayreuth de 2008.
Després d'estudiar a l'Acadèmia Reial de Música, Ventris va actuar al Festival de Glyndebourne i va guanyar els premis GTO i John Christie. Va cantar amb altres grups britànics, incloent Opera North i la English National Opera. Va cantar la part de Robert Lonle en la primera actuació de Caritas de Robert Saxton i el rol combinat de Walter, Hugo i la dona vella en la primera actuació de l'òpera Blond Eckbert de Judith Weir. El 2007 va guanyar el premi Maria Callas d'artista debutant, i va cantar a la Dallas Opera aconseguint ser el debut més impactant per la companyia des de la seva fundació.
Els compromisos de Ventris inclouen produccions a l'Òpera de l'Estat de Viena, l'Òpera de San Francisco, la Royal Opera House, Londres, el Teatro di San Carlo, Nàpols, La Fenice, Venècia, La Scala, Milà, el Glyndebourne Festival, el Grand Théâtre de Genève i l'Òpera Estatal bavaresa.

## Rols

Els rols de Ventris inclouen:
* Els rols del títol a Parsifal, Lohengrin, Tannhäuser i Peter Grimes
* Siegmund a Dau Walküre
* Erik a Der fliegende Holländer
* Max a Der Freischütz
* Sergej a Lady Macbeth de Mtsensk
* Laca a Jenůfa
* Florestan a Fidelio
* Manolios a La Passió grega
* Lensky a Eugene Onegin
* Grigoriy a Boris Godunov
* Jenik a La núvia venuda
* Prince a L'amor de les tres taronges
* Jack a The Midsummer Marriage
* Paris a King Priam
* Clemente a Venus und Adonis de Hans Werner Henze
* Agent a Cardillac
* Basilio en l'estrena moderna Die Hochzeit des Camacho de Mendelssohn (1987)

## Enregistraments seleccionats

* Wagner: Parsifal (Christopher Ventris, Thomas Hampson, Waltraud Meier, Matti Salminen; Orquestra d'Òpera del Berlín i Cor, director: Kent Nagano. (DVD - 2005) Etiqueta: BBC / Opus Arte'
* Shostakovich: Lady Macbeth de Mtsensk (Christopher Ventris, Eva-Maria Westbroek, Vladimir Vaneev, Carole Wilson, Ludovit Ludha; Reial Concertgebouw Orquestra, director: Mariss Jansons (DVD 2006) Etiqueta: BBC / Opus Arte.
* Britten: Peter Grimes (Christopher Ventris, Emily Magee, Liliana Nikiteanu, Alfred Maneguí; Orquestra d'Òpera del Zuric i Cor, director: Franz Welser-Möst (DVD 2007) Etiqueta: EMI.

## Referències

* ↑ Matthew Westphal, Tenor Christopher Ventris Wins 2007 Maria Callas Award from Dallas Opera Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine., Playbill Arts, 25 maig 2007
* ↑ «Schedule on Artist Management Zurich». Arxivat de l'original el 2017-04-07. [Consulta: 11 maig 2017].
* Joshua Kosman, Reimagining `Parsifal', Crònica de San Francisco, 20 de juny de 2000
* Cheryl Entrevistes del nord Christopher Ventris, Diaris d'ANG, 30 de juny de 2000
* Biografies d'artista dins programa a 1994 producció d'ENO de Ros Eckbert
# Cerens

* No s'ha de confondre amb Ceresos.
Els cerens (llatí Caereni) foren un poble celta de Britànnia esmentat per Claudi Ptolemeu, que vivien a l'est dels Carnonaques i a l'oest del Cornovis, és a dir al nord-est de l'actual Sutherland.

## Referències

* ↑ Smith, William George. Dictionary of Greek and Roman geography (en anglès). William George Smith, 1854, p.441-442.
# Ceren Nur Domaç

Ceren Nur Domaç (16 de juliol de 1999) és una jugadora de voleibol turca. Va iniciar la seva carrera esportiva en el club Es Voleybol i als 16 anys va passar al Eczacıbaşı. Des del 2018, juga al Sarıyer Belediyespor de Sarıyer, Istanbul. Va guanyar una Copa CEV amb l'Eczacıbaşı, el 2018, i va jugar en la selecció turca, campiona de les Olimpiades de Joventut, el 2015. En una entrevista, Domaç va dir que les jugadores de voleibol Maja Poljak i Eda Erdem eren els seus models a seguir.

## Referències

* ↑ http://www.olimpiyatkomitesi.org.tr/Sporcu-Detay/9747
* ↑ http://esvoleybol.com/ceren-nur-domac/
* ↑ http://www.voleybolunadresi.com/sariyer-belediyespora-eczacibasidan-iki-basarili-transfer-sinem-bayazit-ve-ceren-nur-domac/ Arxivat 2019-07-02 a Wayback Machine.
* ↑ https://dmags.net/reader/sporda-manset/ekim-2018/9998#p=13

## Enllaços externs

* Fitxer de Ceren Nur Domaç a FIVB
# Castell de Malmö

El Castell de Malmö (en suec: Malmöhus, en danès: Malmøhus) és una fortalesa situada a Malmö (Escània), al sud de Suècia. El primer castell va ser construït en 1434 pel rei Eric de Pomerània. Esta estructura es va demolir al començament del segle xvi, i Cristià III de Dinamarca en va construir una nova en el seu lloc en la dècada de 1530. Històricament, la fortalesa ha sigut un dels baluards més importants de Dinamarca.
El castell va ser durant cinc anys (1568–1573) la presó de James Hepburn, IV comte de Bothwell, tercer marit de Maria I d'Escòcia. El comte va ser detingut per ordre del rei danés Frederic II quan el seu vaixell va encallar a Bergen (Noruega) durant una tempesta. Va ser enviat al castell de Malmö per a ser empresonat, encara que havia sigut alliberat prèviament de la Torre de Londres per falta d'evidències en l'assassinat del segon marit de Maria, Henry Stuart, Lord Darnley. Quan era fadrí, Frederic II va cortejar Elisabet I d'Anglaterra i va ser nomenat cavaller de l'Orde de la Lligacama. Algunes fonts suggereixen una segona raó per a la implicació del rei danés en este assumpte: es creu que tenia l'esperança de rebre un rescat d'Escòcia. No obstant això, el Comte de Bothwell va morir en 1578 al Castell de Dragsholm (Selàndia), on va ser traslladat després dels cinc anys empresonat al Castell de Malmö, sense no ser mai objecte de negociacions entre Dinamarca i Escòcia per al seu alliberament.

## Referències

* 1 2 Björklund, Eva. Malmöhus - en vandring genom slottet och dess historia (en suec). Malmö: Stadsmuseet Malmö museer, 1998. ISBN 91-87336-28-6.
# Castell de Malvasín

El Castell de Malvecín o Malmasín va ser un castell de gran importància en el Regne de Navarra de l'Alta Edat Mitjana. Defensat pel tenente navarrès Pedro Vela, va ser conquistat per les armes de Castella. En l'acord que aplicava el Laudo arbitral del rei Enric II d'Anglaterra en 1179, era considerat com a part de la corona castellana. La seva situació ha estat discutida amb diverses ubicacions, sent la més probable en l'alt de Malmasín entre Arrigorriaga i Basauri on es troba la muntanya alomada sota el nom de Gaztelu (castell en basc).
L'arqueòleg de la Diputació de Biscaia Iñaki García Camino conclou aquesta possibilitat:
Des d'aquest lloc es visualitza el castell d'Unzueta (Orozko) i el camí procedent de les Encartaciones des de Balmaseda. En el mateix, visualitzat des de l'aire, hi ha restes de diferents muralles d'un radi d'uns 50 m, amb trajectòria en semicercle. No hi ha amb prou feines restes visibles, ja que estan sota l'herba, encara que s'aprecien les pedres en aixecar-la.

## Bibliografia

* Sagredo, Iñaki. Navarra. Castillo que defendieron el Reino. Tomo III. Pamplona. Pamiela, 2007. ISBN 978-84-7681-536-6.
# Catena Gregory

La Catena Gregory es una estructura geològica de tipus catena de la superfície de la Lluna situada amb el sistema de coordenades planetocèntriques a 1.34 ° de latitud N i 131.29 ° de longitud E. Fa un diàmetre de 148.16 km. El nom va ser fet oficial per la UAI l'any 1976 i pren el nom del cràter proper Gregory.

## Referències

* ↑ "Catena Gregory". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)

## Altres referències

* (WGPSN), IAU Working Group for Planetary System Nomenclature. «Gazetteer of Planetary Nomenclature. 1:1 Million-Scale Maps of the Moon» (en anglès). UAI / USGS, 13-02-2013. [Consulta: 6 abril 2016].
* Andersson, L. E.; Whitaker, E. A.,. NASA Catalogue of Lunar Nomenclature (en anglès). NASA RP-1097, 1982.
* Blue, Jennifer. «Gazetteer of Planetary Nomenclature» (en anglès). USGS, 25-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Bussey, B.; Spudis, P.. The Clementine Atlas of the Moon (en anglès). Nueva York: Cambridge University Press, 2004. ISBN 0-521-81528-2.
* Cocks, Elijah E.; Cocks, Josiah C.. Who's Who on the Moon: A Biographical Dictionary of Lunar Nomenclature (en anglès). Tudor Publishers, 1995. ISBN 0-936389-27-3.
* McDowell, Jonathan. «Lunar Nomenclature» (en anglès). Jonathan's Space Report, 15-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Menzel, D. H.; Minnaert, M.; Levin, B.; Dollfus, A.; Bell, B. «Report on Lunar Nomenclature by The Working Group of Commission 17 of the IAU» (en anglès). Space Science Reviews, 12, 1971, pàg. 136.
* Moore, Patrick. On the Moon (en anglès). Sterling Publishing Co, 2001. ISBN 0-304-35469-4.
* Price, Fred W. The Moon Observer's Handbook (en anglès). Cambridge University Press, 1988. ISBN 0521335000.
* Rükl, Antonín. Atlas of the Moon (en anglès). Kalmbach Books, 1990. ISBN 0-913135-17-8.
* Webb, Rev. T. W.. Celestial Objects for Common Telescopes, 6ª edición revisada (en anglès). Dover, 1962. ISBN 0-486-20917-2.
* Whitaker, Ewen A. Mapping and Naming the Moon (en anglès). Cambridge University Press, 2003. 978-0-521-54414-6.
* Wlasuk, Peter T. Observing the Moon (en anglès). Springer, 2000. ISBN 1-85233-193-3.
# Celle (desambiguació)

«Celle o la Celle» té aquests significats:
* Celle (Alemanya), municipi alemany a la Baixa Saxònia
* Celle di Macra, municipi italià a la regió del Piemont
* Celle di San Vito, municipi italià de la regió de la Pulla
* Celle-Lévescault, municipi francès al departament de la Viena
* La Celle (Allier), municipi francès al departament de l'Alier
* La Celle (Cher), municipi francès al departament de Cher
* La Celle (Puèi Domat), municipi francès al departament del Puèi Domat
* La Celle (Var), municipi francès al departament del Var i a la regió de Provença – Alps – Costa Blava
* La Celle-Condé, municipi francès al departament de Cher
* La Celle-Dunoise, municipi de França departament de Cruesa (regió de Llemosí)
* La Celle-en-Morvan, municipi de França al departament de Saona i Loira (Borgonya)
* La Celle-Guenand, municipi francès al departament de l'Indre i Loira
* La Celle-les-Bordes, municipi francès al departament d'Yvelines
* La Celle-Saint-Cloud, municipi francès al departament d'Yvelines (regió de l'Illa de França)
* La Celle-Saint-Cyr, municipi francès al departament del Yonne
* La Celle-Saint-Avant, municipi francès al departament de l'Indre i Loira
* La Celle-sous-Chantemerle, municipi francès al departament del Marne
* La Celle-sous-Gouzon, localitat i comuna de França al departament de Cruesa (regió de Llemosí)
* La Celle-sous-Montmirail, municipi francès al departament de l'Aisne
* La Celle-sur-Loire municipi del departament de la Nièvre (regió de Borgonya)
* La Celle-sur-Morin, municipi francès al departament del Sena i Marne
* La Celle-sur-Nièvre, municipi francès al departament de la Nièvre
* Cellé, municipi francès al departament del Loir i Cher
* Cantó de La Celle-Saint-Cloud, cantó francès al districte de Saint-Germain-en-Laye (departament d'Yvelines)
* Vernou-la-Celle-sur-Seine, municipi francès al departament de Sena i Marne
# Chasaus

Chazeaux és un municipi francès situat al departament de l'Ardecha i a la regió d'Alvèrnia-Roine-Alps. L'any 2007 tenia 104 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Chazeaux era de 104 persones. Hi havia 36 famílies de les quals 16 eren unipersonals (12 homes vivint sols i 4 dones vivint soles), 12 parelles amb fills i 8 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 92 habitatges, 48 eren l'habitatge principal de la família, 37 eren segones residències i 7 estaven desocupats. 91 eren cases i 1 era un apartament. Dels 48 habitatges principals, 43 estaven ocupats pels seus propietaris i 5 estaven llogats i ocupats pels llogaters; 1 tenia una cambra, 1 en tenia dues, 12 en tenien tres, 7 en tenien quatre i 27 en tenien cinc o més. 35 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 23 habitatges hi havia un automòbil i a 19 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Chazeaux el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 4 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 8 | 75 a 79 | 0 |
| 4 | 70 a 74 | 4 |
| 16 | 65 a 69 | 8 |
| 0 | 60 a 64 | 4 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 0 | 50 a 54 | 4 |
| 4 | 45 a 49 | 0 |
| 4 | 40 a 44 | 4 |
| 4 | 35 a 39 | 4 |
| 4 | 30 a 34 | 4 |
| 0 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 4 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 8 | 10 a 14 | 0 |
| 4 | 5 a 9 | 4 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 53 persones, 34 eren actives i 19 eren inactives. De les 34 persones actives 31 estaven ocupades (19 homes i 12 dones) i 3 estaven aturades (1 home i 2 dones). De les 19 persones inactives 6 estaven jubilades, 4 estaven estudiant i 9 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 4 establiments que hi havia el 2007, 3 eren d'empreses de construcció i 1 d'una empresa d'hostatgeria i restauració.
Dels 3 establiments de servei als particulars que hi havia el 2009, 1 era un paleta, 1 fusteria i 1 lampisteria.
L'any 2000 a Chazeaux hi havia 10 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* ↑ Nombre d'équipements des services aux particuliers
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Chazeaux a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Chazeaux a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Chunk

Un chunk (de l'anglès: fragment) és un fragment d'informació, contingut en molts formats multimèdia com PNG, MP3, AVI, etc. Cada chunk conté una capçalera que indica alguns paràmetres com el tipus de chunk, comentaris, grandària, etc. Immediatament hi ha una àrea variable de dades que són decodificades pel programa segons els paràmetres indicats en la capçalera. També es denominen chunks els fragments d'informació que baixen o pugen els gestors de descàrregues o programes P2P. En computació distribuïda, és un conjunt de dades que s'envia a un processador o cadascuna de les parts en què descompon el problema per a la seva paral·lelització (per exemple, un subconjunt de files d'una matriu).
Viccionari
# Cine Monumental

«Cine Monumental» té aquests significats:
* Cine Monumental (Barcelona).
* Cine Monumental (Madrid).
* Cine Monumental (Buenos Aires).
# Circuit de Constantina

El Circuit de Constantina és una competició ciclista d'un dia que es disputa als voltants de Constantina (Algèria). La primera edició data del 2015 ja formant part de l'UCI Àfrica Tour, amb una categoria 1.2.

## Palmarès

| Any | Vencedor | Segon | Tercer |
| 2015. | Azzedine Lagab | Abderrahmane Mansouri | Abderrahmane Bechlaghem |
| 2016 | Joseph Areruya | Essaïd Abelouache | Abderrahmane Mansouri |

## Referències

* ↑ Hichem Chaabane, inicialment vencedor, va ser desqualificat, al juliol de 2015, per la federació algeriana de ciclisme

## Enllaços externs

* Palmarès a cyclebase.nl
* Palmarès a cqranking.com
# Classificació històrica del Rànquing Mundial de Clubs segons la IFFHS

La Classificació històrica del Rànquing Mundial de Clubs va ser una llista dels millors 208 clubs de futbol de la història elaborada per la Federació Internacional d'Història i Estadística de Futbol (IFFHS). El rànquing només tenia en compte tots els resultats de les lligues, copes nacionals i les competicions de clubs de les sis confederacions continentals i de la FIFA, des de l'1 de gener de 1991 data en què la IFFHS va començar a prendre aquestes consideracions, fins al 31 de desembre de 2009.
Aquesta classificació és diferent a la Classificació mundial de clubs que elabora la mateixa entitat de manera mensual.

## Top 25
### 1991-2009

* Actualitzat el 13 de gener de 2011.
| Posició | Club | Punts |
| 1. | FC Barcelona | 807 |
| 2. | Manchester United FC | 726 |
| 3. | Juventus FC | 633 |
| 3. | Reial Madrid CF | 633 |
| 5. | AC Milan | 620 |
| 6. | Inter de Milà | 605 |
| 7. | FC Bayern de Múnic | 599 |
| 8. | Arsenal FC | 594 |
| 9. | CA River Plate | 503 |
| 10. | Chelsea FC | 491 |
| 11. | Liverpool FC | 455 |
| 12. | FC do Porto | 447 |
| 13. | AS Roma | 445 |
| 14. | AFC Ajax | 421 |
| 15. | CA Boca Juniors | 420 |
| 16. | València CF | 398 |
| 17. | Parma FC | 373 |
| 18. | São Paulo FC | 368 |
| 19. | Glasgow Rangers FC | 364 |
| 20. | SS Lazio | 342 |
| 21. | Olympique de Lyon | 339 |
| 22. | Club Atlético de Madrid | 319 |
| 23. | SV Werder Bremen | 317 |
| 24. | BV Borussia Dortmund | 285 |
| 25. | Paris Saint-Germain FC | 284 |
| De l'1 de gener de 1991 al 31 de desembre de 2009. |||

### 2001-2020

* Actualitzat el 21 d'abril de 2021.
| Posició | Club | Punts |
| 1. | FC Barcelona | 5.427 |
| 2. | Reial Madrid CF | 5.039 |
| 3. | FC Bayern de Múnic | 4.909,5 |
| 4. | Manchester United FC | 4.543 |
| 5. | Arsenal FC | 4.426 |
| 6. | Chelsea FC | 4.348 |
| 7. | Liverpool FC | 4.229 |
| 8. | Juventus FC | 4.166 |
| 9. | Inter de Milà | 3.951,5 |
| 10. | AC Milan | 3.869 |
| 11. | Paris Saint-Germain FC | 3.856 |
| 12. | CA Boca Juniors | 3.803,5 |
| 13. | Celctic de Glasgow | 3.773,5 |
| 14. | FC do Porto | 3.631 |
| 15. | Olympique de Lyon | 3.629 |
| 16. | AS Roma | 3.592 |
| 17. | Sevilla FC | 3.590 |
| 18. | Club Atlético de Madrid | 3.516 |
| 19. | CA River Plate | 3.441 |
| 20. | València CF | 3.426 |
| 21. | AFC Ajax | 3.274,5 |
| 22. | Grêmio Porto Alegrense | 3.246 |
| 23. | PSV Eindhoven | 3.206 |
| 24. | FC Basel | 3.118,5 |
| 24. | Benfica | 3.118,5 |
| De l'1 de gener de 2001 al 31 de desembre de 2020. |||

## Equips dels Països Catalans

* Actualitzat el 13 de gener de 2011.
| Posició | Club | Punts |
| 1. | FC Barcelona | 807 |
| 16. | València CF | 398 |
| 63. | Vila-real CF | 133 |
| 72. | RCD Mallorca | 103 |
| 91. | RCD Espanyol de Barcelona | 69 |

## Referències

* 1 2 All-Time Club World Ranking (1.1.1991-31.12.2009) (anglès)
* ↑ «IFFHS» (en anglès). Arxivat de l'original el 30 març 2021. [Consulta: 21 abril 2021].

## Vegeu també

* Federació Internacional d'Història i Estadística de Futbol (IFFHS)

## Enllaços externs

* Plana oficial de la IFFHS
* Plana de la classificació
# Chèvremont

* Per a altres significats, vegeu «Chèvremont (Territori de Belfort)».
Chèvremont (en való Tchivrimont) és un llogaret de Vaux-sous-Chèvremont un nucli del municipi de Chaudfontaine on es troba una basílica i un monestir dels carmelites descalços.

## Història

El 17 de març de 1877, Théodore Joseph de Montpellier, bisbe de Lieja va donar un terreny al cim del mont Chèvremont als carmelites descalços. El bisbe volia crear un lloc de romeria i de devoció catòliques. Els carmelites van construir una església i un monestir en estil neogòtic, segons els plans de l'arquitecte neerlandès Pierre Cuypers. L'església va inaugurar-se el 8 de setembre 1899. El 1928 va esdevenir basílica minor. A l'inici de la Segona Guerra Mundial l'exèrcit alemany va bombardejar el lloc. Una part de l'església i l'orgue es van malmetre.