OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Tres nus al bosc

Tres nus al bosc és un quadre de Joaquim Sunyer i de Miró dipositat al Museu Nacional d'Art de Catalunya (Barcelona), el qual fou pintat vers l'any 1913.

## Context històric i artístic

Nascut a Sitges el 1874, Sunyer va estudiar a l'Escola de la Llotja, on coincidí amb Mir i Nonell, i als 20 anys va viatjar a París, ciutat on residí durant quinze anys i on triomfà com a il·lustrador, dibuixant i pintor. Aquesta primera etapa de la seua creació artística es caracteritza per un modernisme madur, amb una atmosfera vaporosa i un color plenament postimpressionista, a la manera de Pierre Bonnard. Quan tornà a Catalunya, l'any 1910, tot havia canviat. Des del 1906, artistes, escriptors i polítics catalans havien posat en marxa un projecte de creació de país modern en tots els aspectes. Eugeni d'Ors li havia donat el nom de noucentisme i un programa estètic amb la seua obra La Ben Plantada, en què descrivia la figura d'una dona que, sense dir-ho, es presentava com l'encarnació suggestiva de Catalunya. Sunyer, després d'un viatge a Sitges, la seua vila natal, i d'una trobada amb Eugeni d'Ors, canvià sobtadament d'estil. En la seua exposició del 1911 presentà un quadre titulat Pastoral, on per primera vegada tractà del tema que fou el leitmotiv de tota la seua obra: figures femenines, sovint nues, d'una gran puresa, davant el mar o en un paisatge típic del Maresme, amb ramats d'ovelles i vols d'orenetes. Joan Maragall va escriure un article magistral on descrivia la impressió que li havia causat aquesta exposició ("una sensació de catalanitat"). A partir d'aleshores, i durant 25 anys, Sunyer passà a ésser guia de la pintura catalana.

## Descripció

Aquesta pintura a l'oli sobre tela de 126 × 150,5 cm presenta tres figures femenines en un bosc de pins amb un fons de camp d'oliveres que defineix el paisatge típic de la Catalunya seca (de fet, es tracta del paratge de Sitges conegut com "El Clot dels Frares"). Dues influències recents determinaren aquesta obra de Sunyer. En primer lloc, el constructivisme assimilat el 1912 durant una estada a Ceret amb Picasso, Braque i Manolo Hugué, i en segon lloc, el dibuix meticulós derivat de la impressió rebuda el 1913 en contemplar els frescos de Luca Signorelli a la catedral d'Orvieto (Úmbria, Itàlia). La gamma sorda del cromatisme i les carnacions de les figures color siena torrat procedeixen directament de l'escena del Paradís pintada per l'artista italià.

## Referències

* 1 2 3 Barral, Xavier i Vicens, Francesc, 2002. 100 Obres de Pintura Catalana. Editorial Pòrtic, Barcelona. ISBN 8473067908. Pàgs. 180-181.
* ↑ Museu Nacional d'Art de Catalunya (català)

## Enllaços externs

* Flickr
* Oil Painting Online (anglès)
# Triple formació amb gap baixista

Triple formació amb gap baixista (en anglès: Bearish Downside Gap Three Methods) és un patró d'espelmes japoneses que, malgrat l'espelma blanca llarga, indica continuïtat de la tendència baixista doncs l'espelma blanca és solament una presa de beneficis.

## Criteri de reconeixement

* La tendència prèvia és baixista
* Es formen dues espelmes negres, amb un fort gap baixista entre elles
* Al tercer dia es forma una espelma blanca llarga, que obra en el cos de l'anterior i omple el gap previ

## Explicació

Triple formació amb gap baixista és un patró que apareix enmig d'una tendència baixista. Les dues espelmes negres indiquen que la tendència és baixista, i el fort gap evidencia que aquesta és forta. Tot i així el tercer dia s'obre per sobre de l'anterior i es forma un espelma blanca que omple el gap previ. Si la tendència anterior era fortament baixista i s'havia produït sobrevenda, la presa de beneficis que representa l'espelma blanca llarga tan sols serà un intermedi en aquesta tendència. Una variant més potent d'aquest patró és la Faixa amb gap baixista, que no omple el gap i el converteix en un bona resistència.

## Factors importants

És important comprovar que no es produeix un augment significatiu del volum en l'espelma blanca. Malgrat la força dels bears i la presa de beneficis, es suggereix esperar l'endemà per confirmar la continuació de la tendència en forma d'espelma negra amb tancament inferior o obertura amb gap baixista.

## Bibliografia

* «Bearish Downside Gap Three Methods». Candlesticker. [Consulta: 12 maig 2011].
# Tishomingo (Mississipi)

Tishomingo és una població dels Estats Units a l'estat de Mississipi. Segons el cens del 2000 tenia 316 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Tishomingo tenia 316 habitants, 144 habitatges, i 87 famílies. La densitat de població era de 221,8 habitants per km².
Dels 144 habitatges en un 28,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 48,6% hi vivien parelles casades, en un 11,1% dones solteres, i en un 38,9% no eren unitats familiars. En el 36,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 16,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,19 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,89.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,7% tenia menys de 18 anys, un 7,6% entre 18 i 24, un 26,6% entre 25 i 44, un 21,2% de 45 a 60 i un 20,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 74,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 19.044 $ i la renda mediana per família de 31.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.250 $ mentre que les dones 14.107 $. La renda per capita de la població era de 18.480 $. Entorn del 16,5% de les famílies i el 20,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Tishomingo». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Tishomingo». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Tisinec

Tisinec és un poble i municipi d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Prešov, al nord del país.

## Història

La primera referència escrita de la vila data del 1379.

## Geografia

El municipi es troba a una altitud de 195 metres i té una superfície de 3,758 km². Té una població d'unes 428 persones.

## Referències

* 1 2 «Prešovský kraj (Slovakia): Towns and Municipalities in Districts - Population Statistics, Charts and Map». [Consulta: 23 juny 2024].
* ↑ «História obce» (en eslovac). [Consulta: 23 juny 2024].
# Tàtars de Crimea

* Aquest article tracta sobre l'ètnia de parla turquesa. Si cerqueu la llengua turquesa, vegeu «Tàtar de Crimea».
Els tàtars de Crimea són una ètnia de parla turquesa (tàtar de Crimea) i de religió musulmana sunnita; eren uns 269.000 segons el darrer cens soviètic del 1989, primer en el que apareixien separats de la resta de tàtars, però segons altres fonts sobrepassen els 500.000 individus. Són una població establerta de ben antic a la península de Crimea, però el 1944 foren deportats a Àsia central per Stalin. Des d'aleshores han fet tot el possible per tornar al seu territori.

## Demografia

Es creu que el 1793 hi havia 160.251 tàtars a Crimea (el 98% de la població) segons Peter Simon Pallas, però baixaren a menys de 100.000 el 1860. Arribaren als 150.000 el 1925 (aproximadament el 25% de la població). Segons el cens ucraïnès del 1991,s'afirmava que uns 89.000 tàtars (el 4% de la població) s'havien establit al territori, però es creu que uns 150.000 més hi havia anat il·legalment, i que per això no figuraven als censos. Al cens del 2001 la xifra era de 248.200. Des del 1945 viuen majoritàriament a Samarcanda i Taixkent (Uzbekistan), encara que a poc a poc van tornant, legalment o il·legal al país, a Crimea. Es calcula que uns 150.000 encara viuen a l'Uzbekistan. A més, fora de l'antiga URSS, n'hi ha un nombre indeterminat (però important) a Turquia, 4.500 a Bulgària, 24.000 a Romania, 6.000 als EUA (molts d'ells als barris de Queens i Brooklin de Nova York) i un nombre indeterminat a Alemanya i l'Europa Occidental.

## Enllaços externs

* Official web-site of National Party of Crimean Tatars "Milli Firka"
* Mejlis del poble tàtar de Crimea Arxivat 2008-01-03 a Wayback Machine.
# Triplophysa arnoldii

Triplophysa arnoldii és una espècie de peix de la família dels balitòrids i de l'ordre dels cipriniformes.
Els mascles poden assolir els 7 cm de longitud total. Es troba a l'oest de Mongòlia.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. John Wiley and Sons, 1994. ISBN 978-0471547136.
* Prokofiev, A. M. 2006. Two new species of of the loach genus Triplophysa Rendahl 1933 from Western Mongolia and Northwestern China, with a key the species from the interior drainages of Tien-Shan, Karakurum and Altai Mountains. Senckenbergiana biologica 86(2): 235–259.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Tyler (Minnesota)

Tyler és una població dels Estats Units a l'estat de Minnesota. Segons el cens del 2000 tenia 1.218 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Tyler tenia 1.218 habitants, 532 habitatges, i 338 famílies. La densitat de població era de 244,9 habitants per km².
Dels 532 habitatges en un 24,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 56% hi vivien parelles casades, en un 6,4% dones solteres, i en un 36,3% no eren unitats familiars. En el 33,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 18,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,2 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,81.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 21,3% tenia menys de 18 anys, un 7,2% entre 18 i 24, un 21,6% entre 25 i 44, un 22,2% de 45 a 60 i un 27,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 45 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 84,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 31.196 $ i la renda mediana per família de 37.841 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.592 $ mentre que les dones 17.981 $. La renda per capita de la població era de 17.451 $. Entorn del 3,8% de les famílies i el 6,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Tyler». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Tyler». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 7 agost 2010].
# Lesnítxestvo Abrau-Diursó

Lesnítxestvo Abrau-Diursó - Лесничество Абрау-Дюрсо (rus) és un possiólok, un poble, del krai de Krasnodar, a Rússia. Es troba a la península d'Abrau, a la vora del riu Diursó, a 16 km a l'oest de Novorossiïsk i a 117 km al sud-oest de Krasnodar, la capital.
Pertany al municipi d'Abrau-Diursó.
# Letgarda de Tolosa

Letgarda de Tolosa i d'Alvèrnia (945-978) fou filla del comte de Tolosa Ramon III i la seva esposa Garsinda de Roergue. Es casà l'any 968 amb el comte de Barcelona Borrell II, amb el qual va tenir quatre fills:
* Ramon Borrell (972- 1017), comte de Barcelona.
* Ermengol I (975-1011), comte d'Urgell.
* Ermengarda de Barcelona (c. 980-1030), casada amb el vescomte Geribert de Barcelona.
* Riquilda de Barcelona (? -1041), casada amb el vescomte Udalard I de Barcelona.

## Referències

* ↑ Ruiz Domènec, José Enrique. Quan els vescomtes de Barcelona eren. Barcelona: Fundació Noguera, 2006, pàg. 80. ISBN 84-9779-475-3. Arxivat 2014-12-20 a Wayback Machine.
* ↑ «Letgarda de Tolosa». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Le Bourg-d'Oisans

Le Bourg-d'Oisans és un municipi de França, situat al departament de la Isèra i la regió d'Alvèrnia-Roine-Alps.

## Geografia

Le Bourg-d'Oisans ocupa una posició central en una plana formada per un antic llac, on conflueixen les sis valls que conformen l'Oisans. El riu Romanche travessa el poble uns quilòmetres avall de les gorgues de l'Infernet.
La plana del Bourg-d'Oisans és vorejada al nord per la serralada de les Grandes Rousses i al sud per la del Pelvoux.
Les estructures geològiques de la vall (plecs, encavalcaments, falles normals) hi són molt clarament visibles i la mineralogia hi és rica i variada.
Bourg-d'Oisans forma part del Parc Nacional dels Écrins.
# Liberland

Liberland, oficialment República Lliure de Liberland, (txec: Svobodná republika Liberland, anglès: Free Republic of Liberland) és una micronació autoproclamada independent, situada entre Croàcia i Sèrbia, a la riba dreta del Danubi. La proclamació de sobirania fou duta a terme per Vít Jedlička el 13 d'abril de 2015. La superfície del territori és de 7 km².

## Història

La web oficial de Liberland afirma que l'estat podria ser creat a causa de la disputa territorial entre Croàcia i Sèrbia. Des de la Guerra de Iugoslàvia alguns territoris fronterers de la zona han estat motiu de disputa entre tots dos països, com ara l'Illa de Vukovar o l'Illa de Šarengrad. Malgrat això, uns quants d'ells quedaren sense reclamar. Així Jedlička interpretà que la zona era terra nullius, "terra de ningú", i que per tant Liberland no interfereix en la sobirania de cap dels països. La micronació fou declarada el 13 d'abril de 2015 en el territori més extens d'aquest conjunt de terrenys sense reclamacions territorials, conegut com a Gornja Siga.
Durant la primera setmana de vida de l'estat rebé unes 200.000 peticions de ciutadania. El 9 de maig de 2015 el president fou arrestat a Croàcia per creuament il·legal de frontera internacional. La policia croata no ha permès que ningú creuara fins al país. Vit Jedlicka esperà el 2017 el reconeixement de Liberland com a país per part de l'aleshores president dels Estats Units d'Amèrica Donald Trump.

## Idea

La motivació de Jedlička, membre del Partit dels Ciutadans Lliures txec, és de crear un estat sobirà sota els principis del liberalisme, inspirat segons ell en el model de Mònaco, Liechtenstein o Hong Kong. La divisa del país és "Viure i deixar viure" (txec: Žít a nechat žít). En la informació bàsica de la micronació es descriuen els requisits per ser ciutadà de Liberland, els quals deixen fora tothom amb passat comunista, nazi o extremista.

## Referències

* ↑ Kiernan, Ed «Inside ‘Liberland,’ the Place of No Taxes Where Crowdfunding Rules». Bloomberg, 21-07-2015 [Consulta: 6 abril 2016].
* ↑ (anglès) «About Liberland». [Consulta: 21 abril 2015].
* 1 2 Nolan, Daniel «Liberland: hundreds of thousands apply to live in world's newest 'country'». The Guardian, 24-04-2015 [Consulta: 6 abril 2016].
* ↑ (txec) «Člen Svobodných vyhlásil na území bývalé Jugoslávie vlastní stát». Novinky. Arxivat de l'original el 2015-04-17. [Consulta: 21 abril 2015].
* ↑ Chiaramonte, Perry «Liberland president arrested by Croatia for trespassing in 'no man's land'». Fox News, 10-05-2015 [Consulta: 6 abril 2016].
* ↑ Jenkins, Jolyon «Vit Jedflicka y Liberland: el hombre que creó un pequeño país al que nadie (ni él) puede entrar». BBC, 14-11-2016 [Consulta: 18 juliol 2017].
* ↑ Taylor, Adam «Liberland, a self-proclaimed country in Eastern Europe, hopes for recognition from Trump». The Washington Post, 22-01-2017 [Consulta: 18 juliol 2017].

## Enllaços externs

* Lloc web oficial de Liberland
* Article original a nova.cz
# Leonard Adleman

Leonard Max Adleman (Califòrnia, 31 de desembre de 1945) és un informàtic teòric americà i professor d'informàtica i biologia molecular a la Universitat del Sud de Califòrnia. És conegut per ser coinventor del criptosistema RSA (Rivest-Shamir-Adleman) el 1977 i de la programació basada en l'ADN. El RSA és molt estès aplicacions de seguretat informàtica, incloent https.

## Biografia

Nascut a Califòrnia, Adleman va créixer a San Francisco, i va assistir la Universitat de Califòrnia, Berkeley, on rebia el grau de Bachelor of Arts en matemàtiques el 1968 i el doctorat en Enginyeria Informàtica el 1976.
El 1994, en el seu article Molecular Computation of Solutions To Combinatorial Problems descrivia l'ús experimental de l'ADN com a sistema de programació, resolent un problema de set nodes de camí hamiltonià, un problema NP-complet similar al problema del viatjant de comerç. Tot i que la solució és trivial, aquest article és el primer exemple conegut de l'ús reeixit de l'ADN per programar un algorisme. La programació amb ADN ha resultat tenir potencial com a mitjà de resoldre altres problemes de cerca en combinatòria a gran escala.
El 2002, ell i el seu grup de recerca aconseguiren resoldre un problema no trivial usant programació per ADN, resolent un problema de 20 variables amb més d'1 milió de solucions potencials, resolt de manera similar a l'usat per Adleman al seu article bàsic de 1994. Primer, se sintetitzava una mescla de fils d'ADN lògicament representatius de l'espai de solució del problema. Aquesta mescla es feia llavors servir algorítmicament usant tècniques bioquímiques per reduir els fils 'incorrectes', deixant només aquells fils que 'satisfeien' el problema. L'anàlisi de la seqüència de nucleòtid d'aquests fils restants mostrava solucions 'correctes' al problema original.
Per a la seva contribució a la invenció del criptosistema RSA, Adleman, Ron Rivest i Adi Shamir, van rebre el 1996 el premi Paris Kanellakis Theory and Practice Premi Turing de 1996 i el Premi Turing el 2002. Fou escollit membre de l'Acadèmia Americana de les Arts i les Ciències el 2006.
És un dels descobridors originals del test Adleman-Pomerance-Rumely de nombres primers.
Fred Cohen, al seu article de 1984 Experiments with Computer Viruses atribuïa a Adleman l'encunyament del terme "virus informàtic".
Fou l'assessor matemàtic per la pel·lícula Sneakers.
Adleman és també boxejador afeccionat, i s'ha enfrontat amb James Toney.

## Articles

* Adleman, Leonard. «An Abstract Theory of Computer Viruses», 1990.

## Referències

* ↑ «Book of Members, 1780-2010: Chapter A». American Academy of Arts and Sciences. [Consulta: 6 abril 2011].
* ↑ Leonard Adleman spars with James Toney - http://video.google.cat/videoplay?docid=-4844815748117943530&hl=ca - 2 April 2008

## Enllaços externs

* Adleman's homepage Arxivat 2017-05-19 a Wayback Machine.
* Turing Award Citation Arxivat 2008-03-16 a Wayback Machine.
* Mathematical consultant for movie Sneakers Arxivat 2015-11-01 a Wayback Machine.
# Setge de Barcelona

«Setge de Barcelona» té aquests significats:
* Setge de Barcelona (801), operacions militars de l'exèrcit carolingi que conduïren a la conquesta de Barshiluna als musulmans
* Setge de Barcelona (827), conflicte durant la Revolta d'Aissó, entre els comtes autòctons i els francs a la Marca Hispànica
* Setge de Barcelona (1462), combat de la Guerra Civil Catalana
* Setge de Barcelona (1465)
* Setge de Barcelona (1472)
* Setge de Barcelona (1652), episodi de la Guerra dels Segadors
* Setge de Barcelona (1697), acció militar de la Guerra dels Nou Anys
* Setge de Barcelona (1705), episodi de la Guerra de Successió Espanyola
* Setge de Barcelona (1706), batalla de la Guerra de Successió Espanyola
* Setge de Barcelona (1713-1714), operació militar de la Guerra de Successió Espanyola
* Setge de Barcelona (1808), operació militar de la Guerra del Francès
# Vechec

Vechec és un poble i municipi d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Prešov, al nord del país.

## Història

La primera referència escrita de la vila data del 1402.
# Cal Just (Pradell de la Teixeta)

Cal Just és una casa de Pradell de la Teixeta (Priorat) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Edifici de planta rectangular, bastit de maçoneria arrebossada i pintada cobert per una teulada a dues vessants, de planta baixa, pis i golfes. A la façana s'obren dues portes i dues finestrelles a la planta baixa, quatre balcons al pis i quatre finestres a les golfes. Cal destacar, com a element arquitectònic, la porta principal, dovellada, amb restes d'un escut a la clau.

## Història

Amb una certa probabilitat cal datar l'edifici, atesa la seva situació, a les darreries del segle xviii, i fruit de la reconstrucció d'un edifici preexistent. Amb posterioritat es feren reformes interiors i, darrerament s'agençà la porta petita com la de l'entrada, reservant l'altra per als baixos on hi ha els elements auxiliars de l'explotació agrícola.

## Referències

* 1 2 «Cal Just». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 29 agost 2018].

## Enllaços externs

* «Cal Just». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
# Verbenona

La verbenona és un compost orgànic de la família dels monoterpens que es troba de manera natural en diverses plantes. El producte químic presenta una olor característica agradable. A més de ser un component natural de les plantes, ell i els seus analògics són feromones dels insectes. En particular, la verbenona quan es formula en una matriu de llarga durada té un paper important en el control dels escarabats d'escorça com ara les espècies Dendroctonus ponderosae i Dendroctonus frontalis.

## Química

La verbenona és un monoterpè, específicament una cetona bicíclica. És el constituent principal de l'oli de verbena, de la qual rep el nom; també es troba a l'oli de romaní. És gairebé insoluble en aigua, però és miscible amb la majoria de dissolvents orgànics.
La verbenona es pot preparar sintèticament fàcilment mitjançant l'oxidació de l'α-pinè:
La verbenona es pot convertir en crisantenona mitjançant una reacció de reordenació fotoquímica:

## Referències

* ↑ Erman, William F. «Photochemical transformations of unsaturated bicyclic ketones. Verbenone and its photodynamic products of ultraviolet irradiation». Journal of the American Chemical Society, 89, 15, 01-07-1967, pàg. 3828–3841. DOI: 10.1021/ja00991a026.
# Troy Grove

Troy Grove és una població dels Estats Units a l'estat d'Illinois. Segons el cens del 2000 tenia 305 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Troy Grove tenia 305 habitants, 103 habitatges, i 77 famílies. La densitat de població era de 170,7 habitants/km².
Dels 103 habitatges en un 44,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 60,2% hi vivien parelles casades, en un 8,7% dones solteres, i en un 24,3% no eren unitats familiars. En el 17,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 4,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,96 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,45.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 33,1% tenia menys de 18 anys, un 10,5% entre 18 i 24, un 27,2% entre 25 i 44, un 20,3% de 45 a 60 i un 8,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 33 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 92,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 55.682 $ i la renda mediana per família de 56.591 $. Els homes tenien una renda mediana de 40.417 $ mentre que les dones 23.250 $. La renda per capita de la població era de 16.595 $. Aproximadament el 6,6% de les famílies i el 4,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Troy Grove». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 5 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Troy Grove». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.