# Llengües bantus de la costa nord-oriental

Les llengües bantus de la costa nord-oriental són llengües bantus parlades al llarg de la costa de Tanzània i Kenya i inclou llengües de l'interior de Tanzània parlades des de la costa fins a l'àrea de Dodoma En la classificació de Guthrie de les llengües bantus, aquestes llengües es van classificar dins dels grups G i E.

## Llengües del grup

Les llengües o complexos dialectals bantus de la costa nord-oriental són:
* Pari-Taveta (G20+I70): Pari (Asu), Taveta
* Sabaki (G40+I70): Suahili, Nyika, comorià, etc.
* Seuta (G20+G30): Shambala, bondei, zigula (mushungulu), Ngulu
* Ruvu (G30+G10): Gogo, Sagara, Vidunda, Kaguru, Luguru, Kutu, Kami, Zaramo, Kwere, Doe
Les llengües ruvu tenen una similitud lèxica de 60–70%.
El mbugu (Ma'a) és una llengua mixta amb base lèxica fonamentalment d'origen Pari-Taveta.

## Comparació lèxica

Els numerals en diferents llengües bantúes nord-orientals de la costa dels grups Pari i Seuta són:
    GLOSSA Pare Seuta PROTO- SEUTA Asu BondeiMushunguluNguluShambalaZigula '1'mwemweŋamósiyumweŋgabosiimwe*mwe '2'mbirimbiikáidi-idikaili-idi*-bidi '3'ndatundatukatátu-tatukatatu-tatu*-tatu '4'n̩neń̩nɛkán̩ne-nekaa̩ne-ne*-ne '5'kathanoʃánoʃáno-ʃanokaʃano-ʃano*-ʃano '6'mtandatu(síta)tanɖátu(sita)mtandatu-tandatu*-tanɖatu '7'mfungate(sába)fuŋgáte(saba)mfungate-fungate*-fuŋgate '8'mnanenánɛm̩nânenanemnaane-mnane*mnaːne '9'kendakendatʃênɖa(tisa)keenda-tʃenda*ke(ː)nda '10'ikumikúmikúmikumkumimloŋgo*kumi
Les formes entre parèntesis són numerals àrabs que van passar a aquestes llengües a través del suahili que és una llengua molt influïda per l'àrab. Per al grup ruvu els numerals són
    GLOSSA Ruvu PROTO- RUVU GogoKaguluKutuKwereLuguruZaramo '1'monga-mwedu-imwe-imweyumwe-imwe*-mwe '2'nyejete-ili-bili-mbiliweli-bili*-bili '3'idatu-datu-datu-natuwadatu-datu*-datu '4'inne-ne-ne-nnewane-ne*-nne '5'ihano-ʃano-tano-tanowatano-tano*-tano '6'mtandatumtandatu(sita)(sita)(sita)(sita)*-tandatu '7'mpunghatimfuŋgate(saba)(saba)(saba)(saba)*-fuŋgate '8'mnanamnananamenanewanane-nane*-nanɛ '9'ichendaikenda(tisa)(tisa)(tisa)kenda*-kenda '10'ikumiikumikumikumikumikumi / loŋo*(i-)kumi
Pel grup sabaki els numerals són:
    GLOSSA Sabaki PROTO- SABAKI ChimiiniComoriàMakweMwaniNgazidjaShangajiSuahili '1''mɔ́ji / 'múːsimoʒa-móːʤamʼmoʤamonʦi-móːte / (wahíːti)mɔ́ʤa*moʤa '2'm'bɪɹimbili-wíːlimbiremɓili-wíːri / (tʰenéːne)mbíli*m-biri '3'n̥tʰa'ratʰruʈatu-táːtunatuɳɖaru-ʈáːʈʰu / (taláːtha)tátu*n-taːtu '4''n̥ɛ́n̩ne-ǹ̩ńenʼnénne-ne / (áːruba)ń̩nɛ*n-ne '5''n̥tʰaːnɔʦanu-táːnunʼtanonʦanu-tʰáːno / (háːmsa)tánu*tʰáːno '6'('sítʰa)(sita)(síːta)(sita)ɳɖadʲaru(síːtʰa)(síta) '7'('sábːa)(saba)(sáːba)(saba)mfukare(sabáː)(sába) '8''náːnɛnane-náːnenanenane-náːne / (tʰamáːníya)nánɛ*naːnɛ '9''kɛ́ːndɹaʃenɗa(tíːsa)kʰɛ́ntaʃenɗa(tíːsíya)(tísa)*ke(ː)nɗa '10'ʔi'kʰʊ́mikumikúːmikumekumekʰúːmi / (ańʃára)kúmi*kumi

## Referències

* ↑ Derek Nurse & Thomas Spear, 1985, The Swahili
* ↑ Hammarström, Harald; Forkel, Robert; Haspelmath, Martin; Bank, Sebastian, eds. (2016). "Coastal NEC Bantu". Glottolog 2.7. Jena: Max Planck Institute for the Science of Human History
* ↑ «Bantu Numerals (E. Chan)». Arxivat de l'original el 2015-06-02. [Consulta: 27 setembre 2016].