OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Con Morse

* Per a altres significats, vegeu «Morse».
Es denomina con Morse al mètode d'acoblament cònic més àmpliament utilitzat en torns i trepants perquè s'hi acoblin els portabroques, o directament les broca els seus altres elements de major diàmetre, el mànec sigui també un con Morse. Va ser proposat per Stephen A. Morse aproximadament en 1864.
Els cons Morse són de col·locació ràpida i senzilla. Es fabriquen amb acer temperat i dur. Les dimensions dels cons Morse es troben en els prontuaris de mecanitzat. Estan normalitzats pel que fa a conicitat i longitud, dividit en vuit mides, Con Morse 0, Con Morse 1, Con Morse 2, Con Morse 3, Con Morse 4, Con Morse 5, Con Morse 6 i Con Morse 7.

## Mida

| Con Morse | Angulo | D | D $_1$ | d | d $_1$ | d $_2$ | d $_{3max}$ | d $_{4max}$ | d $_5$ | l $_{1max}$ | l $_{2max}$ | l $_{3max}$ | l $_{4max}$ | l $_{5min}$ | l $_6$ |
| 0 | 1:19,212 | 9,045 | 9,2 | 6,4 | - | 6,1 | 6 | 6 | 6, 7 | 50 | 53 | 56,3 | 59,5 | 52 | 49 |
| 1 | 1:20,047 | 12,065 | 12,2 | 9,4 | M6 | 9 | 8,7 | 9 | 9, 7 | 53,5 | 57 | 62 | 65,5 | 56 | 52 |
| 2 | 1:20,020 | 17,780 | 18 | 14,6 | M10 | 14 | 13,5 | 14 | 14,9 | 64 | 69 | 75 | 80 | 67 | 62 |
| 3 | 1:19,922 | 23,825 | 24,1 | 19,8 | M12 | 19,1 | 18,5 | 19 | 20,2 | 80,1 | 86 | 94 | 99 | 84 | 78 |
| 4 | 1:19,254 | 31,267 | 31,6 | 25,9 | M16 | 25,2 | 25,2 | 24 | 26,5 | 102,5 | 109 | 117,5 | 124 | 107 | 98 |
| 5 | 1:19,002 | 44,399 | 44,7 | 37,6 | M20 | 36,5 | 35,7 | 35,7 | 38,2 | 129,5 | 136 | 149,5 | 156 | 135 | 125 |
| 6 | 1:19,180 | 63,348 | 63,8 | 53,9 | M24 | 52,4 | 51 | 51 | 54, 6 | 182 | 190 | 210 | 218 | 188 | 177 |
| 7 | 1:19,231 | 83,058 | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - |
Existeixen adaptadors de con Morse, denominats reductors , que permeten la col·locació de broques o elements amb con de nombre inferior en un allotjament el con Morse sigui superior.

## Fonts

* Morse Taper Adapters Arxivat 2020-01-29 a Wayback Machine.
* Millán Gómez, Simón. Procediments de Mecanitzat. Madrid: Editorial Paraninfo, 2006. ISBN 84-9732-428-5.
# Cercapou

El Cercapou és una obra de temàtica religiosa atribuïda a Francesc Eiximenis i escrita en català als segles xiv o xv. Fou transcrita i editada per l'erudit italià G.E. Sansone entre 1957 i 1958.
L'erudit suís Curt Wittlin fou qui determinà que aquest llibre no fou escrit directament per Eiximenis, sinó que se serví d'ell com a font. Segons Wittlin, l'anònim autor del Cercapou copià més o menys literalment trossos de la part final del Llibre de les Dones en la secció final del seu llibre. La part que no és còpia d'Eiximenis, seria còpia de l'anònim Espill de consciència.

## Referències

* ↑ Cercapou. Volums I i II. Barcelona. Editorial Barcino. 1957 / 1958. 115 / 108. A cura de G.E. Sansone.
* ↑ Wittlin, Curt “Los problemas del Cercapou y el Libre de les Dones de Fray Francesc Eiximenis”. BSCC, XLVI. 1970. 61-95. (castellà)
* ↑ Wittlin, Curt “De Lo Libre de les Dones a la Scala Dei”. Actes del tercer col·loqui d'estudis catalans a Nord-amèrica. PAM. 1983. P. 149 n.12.
# Salsa holandesa

La Salsa holandesa és una emulsió feta amb mantega i suc de llimona que fa servir rovell d'ou com a agent emulsidor, generalment s'assona amb sal i una mica de pebre negre o fins i tot pols de caiena. És una salsa d'origen francès malgrat el seu nom. La salsa holandesa és l'ingredient principal dels ous a la benedictina. És una salsa molt difícil de fer.

## Recepta

Es baten al bany maria els rovells d'ou nets (sense restes de clara), fins a aconseguir una crema espessa i escumosa que arribi a doblar el volum. S'hi afegeix la mantega clarificada i tèbia, a poc a poc i sense deixar de batre. Després s'hi afegeix la sal, el pebre i el suc d'un quart de llimona, i es mescla de manera que hi entri l'aire. La consistència ha de ser escumosa. Es manté en l'escalfor del bany maria fins que s'utilitza, pel fet que és una salsa molt inestable.

## Variants

* salsa maltesa - Assaborida amb suc de taronja.
* salsa mussolina amb nata muntada.
* salsa noisette s'hi afegeix més mantega.
* salsa Rachel s'hi afegeix mostassa, estragó fresc i tòfona negra

## Referències

* ↑ James Peterson, (1998), "Sauces", John Willey & Son, pp:347-350
* ↑ «mussolina». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia.
# Ejército Popular Revolucionario

L'Ejército Popular Revolucionario (EPR) és una organització guerrillera de Mèxic. El seu braç polític és el PDPR (Partit Democràtic Popular Revolucionari). Històricament, el EPR havia desenvolupat les seues activitats en els estats mexicans de Guerrero i Michoacán. No obstant això, poc després de les eleccions generals de Mèxic (2006) va iniciar activitats de més ampli abast i repercussió en la capital del país i altres àrees. La seua primera aparició pública fou en Guerrero el 28 de juny de 1996, aniversari de la matança de camperols i copreros en el gual d'Aigües Blanques, ordenada pel governador Rubén Figueroa. Les autoritats mexicanes els han relacionat amb els romanents del Partit dels Pobres.
# Elizabeth Tudor

Elizabeth Tudor (Bakú, 26 de juliol de 1978) pseudònim de Lala Hassenberg, és una escriptora de ciència-ficció àzeri. El 2008, ja era l'autora de 18 novel·les publicades en rus.

## Biografia

És membre de la Federació Internacional d'Escriptors de Parla Russa i la Unió d'Escriptors d'Azerbaidjan, així com d'associacions internacionals d'escriptors com The New Contemporary, Broad Universe i el Gremi d'Autors.
Es llicencià en la Facultat de Dret de la Universitat Internacional d'Azerbaidjan, també en la Universitat Internacional de Florida i l'Escola de Dret de la Universitat de Miami. Comença a escriure al 1994, en la varietat de ciència-ficció i s'ha dedicat completament a l'obra literària des del 1998.
Publicà la primera novel·la al 2001, La Guerra dels Temps. El 2002 Tudor entrà en la Unió d'Escriptors d'Azerbaidjan. En el mateix any, publica els seus dos nous llibres: Triats dels cels i Assassí Xuclacabra.
El 2003, publica la novel·la historicofantàstica El secret del Caspi subaquàtic. El 2004 ix a la llum la seua novel·la de ciència-ficció Set enviats, dedicada a la memòria de Walter Scott. El 2005, en publica dos més: Exilis de cels i Mestres dels cels.
El 2007, la seua novel·la de ciència-ficció, Col·lisió, la dedicada al governador de Califòrnia Arnold Schwarzenegger. En el mateix any publica la col·lecció d'històries L'ombra dels segles.
La seua sèrie de novel·les Saros de fantasia històrica constarà de 13 volums.

## Obres
### Novel·les

* «Война времен» (2001) (La Guerra dels Temps)
* «Избранники небес» (2002) (Triats dels cels)
* «Тайны подводного Каспия» (2004) (Secrets del Caspi subaquàtic)
* «Семь посланников» (2004) (Set enviats)
* «Изгнанники небес» (2005) (Exilis dels cels)
* «Повелители небес» (2005) (Mestres dels cels)
* «Коллизия» (2007) (Col·lisió)
* Сарос. «Кевин Коннор» (2009) (Saros: Kevin Connor)
* Сарос. «Аарон Шмуэль» (2009) (Saros: Aaron Shmuel)
* Сарос. «Барак Келлерман» (2011) (Saros: Barak Kellerman)
* Сарос. «Борис Гроссман» (2013) (Saros: Boris Grossman)
* Сарос. «Аббас Алекперов» (2014) (Saros: Abbas Alakbarov)

### Novel·les curtes

* «Черная смерть в белую зиму»
* «Ложь, предательство и месть»
* «Тень веков» (2007) (L'ombra dels segles)

### Contes

* «Убийца Чупакабра» (2002) (Assassí Xuclacabra)
* «Если наступит завтра…»
* «Захватчики миров»
* «Горячий капучино» (Capuccino calent)
* «Эльютера — остров грез»
* «Время, взятое взаймы»
* «Человек-шок»
* «Интеллигент-убийца»
* «Убийца времени»
* «Сон во сне»
* «Воришка Бен»
* «Заключенный 1333» (2008) (Presoner 1333)

## Referències

* 1 2 An interview with Elizabeth Tudor (Russian)
* ↑ Elizabeth Tudor - Gremi d'Autors. (anglés)
* ↑ Rusiya ədəbiyyatını fəth edən azərbaycanlı qadın (àzeri)
# Got fan

El got fan o gotfan és una sopa calenta semblant a un pudin, tradicional a la gastronomia de la Xina. Es considera un plat casolà tradicional a Hong Kong i Xina, ja que mai se serveix en restaurants.
La recepta de la sopa és senzilla, ja que solament requereix bullir l'aigua i la pols obtinguda de les arrels de la planta. S'afegeix sucre per endolcir-la. El seu gruix varia segons la relació entre aigua i pols.
Es considera principalment un aperitiu saludable. De vegades es pren per netejar el sistema digestiu, a causa de la seva puresa.
Poden usar-se pólvores extretes de diferents plantes. La sopa acaba tenint un aspecte clar, blanc o fins i tot verdós. En tots els casos se serveix calent.
# Platja de Grifeu

La Platja de Grifeu és una platja urbana del municipi de Llançà (Alt Empordà) formada per sorres, graves i còdols. Té una llargada de 160 metres i una amplada de 34 metres, amb sorra de gra mitjà i un pendent d'entrada a l'aigua molt fort. Limita a nord i a sud amb dos trams de roquissar,
Entres d'altres equipaments, hi ha l'Hotel Grifeu, a peu de platja, S'hi pot arribar des de la carretera N-260 o bé a peu des de Llançà tot seguint el camí de ronda existent. Igual que en d'altres indrets, l'aplicació de la Llei de Costes de la dècada dels 80 i la urbanització del passeig marítim va portar a diversos problemes.
Aquesta platja ha donat nom a l'històric Club de Bàsquet Grifeu de Llançà.
El poeta Josep Palau i Fabre es va instal·lar a Grifeu el 1962, encara que més endavant va compartir la seva residència amb Barcelona.
L'Agència Catalana de l'Aigua efectua un control setmanal de la qualitat de l'aigua, durant la temporada de bany, amb el resultat d'excel·lent. Està guardonada amb la Bandera Blava, que reconeix internacionalment la qualitat de l'aigua i serveis.

## Referències

* ↑ @sigte_udg. «Platges i Dunes de Catalunya». [Consulta: 21 juliol 2023].
* 1 2 «Platja de Grifeu». Agència Catalana de l'Aigua.
* ↑ «La Generalitat inicia l'enderrocament de passeig Grifeu però continua la polèmica - Diari de Girona. 18/2/1998.». [Consulta: 30 agost 2023].
* ↑ «Història del club degà de la província». [Consulta: 30 agost 2023].
* ↑ Planas, Xevi «Josep Palau i Fabre, l'alquimista de Grifeu». Revista de GIrona, 212, 2002, pàg. 20.
* ↑ «96 platges i 24 ports, guardonats amb la Bandera Blava 2023». Generalitat de Catalunya, 04-05-2023.
# Club Deportivo Ensidesa

El Club Deportivo Ensidesa fou un club de futbol de la ciutat d'Avilés al Principat d'Astúries.
Va ser fundat el 1956 com a Club Deportivo Llaranes. El 1965 fou comprat per l'empresa ENSIDESA (Empresa Nacional Siderúrgica) i reanomenat Club Deportivo Ensidesa. Va jugar a Segona Divisió la temporada 1975-76. El 1983 es fusionà amb el Real Avilés CF per donar vida al Real Avilés Industrial CF.

## Temporades
### Llaranes

| Temporada | Divisió | Posició |
| 1956/57 | 2ªR | 6è |
| 1957/58 | 2ªR | 7è |
| 1958/59 | 2ªR | 1r |
| 1959/60 | 2ªR | 2n |
| 1960/61 | 1ªR | 2n |
| 1961/62 | 3a Divisió | 6è |
| 1962/63 | 3a Divisió | 2n |
| 1963/64 | 3a Divisió | 4t |
| 1964/65 | 3a Divisió | 7è |

### Ensidesa

| Temporada | Divisió | Posició |
| 1965/66 | 3a Divisió | 5è |
| 1966/67 | 3a Divisió | 6è |
| 1967/68 | 3a Divisió | 2n |
| 1968/69 | 3a Divisió | 4t |
| 1969/70 | 3a Divisió | 3r |
| 1970/71 | 3a Divisió | 9è |
| 1971/72 | 3a Divisió | 5è |
| 1972/73 | 3a Divisió | 2n |
| 1973/74 | 3a Divisió | 8è |
| Temporada | Divisió | Posició |
| 1974/75 | 3a Divisió | 2n |
| 1975/76 | 2a Divisió | 18è |
| 1976/77 | 3a Divisió | 3r |
| 1977/78 | 2a Divisió B | 14è |
| 1978/79 | 2a Divisió B | 15è |
| 1979/80 | 2a Divisió B | 15è |
| 1980/81 | 2a Divisió B | 15è |
| 1981/82 | 2a Divisió B | 20è |
| 1982/83 | 3a Divisió | 1r |

## Referències

* ↑ Història del club a lafutbolteca
* ↑ «Historia» (en spanish). Real Avilés CF. Arxivat de l'original el 23 November 2011. [Consulta: 29 December 2018].
# Cidones

Cidones és un municipi de la província de Sòria, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó.

## Referències

* ↑ «Provincia de Soria (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 12 març 2021].
# Santa María de Guía de Gran Canaria

Santa María de Guía de Gran Canaria és un municipi de l'illa de Gran Canària, a les illes Canàries.

## Geografia

Situada al nord de Gran Canària, amb una forma triangular, que situa la seva vèrtex superior cap al sud, en les proximitats de la Caldera dels Pins de Gáldar. Cap a l'est, limita amb el municipi de Moya, definit pel Barranco de Moya fins a la seva desembocadura. Per l'oest, la divisió segueix algunes lleres, envolta la muntanya de Gáldar o Ajódar, i contínua fins a la costa, dividint en dues el Bec de la Talaia (Ajódar). El litoral queda definit entre la Caleta de Arriba fins a la desembocadura del Barranc de Moya. Les costes són rocoses a causa de l'erosió, predominant-hi els penya-segats, encara que amb excepcions com la platja de San Felipe, que a l'estiu es cobreix de sorra.

## Demografia

| Any | Població | Densitat |
| 1991 | 12.383 | 294,8 Hab./km² |
| 1996 | 13.117 | 312,3 Hab./km² |
| 2001 | 13.893 | 323,1 Hab./km² |
| 2002 | 14.171 | 337,4 Hab./km² |
| 2003 | 14.355 | 334,7 Hab./km² |
| 2004 | 14.107 | 332,9 Hab./km² |
| 2005 | 14.086 | 330,7 Hab./km |
| 2006 | 14.048 | 329,8 Hab./km |
| 2007 | 14.081 | 330,6 Hab./km |

## Persones il·lustres

* Sancho de Vargas y Machuca (Fundador de Guía)
* Sor Caterina de Sant Mateu de la Concepció, monja clarissa, mística.
* Pedro Gordillo y Ramos (Diputat de les Corts de Cadis)
* José Luján Pérez (Escultor)
* Néstor Álamo
* Fernando Alonso de La Guardia (Primer Alcalde Reial de Guía)
* Braulio (Cantant i compositor)
# Ejnar Hertzsprung

Ejnar Hertzsprung (8 d'octubre de 1873 Copenhaguen – 21 d'octubre de 1967 Roskilde) fou un químic i astrònom danès.
Durant el període 1911-1913 desenvolupà el diagrama de Hertzsprung-Russell amb Henry Norris Russell, encara que treballant de forma independent.
En el 1913 determinà les distàncies de moltes estrelles cefeides de la Galàxia pel mètode de la Paral·laxi estadística, i va poder també calibrar la relació descoberta per Henrietta Swan Leavitt entre el període de les cefeides i la seva lluminositat. Durant aquesta determinació cometé un error en el posicionament de les estrelles 10 vegades massa a prop. Utilitza aquesta relació per estimar la distància del Petit Núvol de Magalhães.
Descobrí dos asteroides, un dels quals fou l'asteroide Amor (1627) Ivar.

## Distincions Honorífiques
### Recompenses

* Medalla d'or de la Royal Astronomical Society el 1929
* Medalla Bruce el 1937

### Epònims

* El crater Hertzsprung a la Lluna.
* L'asteroide (1693) Hertzsprung.
# Els deu manaments (desambiguació)

«Els deu manaments o Deu manaments» té aquests significats:
* Deu manaments, conjunt de lleis religioses i morals de les religions abrahàmiques
* Els Deu Manaments, pel·lícula estatunidenca dirigida per Cecil B. DeMille i estrenada l'any 1956

## Vegeu també

* Deu Manaments Hutu
* Doctrina catòlica sobre els Deu Manaments
* The Ten Commandments
# Gnatostomats (equinoderms)

Els gnatostomats (Gnathostomata) són un antic superordre d'equinoderms equinoïdeus, avui en desús car s'ha comprovat que es un grup parafilètic, on s'incloïen els familiars dòlars de sorra, ara classificats al superordre Neognathostomata.
Els Gnathostomata són de forma irregular, però al contrari que altres eriçons de mar irregulars, tenen una llanterna alimentadora. Estan adaptats a fer forats en fons marins tous.

## Referències

* ↑ Lehmann, Ulrich. Fossil Invertebrates (en anglès). CUP Archive, 1983, p. 294. ISBN 0521270286.
* ↑ «WoRMS - World Register of Marine Species - Gnathostomata». [Consulta: 11 juny 2020].
* ↑ Barnes, Robert D.. Invertebrate Zoology. Philadelphia, PA: Holt-Saunders International, 1982, p. 981. ISBN 0-03-056747-5.
# Phillip Martin

Phillip Martin (Philadelphia (Mississipi), Estats Units, 13 de març de 1926 - Jackson (Mississipi), 4 de febrer de 2010) ha estat el primer cap escollit democràticament de la Banda Mississipi d'indis choctaw, una tribu reconeguda federalment de 8.300 membres registrats que viuen en una àrea de 30,000 acres (120 km²) al centre est de Mississippi. Martin té el rècord de 40 anys de servei al govern tribal, incloent 32 anys com a cap electe de la tribu. Va deixar el càrrec el 2007 després de l'elecció de Miko Beasley Denson.

## Carrera

Després de servir a les Forces Aèries dels Estats Units durant una dècada, Martin va tornar a la seva llar a Mississippi i va entrar lideratge tribal el 1957. A nivell nacional, Martin havia exercit com a president de l'Associació Nacional de Caps Tribals, i president de la United South and Eastern Tribes, Inc. (USET), associació de les 23 tribus reconegudes federalment a la part oriental dels Estats Units i que va fundar el 1969. Va ser el primer president de la Junta de Regents de la Haskell Indian Junior College, entre 1970 i 1976 (ara Haskell Indian Nations University).
Fou el primer cap tribal elegit el 1979. En aquest període, Martin va treballar amb altres líders tribals per adquirir i mantenir l'acreditació per Haskell, i per millorar les instal·lacions del campus, incloent la construcció dels dormitoris, una cafeteria, centre de recursos, i la casa de camp. El 1992 va fundar la United South and Eastern Tribes Gaming Association, que va presidir fins al moment de la seva mort.

## Mort i llegat

Martin va morir el 4 de febrer de 2010 a un hospital de Jackson, Mississipi després de patir un atac de cor uns dies abans. Li van sobreviure la seva esposa Bonnie Kate Bell, les seves dues filles Deborah i Patricia, cinc nets i quatre besnets. Abans de la seva mort va escriure Chief: The Autobiography of Phillip Martin.

## Referències

* 1 2 3 4 5 "Former Choctaw Tribal Chief Phillip Martin dead at 83." Arxivat 2011-07-18 a Wayback Machine. Neshoba Democrat. 4 Feb 2010 (retrieved 25 April 2010)
* ↑ http://www.indiancountrytoday.com/national/83640572.html Arxivat 2010-02-10 a Wayback Machine.
* ↑ Hevesi, Dennis «Phillip Martin, Who Led His Tribe to Wealth, Is Dead at 83». New York Times, 15-02-2010 [Consulta: 18 maig 2014].
* ↑ http://obits.nola.com/obituaries/nola/obituary.aspx?n=phillip-martin&pid=139394844

## Vegeu també

* Llista de caps choctaw
# Condríl·lides

Els condríl·lides (Chondrillida) són un ordre de demosponges de las subclasse dels Verongimorpha.

## Taxonomia

L'ordre Chondrillida inclou dues famílies i un total de 42 espècies:
* Família Chondrillidae Gray, 1872
* Família Halisarcidae Schmidt, 1862

## Referències

* ↑ «WoRMS - World Register of Marine Species - Chondrillida». [Consulta: 1r desembre 2020].
* ↑ «WoRMS - World Register of Marine Species - Taxonomic tree». [Consulta: 1r desembre 2020].
# Collège de Sorbonne

El Collège de Sorbonne era un college en teologia de la Universitat de París, va ser fundat l'any 1253 per Robert de Sorbon (1201-1274), de qui rep el nom. Com la resta dels collèges de París, va ser suprimit durant la Revolució francesa. Va ser restaurat l'any 1808 però va ser definitivament tancat l'any 1882. Aquest collège també es fa servir per referir-se a l'edifici principal de la Universitat de París en el 5è districte (arrondissement) de París.
Robert de Sorbon era fill de pagesos de la vila de Sorbon a les Ardenes, i va esdevenir mestre de teologia, un chanoine de la Catedral de Notre Dame de París, i confessor del rei Louis IX (Sant Lluís).

## Referències

* ↑ De Ridder-Symoens, Hilde. A History of the University in Europe: Volume 1, Universities in the Middle Ages. Cambridge, U.K.: Cambridge University Press, 2003: 80. ISBN 0-521-54113-1
* 1 2 Dictionniare historique de Paris, Le Livre de Poche, 2013
* ↑ Dictionnaire historique de Paris, Le Livre de Poche. (2013).

## Enllaços externs

* Satellite image from Google Maps
# Llista de països que han aconseguit la independència del Regne Unit

La llista de països i territoris que anteriorment van estar governats o administrats pel Regne Unit, o ha format part de l'Imperi Britànic, es representa en un mapa resum amb indicació del seu any d'independència.
En aquells països que no van obtenir la seva independència en una sola data, es mostra la darrera.

## Referències

* www.thecommonwealth.org
# Saló Internacional de l'Automòbil de Barcelona 2009

L'edició del 2009 del Saló Internacional de l'Automòbil de Barcelona fou la 35a d'aquest esdeveniment. Organitzada per la Fira de Barcelona al Recinte firal de Montjuïc entre el 9 i el 17 de maig, fou presidida per Enric Lacalle i dirigida per José Miguel García.
En aquella ocasió, coincidint amb la commemoració del seu 90è aniversari (el certamen es va instaurar el 1919), el Saló de l'Automòbil de Barcelona va batre el seu rècord de participació, amb 55 marques diferents. A causa de la crisi s'hi van presentar cotxes més econòmics i amb menys consum i, per tant, més ecològics i adaptats a les noves normatives.

## Novetats

Durant l'edició del 2009, al Saló s'hi presentaren com a primícia diversos models d'automòbil:
* Novetats mundials:
** Fiat 500 Barbie
** Opel Insignia OPC
** Seat Ibiza Bocanegra
** Seat Ibiza FR
** Seat León Cupra
* Novetats europees:
** Audi Q3 (prototipus)
** Dacia Sandero Stepway
** Land Rover Discovery IV
** Mercedes-Benz Clase S 400 Hybrid
** Nissan NV200 Van
** Range Rover 2010
** Range Rover Sport 2010
** Tata ACE elèctric
Com a primícia per al mercat espanyol, s'hi presentà la marca Abarth.

## Novetats per marca

Les principals novetats que presentà cada marca varen ser aquestes:
* Alfa Romeo:
** 8C Spider
** Prototipus de l'Alfa Romeo MiTo GTA
* BMW: El nou Z4
* Citroën:
** C4 WRC HYbrid4
** Prototipus DS Inside
* Fiat:
** 500C
** 500 by Diesel edició especial
** Nou Punto 1.6 amb 120 CV
* Ford:
** Prototipus Iosis MAX
** Focus RS amb 305 CV
** Kuga 2.5 Turbo de 200 CV
** Versió "campera" del Focus X Road
* Honda: Insight (vehicle híbrid)
* Lancia: Delta Hardblack 1.8 Di TurboJet de 200 CV
* Land Rover: Freelander 2 TD4_e Stop/Start
* Lada: Priora
* Lexus:
** RX 450h
** IS 250C (versió descapotable)
* Mazda:
** CX-7 (amb un nou motor dièsel)
** Mazda 3
** Mazda3 MPS
** Prototipus Kazamazal
* Mercedes-Benz: Nova gama de la Classe E Coupé
* Mini: Cabrio
* Mitsubishi: Prototipus i MliEV Sport Air
* Nissan:
** Prototipus Kasana
** Pixo
** 370Z amb 331 CV
** Infiniti, la nova marca de luxe de Nissan
* Peugeot; 3008
* Škoda: Yeti
* SsangYong: Prototipus C200
* Suzuki: Alto
* Tata:
** Indica Vista i V2 Elèctric
** Nano
* Toyota: Urban Cruiser
* Volkswagen:
** Nou disseny del Polo
** Nou disseny del Golf GTI

## Referències

* ↑ Somoza, Telva «Salón del Automóvil de Barcelona. Historia 2005-1015. De la opulencia a la escasez» (en castellà). El Periódico de Catalunya, 15-05-2015 [Consulta: 12 maig 2016]. Arxivat 3 October 2015$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2015-10-03. [Consulta: 6 juny 2016].
* 1 2 3 «Marcas que participan en la feria del automóvil de Barcelona» (en castellà). Fira de Barcelona. Arxivat de l'original el 21 de maig 2011. [Consulta: 12 maig 2016].

## Enllaços externs

* Web oficial del Saló Arxivat 2015-02-05 a Wayback Machine.