OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Juan Burgueño Pereira

Juan Burgueño Pereira (4 de febrer de 1923-21 de setembre de 1997) va ser un futbolista uruguaià, campió del món amb la selecció del seu país a la Copa del Món de Futbol de 1950.

## Biografia

Juan Burgueño va jugar al club uruguaià Danubio FC de 1948 a 1950. Va ser convocat per jugar amb la selecció de futbol de l'Uruguai durant la Copa del Món de Futbol de 1950, a Brasil, però no va ser titular en cap partit.

## Referències

* ↑ «Juan Burgueño» (en anglès). 11v11.com. Arxivat de l'original el 2019-12-18. [Consulta: 29 agost 2011].
* ↑ «Danubio, pépinière charrua» (en francès). fr.fifa.com. Arxivat de l'original el 2014-08-09. [Consulta: 29 agost 2011].
# Juan Branco

Juan Branco (Estepona, 26 d'agost de 1989) és un advocat i activista polític francoespanyol. Diplomat de l'Institut d'Estudis Polítics de París es feu conèixer a partir del 2009 arran de la seva oposició a la llei Hadopi, abans d'esdevenir conseller jurídic de Wikileaks i de Julian Assange a França.
Després d'actuar com a advocat del polític francès d'esquerra Jean-Luc Mélenchon es va presentar a les eleccions legislatives del 2017 amb el recolzament de La França Insubmisa a la dotzena circumscripció de Sena Saint-Denis.
A més de donar el seu suport al moviment social de les Armilles Grogues, va defensar alguns personatges emblemàtics del moviment, entre els quals Maxime Nicolle. El 2019, va publicar Crépuscule, un llibre molt crític amb les condicions de l'ascens al poder d'Emmanuel Macron que va tenir un gran èxit de venda.
L'agost de 2021, va emprendre mesures legals en defensa dels interessos d’uns socis del Barça d’una penya francesa al tribunal administratiu de París i a la Comissió Europea per la vulneració del joc net financer. Aquestes accions es van produir arran del fitxatge de Leo Messi per al PSG, que ultrapassa la massa salarial del club de futbol francès.

## Referències

* ↑ «“La justícia espanyola no s'ha «desfranquitzat»”». El Punt-Avui, 03-04-2018 [Consulta: 22 febrer 2020].
* ↑ «Juan Branco: "He rebut amenaces de mort dels ultres del PSG pel cas Messi"». Vila Web. [Consulta: 20 agost 2021].
* ↑ SER, Cadena. «"A França no es sanciona el límit salarial fins al 2023"», 09-08-2021. [Consulta: 20 agost 2021].
# Kalvvatnet

El Kalvvatnet (en sami meridional: Gaejsienjaevrie) és un llac de Noruega, situat entre els municipis de Namsskogan (Nord-Trøndelag) i Bindal (Nordland). Se situa a 741 metres sobre el nivell del mar, i cobreix una superfície de 2,65 km² amb 16,05 km de riba. La major part del llac se situa a Bindal, a 15 quilòmetres al nord-oest del poble de Namsskogan.

## Referències

* ↑ «Kalvvatnet» (en noruec). yr.no. Arxivat de l'original el 2012-10-20. [Consulta: 14 setembre 2011].
# Kamenni

Kamenni (en rus: Каменный) és un poble (un khútor) de l'óblast de Rostov, a Rússia, segons el cens rus del 2010 tenia 353 habitants. Pertany al districte de Zernograd.

## Referències

* ↑ «Топографическая карта Ростовской области. Генштаб Советской Армии.». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 21 febrer 2016].
* ↑ «Почвенная карта России». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 21 febrer 2016].
* ↑ Plantilla:Публикация
# Kameničná (districte d'Ústí nad Orlicí)

Kameničná és un municipi i poble del districte d'Ústí nad Orlicí a la regió de Pardubice de la República Txeca. Es troba a uns 17 quilòmetres al nord d'Ústí nad Orlicí, 48 km a l'est de Pardubice i 145 km a l'est de Praga.
# Khàzar

El khàzar fou la llengua dels khàzars.
No hi ha acord sobre el seu origen; generalment s'accepta que era turca, ja que el kanat khàzar es va fundar sota els turcs. Barthold pensa que els khàzars i els búlgars derivaven la seva llengua del turc occidental (avui dia representat pel txuvaix). Les paraules khàzars conegudes, la majoria noms i títols no són suficients per deduir la seva derivació. Algunes referències d'autors musulmans apuntarien a un origen búlgar-oghur però la situació era massa complexa perquè les afirmacions aïllades dels historiadors puguin ser considerades sense dubte. Algun noms de persona coneguts són clarament turcs, altres no es poden identificar i altres mostren influències iranianes. Les paraules búlgar-oghur són poques i dubtoses.

## Referències

* Enciclopèdia de l'Islam, IV, 1212
# Kingman

«Kingman» té aquests significats:
* Kingman (Arizona), població dels Estats Units a l'estat d'Arizona
* Kingman (Indiana), població dels Estats Units a l'estat d'Indiana
* Kingman (Kansas), població dels Estats Units a l'estat de Kansas
* Escull Kingman, territori sota l'administració dels Estats Units d'Amèrica que consta oficialment com a «no incorporat»
* Fórmula de Kingman, aproximació del temps d'espera mitjà en una cua G/G/1 en teoria matemàtica de cues
* New Kingman-Butler, concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat d'Arizona
# Júlia Ojeda i Caba

Júlia Ojeda i Caba (Granollers, 8 de març de 1994) és una investigadora i crítica literària catalana. El seu àmbit de recerca són els imaginaris de la precarietat en el context post-crisi dins de la narrativa catalana contemporània. Ha estat membre del jurat del Premi Òmnium a la millor novel·la de l'any 2021 i és membre del consell de redacció de les revistes Caràcters i Catarsi Magazín. És coautora, amb Anna Punsoda i Marta Roqueta, del «Manifest per un nacionalisme feminista», publicat el 8 de març del 2023 simultàniament per prop d'una desena de mitjans de comunicació dels Països Catalans. El 2024, es va presentar a les eleccions al Parlament de Catalunya com a número 8 del partit Alhora, de recent creació, a la circumscripció de Barcelona.

## Referències

* ↑ Blázquez, Sara. «Sense consciència lingüística i sense un projecte polític darrere, estem venuts». Setembre, 05-07-2022. [Consulta: 8 febrer 2023].
* ↑ Furest Dalmau, Gerard. «La ficció que som una societat lingüísticament normal és suïcida». Núvol, 07-02-2023. [Consulta: 8 febrer 2023].
* ↑ «Júlia Ojeda». CCCB. [Consulta: 8 febrer 2023].
* ↑ «Consell editorial i comitè de redacció de la revista: coneix qui som». [Consulta: 7 setembre 2023].
* ↑ «Per un nacionalisme feminista» (en català), 03-08-2023. [Consulta: 7 setembre 2023].
* ↑ Baraza Curtichs, Pol. «Llista d'Alhora de Ponsatí per a les eleccions a Catalunya 2024». VilaWeb, 09-04-2024. [Consulta: 15 abril 2024].

## Enllaços externs

* Articles de Júlia Ojeda a La Lectora. Revista digital de crítica literària
* Articles de Júlia Ojeda a Catarsi Magazín
# Kubanets

Kubanets - Кубанец (rus) és un khútor del krai de Krasnodar, a Rússia. Es troba a la vora d'un petit afluent per la dreta del Sossika, tributari del Ieia. És a 23 km al sud-oest de Kusxóvskaia i a 159 km al nord de Krasnodar.
Pertany al possiólok de Pervomaiski.
# Kubanski

«Kubanski» té aquests significats:
* Kubanski (Pxékhskaia), stanitsa del krai de Krasnodar (Rússia)
* Kubanski (Novopokróvskaia), possiólok del krai de Krasnodar (Rússia)
* Kubanski (Rogóvskaia), khútor del krai de Krasnodar (Rússia)
* Kubanski (Nekràssovskaia), khútor del krai de Krasnodar (Rússia)
# Jürgen Kohler

Jürgen Kohler (6 d'octubre de 1965) és un exfutbolista alemany de la dècada de 1990 i entrenador.
Fou 105 cops internacional amb la selecció alemanya amb la qual participà en la Copa del Món de futbol de 1982 i a la Copa del Món de futbol de 1986.
Pel que fa a clubs, defensà els colors de SV Waldhof Mannheim, 1. FC Köln, Bayern Múnic, Juventus FC i Borussia Dortmund.

## Palmarès
### FC Bayern Múnic

* Lliga alemanya de futbol: 1989-90

### Juventus

* Serie A: 1994-95
* Coppa Italia: 1994-95
* Copa de la UEFA: 1992-93

### Borussia Dortmund

* Lliga alemanya de futbol: 1995-96, 2001-02
* Lliga de Campions de la UEFA: 1996-97
* Copa intercontinental de futbol: 1997

### Alemanya

* Copa del Món de futbol: 1990
* Eurocopa de futbol: 1996

## Referències

* ↑ «Irre! Weltmeister Jürgen Kohler kickt jetzt in der Kreisliga C» (en alemany). bild.de, 15-07-2009. Arxivat de l'original el 26 de juny 2010. [Consulta: 8 octubre 2011].
* ↑ «Kohler wird trainer bei Oberligist Hauenstein» (en alemany). DFB, 23-03-2015.
* ↑ Jürgen Kohler a National-Football-Teams.com (anglès)
* ↑ «German Soccer Personalities». abseits-soccer.com. Arxivat de l'original el 2008-12-22. [Consulta: 9 febrer 2018].
* ↑ Roberto Mamrud. «Jürgen Kohler - Century of International Appearances». Rec.Sport.Soccer Statistics Foundation, 09-11-2002. [Consulta: 2 agost 2012].
* ↑ Matthias Arnhold. «Jürgen Kohler - Matches and Goals in Bundesliga». Rec.Sport.Soccer Statistics Foundation, 26-07-2012. [Consulta: 2 agost 2012].
* ↑ «Der FC Schalke 04 in der Saison 1984/1985» (en alemany). FC Schalke 04 [Consulta: 17 març 2016]. Arxivat 2016-03-25 a Wayback Machine.
* ↑ «Jürgen Kohler». UEFA, 31-08-2011.
* ↑ «Gli eroi in bianconero: Jürgen KOHLER» (en italian). Tutto Juve, 07-10-2013. [Consulta: 18 setembre 2015].
* ↑ «Feyenoord fired by Van Hooijdonk». The Guardian, 09-05-2002.
Jürgen Kohler amb la selecció alemanya - Plantilles de navegació :
Selecció de futbol d'Alemanya Federal – Copa del Món de Futbol 1990
1 Illgner •
2 Reuter •
3 Brehme •
4 Kohler •
5 Augenthaler •
6 Buchwald •
7 Littbarski •
8  Häßler •
9 Völler •
10 Matthäus •
11 Mill •
12 Aumann •
13 Riedle •
14 Berthold •
15 Bein •
16 Steiner •
17 Möller •
18 Klinsmann •
19 Pflügler •
20 Thon •
21 Hermann •
22 Köpke •
Seleccionador: Beckenbauer
Selecció de futbol d'Alemanya – Copa del Món de futbol 1994
1 Illgner •
2 Strunz •
3 Brehme •
4 Kohler •
5 Helmer •
6 Buchwald •
7 Möller •
8 Häßler •
9 Riedle •
10 Matthäus •
11 Kuntz •
12 Köpke •
13 Völler •
14 Berthold •
15 Gaudino •
16 Sammer •
17 Wagner •
18 Klinsmann •
19 Kirsten •
20 Effenberg •
21 Basler •
22 Kahn •
Seleccionador: Vogts
Selecció de futbol d'Alemanya – Copa del Món de futbol 1998
1 Köpke •
2 Wörns •
3 Heinrich •
4 Kohler •
5 Helmer •
6 Thon •
7 Möller •
8 Matthäus •
9 Kirsten •
10 Häßler •
11 Marschall •
12 Kahn •
13 Jeremies •
14 Babbel •
15 Freund •
16 Hamann •
17 Ziege •
18 Klinsmann •
19 Reuter •
20 Bierhoff •
21 Tarnat •
22 Lehmann •
Seleccionador: Vogts :
# Kuurne-Brussel·les-Kuurne 2018

La Kuurne-Brussel·les-Kuurne 2018 va ser la 70a edició de la Kuurne-Brussel·les-Kuurne. Es disputà el 25 de febrer de 2018 sobre un recorregut de 189,15 km amb sortida i arribada a Kuurne.
El vencedor final fou el neerlandès Dylan Groenewegen (Team LottoNL-Jumbo) que s'imposà a l'esprint al francès Arnaud Démare (FDJ) i a l'italià Sonny Colbrelli (Bahrain-Merida), segon i tercer respectivament.

## Equips

L'organització convidà a 25 equips a prendre part en aquesta cursa:

## Classificació final

Font: ProCyclingStats :

## Referències

* ↑ «Dylan Groenewegen (LottoNL-Jumbo) gana la Kuurne - Bruselas - Kuurne». biciciclismo, 25-02-2018 [Consulta: 25 febrer 2018].

## Enllaços externs

* Kuurne-Brussel·les-Kuurne 2018 - Lloc web oficial
# Kuurne-Brussel·les-Kuurne 2022

La Kuurne-Brussel·les-Kuurne 2024 va ser la 74a edició de la Kuurne-Brussel·les-Kuurne. Es disputà el 27 de febrer de 2022 sobre un recorregut de 195,1 km amb sortida i arribada a Kuurne.
El vencedor final fou el neerlandès Fabio Jakobsen (Quick-Step Alpha Vinyl) que s'imposà a l'esprint a Caleb Ewan (Lotto-Soudal) i Hugo Hofstetter (Arkéa-Samsic), segon i tercer respectivament.

## Equips

L'organització convidà a 25 equips a prendre part en aquesta cursa, 17 WorldTeams i 8 ProTeams:

## Classificació final

Font: ProCyclingStats :

## Referències

* ↑ «Jakobsen gana la Kuurne: 'Mi mente está con la gente de Ucrania'» (en castellà), 27-02-2022. [Consulta: 27 febrer 2022].
* ↑ 2022»74rd Kuurne-Bruxelles-Kuurne (1.Pro)

## Enllaços externs

* Kuurne-Brussel·les-Kuurne 2022 - Lloc web oficial
# Kerivoula krauensis

Kerivoula kachinensis és una espècie de ratpenat de la família dels vespertiliònids. És endèmic de Malàisia. El seu hàbitat natural són els boscos madurs de plana, on viu al sotabosc. Es desconeix si hi ha cap amenaça significativa per a la supervivència d'aquesta espècie.

## Referències

* ↑ Chiozza, F. Kerivoula krauensis. UICN 2008. Llista Vermella d'espècies amenaçades de la UICN, edició 2008, consultada el 20 octubre 2013.
Espècies vivents de vespertiliònids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera · Superfamília: Vespertilionoidea :
Subfamília Antrozoinae :
Subfamília Kerivoulinae :
Subfamília Murininae :
Subfamília Myotinae :
Subfamília Vespertilioninae :
# Khorzene

Khorzene o Khorzanene (armeni: Khordzeanq, grec antic: Χορσάνη, Khorsane) fou una regió de l'oest d'Armènia, limitada al nord per la Keltzene, el Mananali i el Muzur (districte adjacent al Daranaliq); a l'est pel Mardali i l'Ashmuniq; a l'oest pel Palnatoun o Palnatuniq (adjacent a la Balabitene); i al sud per l'Astiatene.
Les fortaleses principals foren Koloberd, Orzaberd i Artales.
Al tractat d'Acilisene, la Khorzene, junt amb la Derzene, la Keltzene, l'Acisilene, l'Anzitene, el Daranaliq, la Balabitene, l'Astianene i la Sofene o la Sofanene va quedar sota domini romà i la resta d'Armènia va quedar per Pèrsia i se la va conèixer com a Persarmènia.
Forma part de l'actual província turca de Kars.

## Referències

* Plontke-Lüning, Annegret (Jena). "Chorzene." Brill's New Pauly. Antiquity volumes editat per: Hubert Cancik and, Helmuth Schneider. Brill Online, 2016. Referència 10 de maig de 2016 <http://referenceworks.brillonline.com/entries/brill-s-new-pauly/chorzene-e233330>
* Estrabó Geografia, 11,14.1 en línia aquí
# Khosrov II d'Armènia

Khosrov II (en armeni Խոսրով Բ) en llatí Cosroes II va ser rei d'Armènia des de l'any 252 fins que va morir l'any 258. Formava part de la dinastia Arsàcida.
Khosrov II era el fill gran del rei Tiridates II d'Armènia i va succeir al seu pare. Portava el nom del seu avi patern Khosrov I i dels monarques parts Osroes I i Osroes II, que també s'anomenaven Khosroes. A les fonts armènies, aquest Khosrov II es confon sovint amb el seu avi. No es coneix la seva vida abans de ser rei.
Des de l'any 226 fins al 238, Tiridates va estar en conflicte amb Ardaixir I el fundador i primer rei de l'Imperi Persa Sassànida, que volia estendre el domini dels perses sobre Armènia. Tiridates va resistir els atacs sassànides, però al cap de 12 anys de lluita va ser derrotat. Ardaixir II va entrar a Armènia però es va retirar immediatament. Khosrov II va participar activament en les campanyes del seu pare, i els sassànides estaven espantats per la facilitat amb què obtenia les victòries. Quan Tiridates va morir l'any 252, Khosrov el va succeir, i va portar la capital a Valarshapat. Va tenir dos fill: una filla, de nom Khosrovidukht i un fill, Tiridates.
L'any 258 Khosrov va morir assassinat a mans d'un noble part anomenat Anak, que també estava relacionat amb la dinastia Arsàcida. Sembla que Ardaixir I i el seu fill Sapor I van ser els instigadors del crim, i haurien promès a Anak el tron d'Armènia. Anak s'havia guanyat la confiança de Khosrov després de freqüentar el palau, i va aprofitar per matar el rei i la seva dona a traïció. Els nobles armenis indignats, van matar Anak i a tota la seva família a excepció del fill petit Gregori, a qui els seus cuidadors, al veure la situació, van emportar-se a Capadòcia, i que més tard va ser el primer patriarca d'Armènia, quan aquell territori es va convertir al cristianisme l'any 301.
Ardaixir va ocupar Armènia, que va passar a formar part de l'Imperi Sassànida. Les forces lleials a Khosrov havien aconseguit que el seu fill Tiridates fos portat a Roma, on es va educar, mentre que la seva germana Khosrovidukht es va fer gran a Cesarea Mazaca, a Capadòcia.

## Referències

* 1 2 Agathangelos, R. W. T. History of the armenians. Albany: State of New York University Press, 1976, p. 27, 30. ISBN 9780873953238.
* 1 2 Hovannisian, Richard G. (ed.). The Armenian people from ancient to modern times vol. 1. The dynastic periods: from antiquity to the fourteenth century.. Nova York: St. Martin's Press, 2004, p. 71-72, 74, 218. ISBN 9781403964212.

## Bibliografia

* Anne Elizabeth Redgate, The Armenians, Blackwell Publishing, 1998, 331 pags (ISBN 0631220372).
* Cyrille Toumanoff, Les dynasties de la Caucasie chrétienne de l'Antiquité jusqu'au XIXe siècle : Tables généalogiques et chronologiques, Rome, 1990
* Cyrille Toumanoff, « The Third-Century Armenian Arsacids: A chronological and Genealogical Commentary », a Revue des études arméniennes, no 6 (1969)
# Kåre Holt

Kåre Holt (10 d'octubre de 1916, Våle – 15 de març de 1997, Holmestrand) fou un escriptor noruec.
La seva primera obra es va publicar el 1939, era un llibre infantil titulat tore Kramkar. A partir d'aquí la seva carrera va progressar amb més llibres infantils, guions, guions per a la ràdio, biografies i novel·les històriques. La trilogia Kongen sobre la vida de Sverre Sigurdsson, rei de Noruega entre 1184 i 1202, és considerada la seva principal obra. També és recordat per les seves obres que recullen la tradició mitològica nòrdica amb d'altres que fan referència a personatges mítics de la història noruega, com Roald Amundsen, sobre qui va escriure una obra, Kappløpet, que va tenir gran èxit el 1974.
Helt va guanyar el Premi de la crítica noruega el 1954 per Mennesker ved en grense. També va ser nominat tres vegades al Premi de literatura del Consell Nòrdic, el 1960, per la novel·la Kongen—Mannen fra utskjæret, el 1970 per Kongen—Hersker og trell i, el 1979, per Sønn av jord og himmel.
# L'Affaire Katsumi

L'Affaire Katsumi és una pel·lícula pornogràfica francesa dirigida per Alain Payet estrenada en DVD el 2002.

## Sinopsi

La Sandra, una dona ordenada, torna a connectar amb una de les seves amigues, Katsumi. Aquesta última treballa com a prostituta de luxe amb el nom de Miki Ko. Al principi, commocionada, Sandra descobreix que el seu marit l'està enganyant. Aleshores sucumbeix a la disbauxa, animada per Katsumi qui, per la seva banda, treballa per a una misteriosa organització.

## Repartiment

* Katsuni (acreditada com Katsumi) : Katsumi, àlies Miki Ko
* Sandra Russo : Sandra
* Horst Baron : el patró de Katsumi
* Ramon Novar
* Steve Holmes
* Mélanie Coste: la telonera del cinema
* Patricia Diamond: la jove de l'aparcament subterrani
* Monica Sweetheart
* Robby Blake
* Kevin Long
* Lucy Van Dam
* Carmelo Petix
* Tony Carrera
* Claudia Clair
* Jean Tolzac

## Al voltant de la pel·lícula

"L'Affaire Katsumi" és una de les primeres pel·lícules en què Katsuni, llavors coneguda pel seu primer nom artístic, interpreta el paper principal. També és una de les primeres pel·lícules de Mélanie Coste, una altra estrella porno francesa dels anys 2000. Dorcel girl de l'època, aquesta última al capdavant dels crèdits d'aquesta pel·lícula en què ella tanmateix només té un paper secundari: apareix cap al final, interpretant el paper d'una telonera de cinema porno vestida amb un vestit de grum a la Spirou.

## Premis

* Festival Internacional de Cinema Eròtic de Barcelona, 2002: Premi Ninfa a la millor estrella (Katsuni)
* Premis AVN, 2004 : premis a la millor escena de sexe en una producció estrangera(Katsuni i Steve Holmes).

## Referències

* ↑ L'Affaire Katsumi Arxivat 2017-01-13 a Wayback Machine., fiche sur telerama.fr
* ↑ «2002 FICEB Award Winners & Nominees». archive.org. Arxivat de l'original el 9 juny 2007. [Consulta: 30 novembre 2014].
* ↑ L'affaire Katsumi Awards a IMDB
# L'Agraulet de Sent Nicolau

L'Agraulet Sent Nicolau (francès Lagraulet-Saint-Nicolas) és un municipi occità de Gascunya situat al departament de l'Alta Garona, a la regió Occitània.

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# LFL

LFL té els següents significats:
* Lucasfilm Limited, productora cinematogràfica amb seu als Estats Units
* La Farga Lacambra, empresa dedicada als productes de coure ubicada a Les Masies de Voltregà (Osona), antecessora de La Farga Group
* Límit inflamable més baix (del seu nom en anglès Lower Flammable Limit), concentració mínima a la qual una barreja de gas o vapor és inflamable
* LFL també és el codi a la Borsa de Nova York de LAN Airlines, companyia aèria amb base a Santiago de Xile
# L'Hostalet de Molins

L'Hostalet de Molins és una masia situada al municipi de Llobera, a la comarca catalana del Solsonès.

## Referències

* ↑ «Catàleg de masies i cases rurals». Ajuntament de Llobera. [Consulta: 26 desembre 2021].
# L'Hotel (Gironella)

L'Hotel és un edifici del municipi de Gironella (Berguedà) que forma part de l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És un edifici entre mitgeres estructurat en planta baixa i dos pisos superiors, de planta pràcticament quadrada. La façana és arrebossada on destaquen sobretot el gran nombre d'obertures. A la planta baixa trobem un porxo suportat per columnes de fust molt gruixuts amb capitells vegetals. Els arcs que dibuixen són força rebaixats. Al primer pis trobem quatre obertures, arcs georgians amb la part superior recte. Totes les obertures són balcons amb baranes de ferro forjat força simples però n'hi ha dues que estan de costat, formant part del mateix balcó i dibuixen una forma parabòlica que les aixopluga de forma fictícia.
Al segon pis trobem tot d'obertures allindanades, disposades de forma regular. Tot i que l'edifici remata amb una cornisa recte que no permet veure la coberta a dues aigües, sota seu trobem un petit ràfec de pedra motllurada que funciona visualment com a remat de l'habitatge.

## Història

Manquen notícies històriques sobre l'autor i la data d'aquest edifici però sembla correspondre a principis del segle xx, durant l'època en què Alexandre Soler i March (autor de la Torre de Cal Bassacs i de l'església de Gironella, entre altres) fou arquitecte municipal de Gironella.

## Referències

* 1 2 3 «L'Hotel». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 28 febrer 2016].
# La Pedra Olivera

La Pedra Olivera és una petita partida rural formada per camps de conreu del Pallars Jussà situada en el terme municipal de Conca de Dalt, al Pallars Jussà, a l'antic terme d'Aramunt, en l'àmbit del poble d'Aramunt.
Està situada al nord de la vila d'Aramunt, al nord-est de l'antic terme d'aquesta vila. És a l'esquerra del barranc dels Clops, al sud-est de la partida de Lleres, al nord-est de la de Toís i al nord-oest de la Serra de Sant Esteve.
Consta de poc més d'1 hectàrea (1,0146) de terres de conreu de secà, amb una mica de matolls.

## Referències

* ↑ «Dades extretes de la Sede virtual del Catastro». Arxivat de l'original el 2012-03-15. [Consulta: 19 juny 2010].

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# La Citoyenne

La Citoyenne (en català: La Ciutadana) fou un diari feminista publicat a París de 1881 a 1891 per Hubertine Auclert. El seu primer número aparegué el 13 de febrer de 1881 amb un ritme quinzenal. Defensava l'emancipació de les dones exigint modificacions en el codi Napoleó que relegava les dones a un estatus inferior. Exigia per a les dones el dret a ser candidates a les eleccions, afirmant que no es votarien lleis injustes si es tinguera en compte l'opinió de les dones. Notables feministes com Marie Bashkirtseff escrigueren articles per al diari.
Durant la seua existència es creà la Lliga Francesa de Drets de les Dones, fundada per Léon Richer i Maria Deraismes el 1882, i el 1888 el Consell Internacional de Dones, la primera organització feminista internacional.
El 1888 Auclert es trasllada a Algèria amb el seu company Antonin Levrier, nomenat jutge de pau, i en deixa la direcció a Maria Martin. Al 1891, Hubertine Auclert tanca La Citoyenne per manca de fons i Maria Martin (1839-1910) llança el seu diari, el Journal des femmes. El 9 de desembre de 1897 l'actriu i periodista Marguerite Durand (1864-1936) obri un altre diari feminista anomenat La Fronde.

## Referències

* ↑ Ripa, Yannick. Les femmes, actrices de l'Histoire: France, de 1789 à nos jours (en francés). Armand Colin, 22 de setembre de 2010. ISBN 9782200259808.

## Bibliografia

* Charles Sowerwine: Sisters or Citizens? Women and Socialism in France since 1876. Cambridge University Press, 2009, ISBN 978-0-521-08990-6.
* (en) Carolyn J. Eichner: La Citoyenne in the World: Hubertine Auclert and Feminist Imperialism. In: French Historical Studies. Herbst 2012, Duke University Press. (Llegiu en línia).