OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Genii

Els genii són un poble humà fictici en l'univers de Stargate. Habiten a la Galàxia Pegàs, que apareixen a la sèrie Stargate Atlantis.

## Descripció

Per als forasters, sembla que són simples grangers. No obstant això, els genii posseeixen un nivell tecnològic gairebé igual que al de la Terra el 1940, amb electricitat, pantalles monocromàtiques i una producció en massa d'armes de foc. Solien ser una confederació de planetes, però al convertir-se en blanc dels wraith, van fugir a búnquers subterranis en un dels planetes.
Generacions enrere, els supervivents es van establir en aquests llocs, abandonats després de la guerra, i allà van construir la seva societat, expandint-se al llarg de bases subterrànies. Centrant els seus esforços en un programa per desenvolupar armes nuclears, per atacar amb elles als wraith. No obstant això, en no descobrir la manera de fer un detonador apropiat, o d'enriquir urani de forma efectiva, no podien actuar. En aquest punt, van ser trobats per l'expedició Atlantis.
Viccionari
# Scarus dimidiatus

Scarus dimidiatus és una espècie de peix de la família dels escàrids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 40 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba des d'Indonèsia fins a Samoa, les Illes Ryukyu i la Gran Barrera de Corall.

## Referències

* ↑ Forsskål, Peter: Descriptiones animalium avium, amphibiorum, piscium, insectorum, vermium; quae in itinere orientali observavit... Post mortem auctoris edidit Carsten Niebuhr. Copenhaguen. Descr. Animalium . 1-20 + i-xxxiv + 1-164. Any 1775.
* ↑ BioLib
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Bleeker, P., 1859. Bijdrage tot de kennis der vischfauna van Nieuw-Guinea. Acta Soc. Sci. Indo-Neerl. v. 6: 1-24.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Parenti, P. i J.E. Randall, 2000. An annotated checklist of the species of the labroid fish families Labridae and Scaridae. Ichthyol. Bull. J.L.B. Smith Inst. Ichthyol. (68):1-97.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Ángel Muñoz

Ángel Muñoz (Quart de Poblet, 25 de gener de 1978) és un historietista valencià. Va saltar a l'escenari en 2010, al costat d'altres autors com Juan Carlos Colorado i Juan Luis Rincón, Joan Cornellà, Óscar Perales i Marc Sans o José Manuel Blat i Ramón.
Va abandonar els estudis de disseny gràfic i en 2003 va publicar el seu primer treball professional: La traïció sap a or negre (Aleta Edicions). Dedicat professionalment a les arts gràfiques, va trigar quatre anys a dibuixar la novel·la gràfica Rapide!, un còmic detectivesc que parteix d'un fet històric, el viatge del Dragon Rapide des de Biarritz fins a Las Palmas de Gran Canaria per recollir a Francisco Franco.
L'any 2015 publica la novel·la gràfica: Solo los muertos no hablan (Edicions De Ponent), un còmic de temàtica històrica ambientada a la Barcelona de la Setmana Tràgica, a principis del segle xx i que presenta una lectura de classe a més d'una narrativa sobre l'assassina Enriqueta Martí al seu context social.
El 2019 publica Objetivo Hedy Lemarr (Grafito Editorial), una novel·la gràfica que pren com referència la figura de Hedy Lamarr com protagonista d'una trama de ficció.

## Referències

* ↑ YEXUS (08/11/10). Los nombres que saltan a escena, El Diario Montañes
* ↑ JIMÉNEZ, Jesús (02/09/2010). 'Rapide!', mucho más que un cómic de aventuras, RTVE.
* ↑ GONZÁLEZ, Lucía (25/08/2010). Un paseo entre la Historia y la ficción con Franco como macho cabrío, "El Mundo".
* ↑ «La historia de la Vampira de Barcelona y la Semana Trágica se mezclan en el cómic» (en castellà), 08-02-2016. [Consulta: 18 juliol 2021].
* ↑ Jiménez, Jesús. «Hedy Lamarr: estrella de Holywood, inventora y... ¡personaje de cómic!» (en castellà). RTVE.es, 04-02-2019. [Consulta: 20 juliol 2023].

## Enllaços externs

* Autors convidats, Expocómic 2010.
# Gobio macrocephalus

Gobio macrocephalus és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids que es troba a Corea del Sud i al riu Tumen (Xina).

## Referències

* ↑ Chyung, M.-K., 1977. The fishes of Korea. Il Ji Sa Publishing Co. Seül, Corea. 727 p.
* ↑ Yue, P., 1998. Gobioninae. p. 232-389. A Chen, Y.-Y. i et al. (Eds). Fauna Sinica. Osteichthyes. Cypriniformes II. Science Press. Beijing. 1-531.
* ↑ FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* McAllister, D. E. A working list of fishes of the world (en anglès). Museu Nacional de Ciències Naturals, 1987.
* Mendel, J., Lusk, S., Vasil'eva, E.D., Vasil'ev, V.P., Lusková, V., Ekmekci, F.G., Erk'akan, F., Ruchin, A., Košco, J., Vetešník, L., Halacka, K., Šanda, R., Pashkov, A.N. & Reshetnikov, S.I. 2008. Molecular phylogeny of the genus Gobio Cuvier, 1816 (Teleostei: Cyprinidae) and its contribution to taxonomy. Molecular Phylogenetics and Evolution, 47: 1061–1075.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Flaiano (cràter)

Flaiano és un cràter d'impacte en el planeta Mercuri de 43 km de diàmetre. Porta el nom de l'escriptor italià Ennio Flaiano (1910-1972), i el seu nom va ser aprovat per la Unió Astronòmica Internacional el 2013.

## Referències

* ↑ «Flaiano». Gazetteer of Planetary Nomenclature. United States Geological Survey, 11-10-2016. [Consulta: 4 juny 2017].

## Vegeu també

* Llista de cràters de Mercuri
# Font das Mentiras

La Font das Mentiras ('Mentides') és un monument situat junt a la vila d'Aljezur, a la regió de l'Algarve, a Portugal.

## Descripció i història

Aquesta estructura és una petita font situada a la carretera que recorre la ribera i els vessants del costat oest de la vila, a la base del contrafort occidental del turó del castell. L'estructura és feta amb maçoneria d'esquist en argamassa; la caixa d'aigua n'és de planta rectangular, amb una cobertura en volta de canó.(1) La façana principal és oberta en una sola paret, amb arc carpanell, rematada per un front corb, amb puntes rectes.(1) És a la Zona de Protecció Especial del Castell d'Aljezur.(1)
La font deu ser d'origen medieval, i es coneix sobretot per algunes llegendes que relaten que la font està connectada al castell per una galeria subterrània.(2) Potser és per això que s'anomena Font das Mentiras.(2) La principal llegenda narra que una princesa àrab, enamorada d'un cristià, fugí a través de la font, durant la conquista d'Aljezur, al 1249.(2) D'aquesta forma, els guerrers cristians descobriren que la font duia al castell, i la utilitzaren per a entrar furtivament al castell, i conquerint així Aljezur.(1)

## Vegeu també

* Castell d'Aljezur
* Església Parroquial d'Odeceixe
* Jaciment arqueològic de Barrada

## Referències

* ↑ GORDALINA, Rosário. «Fonte das Mentiras». Sistema de Informação para o Património Arquitectónico. Direcção Geral do Património Cultural, 2013. [Consulta: 3 setembre 2021].
* ↑ «Fonte das Mentiras». Circuito Histórico-Cultural e Ambiental de Aljezur. Câmara Municipal de Aljezur. [Consulta: 3 setembre 2021].
* ↑ «Fonte das Mentiras». Câmara Municipal de Aljezur. [Consulta: 3 setembre 2021].
# Fontainemelon

Fontainemelon és un municipi suís del cantó de Neuchâtel, situat al districte de Le Val-de-Ruz.

## Referències

* ↑ «Liste officielle des communes de la Suisse - 01.01.2021» (en francès). Oficina Federal d'Estadística. [Consulta: 8 gener 2021].
# Frisinnad Samverkan

Frisinnad Samverkan Framstegslista (suec Cooperació de mentalitat oberta) és un partit polític liberal conservador de les Illes Åland. El partit va estar actiu entre els anys 1971 i 1976. En les últimes eleccions, el partit va obtenir el 13,6% dels vots i 4 dels 30 escons del Parlament d'Åland. En relació amb les polítiques de gènere, les seves propostes eren properes a les del Centre Party.

## Referències

* ↑ Nordsieck, Wolfram. «ÅLAND / SF». Parties and Elections in Europe, 2011. Arxivat de l'original el 30 March 2012. [Consulta: 29 agost 2018].
* ↑ Nordsieck, Wolfram. Parties and Elections in Europe: Parliamentary Elections and Governments since 1945, European Parliament Elections, Political Orientation and History of Parties (en anglès). BoD – Books on Demand, 2024-01-08, p. 211. ISBN 978-3-7583-2626-4.
* ↑ Bergqvist, Christina. Equal Democracies?: Gender and Politics in the Nordic Countries (en anglès). Nordic Council of Ministers, 1999, p. 266-267. ISBN 978-82-00-12799-4.
# Frontera entre Kiribati i Tuvalu

La frontera entre Kiribati i Tuvalu es completament marítima i es troba a l'oceà Pacífic. Delimita la zona econòmica exclusiva entre els dos països. Pel que fa a Kiribati, la frontera delimita les illes Gilbert. El tractat és compost de 20 punts
* Punt 1 :4° 17' 49.25" S 172° 58' 44.44" E
* Punt 2 :4° 17' 32.56" S 172° 59' 45.09" E
* Punt 3 :4° 07' 52.74" S 173° 34' 31.07" E
* Punt 4 :4° 06' 35.94" S 174° 23' 40.51" E
* Punt 5 :4° 06' 24.42" S 174° 33' 23.74" E
* Punt 6 :4° 05' 37.24" S 175° 12' 58.04" E
* Punt 7 :4° 05' 15.68" S 175° 31' 12.29" E
* Punt 8 :4° 04' 50.79" S 175° 51' 52.69" E
* Punt 9 :4° 04' 30.72" S 176° 08' 51.89" E
* Punt 10 :4° 07' 46.81" S 176° 21' 02.32" E
* Punt 11 :4° 09' 42.69" S 176° 28' 25.32" E
* Punt 12 :4° 11' 14.84" S 176° 34' 31.13" E
* Punt 13 :4° 13' 30.88" S 176° 43' 40.38" E
* Punt 14 :4° 17' 27.37" S 176° 59' 41.16" E
* Punt 15 :4° 21' 42.11" S 177° 16' 58.11" E
* Punt 16 :4° 17' 03.38" S 177° 48' 17.68" E
* Punt 17 :4° 12' 44.47" S 178° 17' 11.74" E
* Punt 18 :4° 09' 32.47" S 178° 38' 31.34" E
* Punt 19 :3° 57' 56.03" S 179° 55' 23.82" E
* Punt 20 :3° 57' 47.21" S 179° 56' 23.79" E

## Referències

* 1 2 Agreement between Tuvualu and Kiribati concerning the maritime boundaries
# Frontera entre Kenya i Uganda

La frontera entre Kenya i Uganda és la línia fronterera de 933 kilòmetres, en sentit Nord-Sud, que separa Uganda de Kenya.

## Traçat

La frontera està orientada de nord a sud, amb Uganda a l'oest i Kenya a l'est. Comença al trifini entre ambdós estats amb Sudan del Sud, continua al nord-est amb el Parc Nacional de la Vall de Kidepo, passa pel mont Elgon i acaba a la costa nord-est del llac Victòria que separa ambdós països de Tanzània. (1° 00′ 00″ S, 33° 55′ 00″ O﻿ / ﻿1°S,33.916667°O﻿ / -1; -33.916667).
Hi ha dos punts de creuament a Busia i a Malaba.

## Història

Una breu crisi va enfrontar els dos països en desembre de 1987 a causa del transport de mercaderies ugandeses a través de la frontera. Va ser tancada breument per les autoritats kenyanes. Els incidents provocaren la mort de 15 ugandesos abans de la trobada entre els presidents Daniel Arap Moi i Yoweri Museveni a Malaba va permetre l'elaboració de mesures per posar fi a la crisi i reobrir la frontera L'illa de Migingo, situada al llac Victòria, es troba al cor d'una querella entre ambdós estats en 2008-2009. Considerada com a kenyana des de 1926, tanmateix és reivindicada per Uganda per tal d'aprofitar els lucratius drets de pesca. Aquesta disputa es decideix a favor de Kenya.

## Referències

* ↑ Ochieng, Lilian. «Malaba, Busia one-stop border posts works set to end by July». Business Daily Africa, 28-04-2016. Arxivat de l'original el 7 de maig 2016. [Consulta: 28 abril 2016].
* ↑ Ochieng, Lilian. «Malaba, Busia one-stop border posts works set to end by July». Business Daily Africa, 28-04-2016. Arxivat de l'original el 7 de maig 2016. [Consulta: 28 abril 2016].
* ↑ Brecher, Michael; Wilkenfeld, Jonathan. A Study of Crisis (en anglès). University of Michigan Press, 1997, p. 482-483. ISBN 9780472108060.
* ↑ Kenya, Uganda border survey and demarcation in Lake Victoria will continue after difficult start, IBRU: Centre for Borders Research
* ↑ When part of eastern Uganda was transferred to Kenya, monitor.oc, 21 de novembre de 2016
# Fortún García de Ercilla

Fortún García de Ercilla (Bermeo, 1492 - Dueñas, 30 setembre 1534) fou un jurista i conseller reial basc, pare del poeta Alonso de Ercilla.

## Biografia

Doctor en Dret Civil i Canònic, fou cofundador del Col·legi d'Espanya de Bolonya el 13 d'agost de 1510. Gaudí de gran reconeixement i prestigi a Itàlia, tanmateix refusà la càtedra que li oferí la Universitat de Pisa per tornar a Espanya, on fou reclamat per l'emperador Carles V, el 1522, quan tenia 28 anys. Aleshores esdevingué membre del Consell de Castella i tingué al seu càrrec la regència del regne de Navarra. Vencé a Granada, així mateix, al bisbe de Ciudad Rodrigo a la disputa pública sobre la publicació de la butlla que tractava sobre la reedificació del Col·legi de Zenarruza, a Biscaia.
Escrigué diverses obres de tema jurídic:
* Comentarios a varios libros del Digesto (Bolonya, 1514)
* Ad Legem Gallus D. de Liberis de Postimis Commentaria. De ultimo fine utrius Iuris Canonici et Civilis, de primo principio et subsequentibus praeceptis derivatione et diferentiis utriusque (Bolonya, 1514 i Colònia, 1581)

## Referències

* 1 2 «Fortún García de Ercilla» (en castellà). Enciclopèdia Auñamendi. Fondo Bernardo Estornés Lasa.
# Gai Plini Valerià

Gai Plini Valerià (en llatí Caius Plinius Valerianus) va ser un metge romà que va morir jove, amb uns 22 anys.
El seu nom apareix a una inscripció a Como. Se li atribueix, però sembla que sense cap motiu, una obra mèdica titulada " Medicinae Plinianae Libri Quinque" que hauria estat escrita al segle iv. És un llibre de medicina domèstica que compila obres de Plini, Dioscòrides, Galè, Alexandre de Tral·les i altres, i no és especialment valuós.
Els primers tres llibres parlen de malalties diferents, començant per les del cap i acabant per les dels peus, i on fa una relació d'una gran quantitat de medicaments, tretes principalment de Plini. El quart llibre tracta de les propietats de les plantes, i és una còpia de Galè, i el cinquè, copia quasi literal d'Alexandre de Tral·les, fa referència a les dietes adequades a cada malaltia.

## Referències

* ↑ W.A.G., Valerianus, C. Plinius a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, pàgina 701.
# Gai Pompeu Gal

Gai Pompeu Gal (en llatí Caius Pompeius Gallus) va ser un magistrat romà del segle i. Formava part de la gens Pompeia.
Va seguir el cursus honorum exercint diverses magistratures menors i l'any 49 va ser nomenat cònsol durant el regnat de Claudi, juntament amb Quint Verani Nepot. després va ser nomenat procònsol de la província d'Àsia.

## Referències

* ↑ Tàcit. Annals XII,5.
* ↑ Fasti
# Fundació Wikimedia

La Fundació Wikimedia, oficialment coneguda en anglès Wikimedia Foundation, Inc. és una organització sense ànim de lucre amb seu a San Francisco, a l'estat de Califòrnia (Estats Units d'Amèrica), instituïda sota les lleis de l'estat de Florida. És l'organització matriu de diferents projectes col·laboratius (wiki) on el més conegut és Wikipedia (Viquipèdia).

## Història

La seva existència va ser oficialment anunciada pel cofundador de Viquipèdia Jimmy Wales el 20 de juny de 2003. El nom de «Wikimedia» va ser encunyat per Sheldon Rampton en una llista de correu el març del 2003 tres mesos després de l'aparició del Viccionari, el segon projecte wiki després de la Viquipèdia en els servidors de Wales. Tres mesos després es va anunciar la fundació sota aquest nom. Els noms dels dominis wikimedia.org i wikimediafoundation.org van ser adquirits per a la fundació, per Daniel Mayer.
L'executiva en cap de WMF des de 2016 és Katherine Maher.

## Operacions

La fundació està ubicada a San Francisco, als Estats Units.
Treball amb un grapat de projectes col·laboratius i enciclopèdics, on la fundació és responsable del manteniment tècnic però el contingut és produït per un moviment (la comunitat) d'escriptors voluntaris. Els projectes són accessibles a través de l'Internet i sense restriccions o preu. Els ingressos de la fundació provenen de les donations, mitjançant les campanyes anuaris a través els mateixos projectes.
Els seus projectes inclouen Wikipedia (Viquipèdia), Wiktionary (Viccionari), Wikiquote (Viquidites), Wikibooks (Viquillibres), Wikisource (Viquitexts), Wikimedia Commons, Wikispecies (Viquiespècies), Wikinews (Viquinotícies), Wikiversity (Viquiversitat), Wikidata, Wikivoyage (Viquiviatges), Wikimedia Incubator i Meta-Wiki.

## Referències

* ↑ «Wikipedia» (en anglès). britannica.com. [Consulta: 8 agost 2020].
* ↑ «On this day in Florida history - June 20, 2003 - Non-profit Wikipedia established in St. Petersburg» (en anglès). floridahistorynetwork.com. [Consulta: 8 agost 2020].
* ↑ (WikiEN-l)
* ↑ «[Wikipedia-l Announcing Wikimedia Foundation]» (en anglès), 20-06-2003. [Consulta: 2 octubre 2019].
* ↑ Sjöman, Anders. «Katherine Maher: "In Praise of Open"» (en suec). naringslivshistoria.se, 17-05-2017. [Consulta: 8 agost 2020].
* ↑ «Wikimedia Foundation, Inc.» (en anglès). dnb.com.

## Enllaços externs

* Fundació Wikimedia (anglès)
* Estatuts Arxivat 2005-12-01 a Wayback Machine. PDF (anglès)
# Francisco Commelerán y Gómez

Francisco Andrés Commelerán i Gómez (Saragossa, 1848 - Madrid, 24 d'octubre de 1919), latinista, gramàtic, lexicògraf i escriptor.

## Biografia

Llicenciat en Filosofia i Lletres a la Universitat de Saragossa, va ser catedràtic de Llatí i Castellà a l'Institut Cardenal Cisneros de Madrid, que va arribar a dirigir també. A la capital va iniciar estudis de Dret. Va ser senador des de 1899 per les províncies de Segòvia i Conca, i més tard per la Reial Acadèmia de la Llengua, per a una butaca de la qual va ser nomenat (25 de maig de 1890) en comptes de Benito Pérez Galdós. Això va indignar en gran manera Leopoldo Alas «Clarín» i no poc els altres patrocinadors de la candidatura del novel·lista, Marcelino Menéndez Pelayo, Emilio Castelar, Ramón de Campoamor, Juan Valera i Gaspar Núñez de Arce; va pesar més, no obstant això, l'influx d'Antonio Cánovas del Castillo; aquest episodi no va deixar de pesar molt en el menyspreu posterior que es va tenir per la seva figura, de manera que Ricardo Palma Soriano el va descriure com «l'home més pretensiós i vulgar que he conegut a Espanya».
Commelerán va passar a formar part de la Comissió de Gramàtica des de 1899 i va ser censor perpetu des de 1903. Va escriure l'assaig Autores sagrados y profanos sobre crestomatia llatina, al qual concilia postures d'escola clàssica i anticlàssica. Seguiren Gramática de la lengua castellana (1881) i Diccionario clásico-etimológico latino español (1886). El seu treball més important, tanmateix, fou De las lenguas castellana y latina, Gramática comparada (1889), que fou recomanat per la Reial Acadèmia. Sobre història literària va escriure Pedro Calderón de la Barca, príncipe de los ingenios españoles (1881), un escrit més aviat divulgatiu. Polemitzà en 1886 sota el pseudònim de Quintilius amb el gran llatinista i lexicògraf Antonio de Valbuena, que havia publicat reticències serioses al Diccionario de la Reial Acadèmia en una llarguíssima sèrie d'articles sota el nom general de «Fe de erratas» a Los Lunes de El Imparcial.

## Obres

* Crestomatía latina de autores sagrados y profanos, 1890.
* Gramática de la lengua castellana (1881).
* Pedro Calderón de la Barca, príncipe de los ingenios españoles (1881).
* Diccionario clásico-etimológico latino español (1886).
* De las lenguas castellana y latina, Gramática comparada (1889).

## Referències

* ↑ «Francisco Commelerán y Gómez». Gran Enciclopedia Aragonesa. Saragossa: DiCom Medios SL, sota llicència Creative Commons.
* ↑ «Commelerán y Gómez, Francisco» (en castellà). Senat. [Consulta: 3 juliol 2018].
* ↑ «Francisco Andrés Commelerán y Gómez» (en anglès). Open Library. [Consulta: 3 juliol 2018].
# Futbol a Maurici

El futbol és l'esport més popular a Maurici. És dirigit per l'Associació de Futbol de Maurici.

## Història

El futbol a Maurici ha tingut una història tumultuosa. La lliga mauriciana de futbol es va fundar el 1935 i l'Associació de Futbol de Maurici (MFA) es va fundar el 1952, afiliada a FIFA el 1962 i a la Confederació Africana de Futbol (CAF) el 1963. Els clubs membres fundadors de l'associació foren FC Dodo, Faucon Flacq SC (actual Flacq SC), CSC, Hounds, Royal College of Curepipe i Saint Joseph College, tots ells basats a Curepipe i, amb excepció de Flacq SC, ja desapareguts. L'escassetat financera perpètua fins als canvis constants de presidents, han provocat el declivi del futbol a Maurici. Tot i que el futbol continua essent l'esport més popular del país, la majoria de partits de lliga nacionals atrauen molt pocs espectadors (de vegades menys d'un grapat), obtenint molt pocs ingressos als clubs i a l'MFA. La popularitat de l'esport s'ha desplaçat gairebé completament a la Premier League anglesa.
La important reestructuració del MPL del 1999 es va considerar com el començament del declivi del futbol mauricià. A causa d'un aldarull el 23 de maig de 1999, entre el Fire Brigade Sports Club (ara rebatejat com Pamplemousses SC) and Scouts Club (renamed as Port Louis Sporting Club i Scouts Club (rebatejat com a Port Louis Sporting Club), que va durar tres dies i va matar set persones, el govern va imposar una prohibició de 18 mesos a totes les activitats de futbol al país, permetent només jugar a la selecció nacional durant aquest període. La posterior reestructuració va suposar un esforç per desetnicitzar els clubs locals, va requerir la "regionalització" dels clubs, ja que els equips es van formar a partir de la regió en lloc de l'ètnia o la religió. Tot i que el moviment va aconseguir els resultats desitjats en termes de reducció de conflictes violents, també va eliminar la rivalitat tradicional entre els aficionats, cosa que va provocar la pèrdua d'interès i suport.

## Competicions

* Lliga mauriciana de futbol
* Copa mauriciana de futbol
* Copa de la República mauriciana de futbol

## Principals clubs

Clubs amb més títols nacionals a 2020.
* AS Port-Louis 2000
* Pamplemousses SC
* Curepipe Starlight SC
* Cercle de Joachim
* Petite Rivière Noire SC
* Fire Brigade SC (desaparegut)
* FC Dodo (desaparegut)
* Sunrise Flacq United (desaparegut)
* Police Club Port Louis (desaparegut)

## Principals estadis

| # | Estadi | Capacitat | Ciutat |
| 1 | Stade Anjalay | 18.000 | Belle Vue Maurel |
| 2 | Coté d'Or Stadium | 15.000 | Saint-Pierre |
| 3 | Sir Gaëtan Duval Stadium | 6.500 | Beau Bassin-Rose Hill |
| 4 | Stade George V | 6.200 | Curepipe |

## Vegeu també

* Federació Mauriciana de Futbol
* Selecció de futbol de Maurici

## Referències

* ↑ Mapa Mundial
* 1 2 BBC SPORT | Football | World Football | Mauritian football seeks comeback
* 1 2 3 Mauritius 2000/01
* ↑ On tour with Tottenham in Mauritius | News | Guardian Unlimited Football
* ↑ «Mauritius 1998/99». rsssf.com. [Consulta: 9 febrer 2021].
* ↑ «Mauritius - List of Champions». RSSSF.
* ↑ «Mauritius - List of Cup Winners». RSSSF.