OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Lubomir Kejval

Lubomir "Luboš" Kejval (Havlíčkův Brod, regió de Vysočina, 4 de febrer de 1976) és un exciclista txec que fou professional del 1998 al 2004.
El seu germà Miloslav també es dedicà al ciclisme.

## Palmarès

* 2000
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Cuba
** Vencedor de 2 etapes a la Volta a Eslovàquia
* 2001
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Eslovàquia

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
* Fitxa a procyclingstats.com
# Campionat de França de rugbi Pro D2 2021-2022

El Campionat de França de rugbi Pro D2 2021-2021 on el vigent campió va ser la USA Perpinyà a la temporada 2020-2021 que està jugant al Top 14 aquest any, s'inicià el 26 d'agost del 2021. S'acabarà el mes de juny del 2022.

## Resultats
### Fase preliminar

| Clubs | SUA | SACA | AB | ASBH | USB | USC | USCO | FCG | SM | USM | RCNM | USON | USO | PR | RNR | RCV |
| SU Agen | | 25 – 21 | | 9 – 12 | 24 – 28 | | 18 – 8 | | | 41 – 17 | 15 – 17 | | 14 – 19 | 20 – 18 | | |
| Stade aurillacois | | | 20 – 28 | | 26 – 12 | 30 – 23 | | 21 – 16 | | | | | | 20 – 12 | 36 – 9 | 9 – 3 |
| Aviron Bayonnais | 37 – 16 | | | 20 – 16 | | 25 – 14 | | | 14 – 33 | 41 – 24 | | 23 – 23 | | 47 – 19 | | |
| AS Béziers Hérault | | 22 – 19 | | | | | 16 – 15 | | 22 – 32 | | 34 – 18 | 25 – 7 | | 24 – 25 | 34 – 29 | |
| US bressane | | | 3 – 24 | 30 – 22 | | 22 – 26 | | 30 – 20 | | 20 – 24 | 36 – 33 | | 8 – 49 | | 20 – 20 | |
| U S Carcassonnaise | 15 – 11 | | | 24 – 18 | | | | 20 – 9 | 22 – 26 | | | 26 – 25 | | 28 – 30 | 30 – 14 | 14 – 14 |
| US Colomiers | | 27 – 0 | 27 – 26 | | 27 – 10 | 16 – 17 | | | | 41 – 14 | | | | 34 – 19 | | 23 – 29 |
| FC Grenoble | 17 – 13 | | 13 – 18 | 19 – 21 | | | 15 – 22 | | 32 – 19 | | 26 – 8 | | 14 – 22 | | | |
| Stade montois | 43 – 8 | 38 – 10 | | | 48 – 13 | | 27 – 9 | | | | | 41 – 20 | | 32 – 13 | 45 – 8 | 46 – 5 |
| US Montauban | | 19 – 9 | | 37 – 11 | | 25 – 16 | | 25 – 25 | 21 – 18 | | | 33 – 17 | | | 37 – 22 | 25 – 19 |
| RC Narbonne | | 26 – 30 | 9 – 35 | | | 22 – 27 | 20 – 23 | | 14 – 37 | 9 – 11 | | 30 – 33 | | | | |
| USO Nevers | 41 – 8 | 37 – 3 | | | 52 – 13 | | 19 – 17 | 21 – 21 | | | | | 21 – 18 | | | 20 – 16 |
| US Oyonnax | | 32 – 15 | 30 – 21 | 42 – 12 | | 23 – 6 | 21 – 23 | | 36 – 19 | 56 – 6 | 70 – 0 | | | | | |
| Provence rugby | | | | | 23 – 17 | | | 19 – 13 | | 37 – 15 | 15 – 18 | 26 – 23 | 27 – 33 | | 21 – 22 | |
| Rouen NR | 27 – 23 | | 27 – 28 | | | | 19 – 24 | 16 – 21 | | | 57 – 16 | 10 – 23 | 25 – 16 | | | 19 – 10 |
| RC Vannetais | 46 – 3 | | 18 – 26 | 20 – 8 | 20 – 13 | | | 33 – 38 | | | 13 – 13 | | 6 – 23 | 25 – 22 | | |

## Referències

* L'Équipe, calendar i resultats
* Midi-Olympique – Rugbyrama
* Lliga francesa de rugbi
# VK Jadran Split

El VK Jadran (Vaterpolski Klub Jadran) és un club de waterpolo de la ciutat de Split, a Croàcia.
El Jadran es va fundar el 1920 originalment anomenat Pomorski klub Baluni, que va canviar a Jadran Split gairebé l'any després de guanyar el primer campionat nacional el 1923.

## Palmarès

* Lliga de Campions
** Campions (2): 1991-92, 1992-93
* Copa LEN
** Finalistes (1): 1997-98
* Supercopa d'Europa
** Finalistes (2): 1992, 1993
* Copa COMEN
** Campions (2): 1991, 1995
* Lliga iugoslava
** Campions (9): 1923, 1939, 1946, 1947, 1948, 1953, 1957, 1960, 1990-91

## Enllaços externs

* VK Jadran Split - Lloc web oficial
# Almodóvar del Campo

Almodóvar del Campo és un municipi de la província de Ciudad Real a la comunitat autònoma de Castella-La Manxa. En el seu terme municipal s'hi troba la ciutat romana de Sisapo.

## Divisió administrativa

Del Municipi depenen 11 pedanies: San Benito, Navacerrada, Tirteafuera, Fontanosas, La Viñuela, Retamar, La Bienvenida, Veredas, Minas del Horcajo, Veredilla i Caracollera.
# Arixkhazdà

Arixkhazdà - Арышхазда (rus) - és un poble de la República del Tatarstan, a Rússia. El 2010 tenia 146 habitants. Pertany al districte (raion) de Pestretsi.

## Referències

* ↑ «Arbash». GeoNames. [Consulta: 7 setembre 2013].
* ↑ Koriakov, I. B.. «База данных «Этно-языковой состав населённых пунктов России»». Arxivat de l'original el 2018-03-24.
# Jorge Quesada Obando

Jorge Quesada Obando (San José, 1 de setembre de 1915 - Ciutat de Mèxic, desembre 1983) fou un futbolista costa-riqueny de les dècades de 1930 i 1940.
Actuava d'interior i d'extrem dret. Fou jugador el 1932 de CS La Libertad, amb qui va guanyar el campionat de futbol de Costa Rica el 1934. L'any 1935 fitxà pel RCD Espanyol, on jugà el final de la temporada 1934-35, fins a la 1936-37, guanyant aquest darrer any el Campionat de Catalunya. La temporada 1939-40, va jugar a les files del Real Club España de Mèxic, on jugà fins a la temporada 1946-47 i més tard al Club America.
El 1938 va jugar amb la selecció nacional de Costa Rica, participant en el campionat d'Amèrica Central i el Carib.

## Referències

* ↑ Perfil a CS La Libertad (espanyol)
* ↑ Jorge Quesada Obando a BDFutbol
* ↑ «José Quesada Abando». Gran Enciclopèdia Catalana-Enciclopèdia de l'esport català. [Consulta: 9 febrer 2019].
* ↑ Lliga mexicana 1946/47 a RSSSF
* ↑ Lliga mexicana 1949/50 a RSSSF
# Crocidura palawanensis

Crocidura palawanensis és una espècie de mamífer eulipotifle de la família de les musaranyes (Soricidae). És endèmica de les Filipines.

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* ↑ Cassola, F. (2016). "Crocidura palawanensis." 2016 Llista Vermella de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, edició 2016. [Consulta: 4 abril 2023]

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
# Txistiakovaïta

La txistiakovaïta, també coneguda com chistyakovaïta, és un mineral de la classe dels fosfats. Rep el nom en honor de Natalia Ilyinichna Txistiakova (Наталия Ильиничнф Чистякова) (n. 1945), especialista en el camp de l'anàlisi espectral de raigs X i assistent sènior a l'Institut de Recerca de Recursos Minerals de Rússia (VIMS).

## Característiques

La txistiakovaïta és un fosfat de fórmula química Al(UO₂)₂(AsO₄)₂(F,OH)·6.5H₂O. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 2005. Cristal·litza en el sistema monoclínic. La seva duresa a l'escala de Mohs és 2,5.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la txistiakovaïta pertany a «08.EB: Uranil fosfats i arsenats, amb ràtio UO₂:RO₄ = 1:1» juntament amb els següents minerals: autunita, heinrichita, kahlerita, novačekita-I, saleeïta, torbernita, uranocircita, uranospinita, xiangjiangita, zeunerita, metarauchita, rauchita, bassetita, lehnerita, metaautunita, metasaleeïta, metauranocircita, metauranospinita, metaheinrichita, metakahlerita, metakirchheimerita, metanovačekita, metatorbernita, metazeunerita, przhevalskita, metalodevita, abernathyita, chernikovita, metaankoleïta, natrouranospinita, trögerita, uramfita, uramarsita, threadgoldita, arsenuranospatita, uranospatita, vochtenita, coconinoïta, ranunculita, triangulita, furongita i sabugalita.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta al dipòsit d'urani de Bota-Burum, a Alakol, dins la regió d'Almati (Kazakhstan). També ha estat descrita al dipòsit de fluorita de Vrchoslav, a Krupka (Regió d'Ústí nad Labem, Txèquia). Aquests dos indrets són els únics de tot el planeta on ha estat descrita aquesta espècie mineral.

## Referències

* ↑ «Chistyakovaite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 16 novembre 2020].
# Vassili Vladímirovitx Bartold

Vassili Vladímirovitx Bartold, rus: Васи́лий Влади́мирович Барто́льд, (15 de novembre del 1869, Sant Petersburg - 19 d'agost del 1930, Leningrad) fou un historiador rus i soviètic, considerat el successor de Wilhelm Radloff com l'autoritat més notable al camp de la turcologia. Les seves contribucions a la comprensió de la cultura medieval de l'Àsia central són especialment valuoses.
Les classes de Bartold a la Universitat de Sant Petersburg s'interrompien anualment per extensos viatges d'investigació de camp pels països musulmans. En els dos volums de la seva dissertació «Turquestan des de la invasió mongol» (1898-1900) senyalà els múltiples beneficis que el món islàmic obtingué del règim espanyol després de les conquestes inicials. Bartold fou el primer a publicar informació fins aleshores desconeguda dels historiadors àrabs sobre el Rus de Kíev. Fou també editor de diverses revistes acadèmiques sobr estudis islàmics, i contribuí en la primera edició de l'Enciclopèdia de l'Islam. El 1913 li atorgaren un sitial a l'Acadèmia Russa de les Ciències. Entre el 1918 i el 1921 fou director del Museu d'Antropologia i Etnografia Pere el Gran.
Després de la Revolució Russa, Bartold va escriure tres respectades monografies sobre la història de l'islam: Islam (1918), Cultura musulmana (1918) i El món musulmà (1922). També va contribuir al desenvolupament de l'escriptura ciríl·lica per als països islàmics de l'Àsia central. La majoria de les seves obres han estat traduïdes a l'anglès, a l'àrab i al persa. Les obres escollides de Bartold foren reimpreses en nou volums entre el 1963 i el 1977, i si bé els editors soviètics afegiren notes a peu de pàgina deplorant-ne les seves actituds «burgeses», el seu prestigi era tal que el text no fou censurat tot i no adaptar-se a una interpretació marxista de la història. Algunes de les seves obres han estat reimpreses més recentment a Moscou.

## Referències

* ↑ «Mussulman Culture. Vasily Vladimirovich Bartold and Shahid. Suhrawardy» (en anglès). [Consulta: 27 febrer 2011].
# Almodis (filla d'Adelbert II)

* Aquest article tracta sobre la comtessa de La Marca. Si cerqueu altres personatges amb el mateix nom, vegeu «Almodis (desambiguació)».
Almodis de la Marca (+ 1116) fou comtessa de la Marca, filla del comte Adelbert II (1047-1088), i germana (i hereva des de 1088) del comte Bosó III (1088-1091).
Vers el 1085 es va casar amb un important senyor anglo-normand, Roger el Poiteví, comte de Lancaster. El pare d'Almodis, Adelbert II, va morir el 1088 i el va succeir el seu fill Bosó III que era solter i no tenia descendència i Almodis va quedar com a hereva i fou proclamada comtessa el 1091 i Roger va esdevenir comte uxori (per dret de la muller). Roger mentre havia aconseguit l'important honor d'Eye al Suffolk. El comtat fou administrat pel seu marit amb el que va tenir una filla, de nom Mata o Matilde. Almodis va morir el 1116 i Mata va ser proclamada comtessa, però el seu pare va seguir administrant el comtat fins a la seva mort en data incerta entre 1122 i 1140.
No s'ha de confondre amb la seva tia homònima, germana d'Adelbert II de la Marca, i comtessa consort de Barcelona. Vegeu Almodis de la Marca.

## Referències

* J. F. A. Mason, « Montgomery, Roger de, first earl of Shrewsbury (d. 1094) », Oxford Dictionary of National Biography, Oxford University Press, 2004. Philip de Montgomery (d. 1097/8): DOI:10.1093/ref:odnb/22098; Roger the Poitevin (b. c.1065, d. before 1140): DOI:10.1093/ref:odnb/23954.
* Fond Montgomery als arxius departamentals de l'Orne
# Arthur Sanfourche

Arthur Sanfourche, Bordeus (Gironda); Nascut el 23 de febrer de 1898, es deia que fou executat el 1943, però va morir el 7 de juny de 1945 a Llemotges (era Vienne); mecànic d'aviació; resistent.
Mecànic d'avions de la base de Mérignac. Aquest era el mecànic de Louis Bastié, el pilot de proves. Després de morir en un accident d'avió el 1925, Arthur Sanfourche es va convertir en el mecànic de Maryse Bastié, l'esposa de Louis Bastié. El seu fill Jean-Joseph Sanfourche va ser un artista important

## Referències

* ↑ https://fusilles-40-44.maitron.fr/?article197238
* ↑ https://www.artshebdomedias.com/article/190809-jean-joseph-sanfourche-angoisse-et-la-ferveur-un-enchanteur/
* ↑ «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2021-04-18. [Consulta: 20 abril 2021].
# Josep Antoni Berastain Díez

Josep Antoni Berastain Díez (Palma, 1955) és un advocat i polític mallorquí del PP balear.
Fou conseller de Funció Pública entre el 1992 i el 1997, un període què engloba part de dues legislatures (1991-1995 i 1995-1999) i en què hi hagué tres presidents del Govern Balear diferents. Fou conseller amb Gabriel Cañellas (setembre 1992 - agost 1995), Cristòfol Soler (agost 1995 - juny 1996) i Jaume Matas (juny 1996 - març 1997).
Des del 1982 fou secretari general d'Aliança Popular de les Illes Balears. Estigué imputat en el cas Túnel de Sóller, en el que es provaren les acusacions contra els acusats, però el cas fou arxivat per prescripció del delicte.

## Referències

* ↑ Dolç i Dolç, Miquel (coord.). Gran Enciclopèdia de Mallorca. Volum 2. Palma: Promomallorca, p. 93. ISBN 84-8661702-2.
# VK Primorac

El VK Primorac (Vaterpolo klub Primorac) és un club de waterpolo de la ciutat de Kotor, a Montenegro.
Fundat el 1922, el 2009 es va proclamar campió d'Europa davant del Pro Recco italià.

## Palmarès

* Eurolliga
** Campions (1): 2008-09
** Finalistes (1): 2009-10
* Recopa d'Europa
** Finalistes (1): 1977-78
* Supercopa d'Europa
** Campions (1): 2009
* Lliga montenegrina:
** Campions (2): 2006-07, 2007-08
* Copa montenegrina
** Campions (1): 2009-10
* Copa serbo-montenegrina
** Campions (1): 2003
* Lliga iugoslava
** Campions (1): 1985-86
* Copa iugoslava
** Campions (1): 1985-86

## Enllaços externs

* VK Primorac - Lloc web oficial
# Luci Apuleu Saturní (propretor)

Luci Apuleu Saturní (llatí: Lucius Appuleius Saturninus) va ser governador romà (propretor) de Macedònia l'any 58 aC. Era nadiu d'Atina i fou el primer nadiu d'aquesta prefectura que va obtenir una magistratura curul.
Durant el seu govern Ciceró va visitar la província i el propretor, que era el seu amic, no va gosar a mostrar cap marca d'honor al visitant llavors caigut en desgràcia; en canvi el seu qüestor Planci va abraçar obertament la causa de Ciceró.

## Referències

Smith, William (editor). A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology (en anglès), 1870, pàg. 725 (v. 3).
# Ca n'Amat

«Ca n'Amat» té aquests significats:
* Ca n'Amat (Cabrils), masia fortificada al municipi de Cabrils (Maresme)
* Ca n'Amat (Gavà)
* Ca n'Amat (Sant Esteve Sesrovires), habitatge a la urbanització de Ca n'Amat de Sant Esteve Sesrovires (Baix Llobregat)
* Ca n'Amat (Ullastrell), nucli de població d'Ullastrell
* Ca n'Amat (Viladecans), seu d'un equipament museístic de titularitat municipal de Viladecans (Baix Llobregat)
* Ca n'Amat (Vilassar de Mar), edifici al municipi de Vilassar de Mar (Maresme)
* Ca n'Amat de les Farines
* Ca n'Amat de la Muntanya, masia al nord-oest del municipi de Terrassa
* Torrent Mitger de Ca n'Amat, curs d'aigua de Terrassa que neix a la serra del Troncó
# Algorisme C4.5

L'algorisme C4.5 en l'àmbit de la intel·ligència artificial, és un algorisme inventat per Ross Quinlan com a extensió del seu algorisme ID3. S'empra per a generar un arbre de decisió a partir d'un conjunt de dades. Aquests arbres de decisió generats per C4.5 poden ser utilitzats per a classificació, i per aquest motiu, C4.5 es coneic com un classificador estadístic. C4.5 també s'utilitza en l'aprenentatge automàtic i el processament de llenguatge natural.

## Propietats

C4.5 construeix arbres de decisió des d'un conjunt de dades d'entrenament de la mateixa forma en què ho fa ID3, emprant el concepte d'entropia d'informació. Les dades d'entrenament $S=s1,s2,...$són un grupo d'exemples ja classificats. Cada exemple $s_{i}=x_{1},x_{2},...$ és un vector on $x_{1},x_{2},...$ representen els atributs o característiques de l'exemple. Les dades d'entrenament són augmentades amb un vector $C=c_{1},c_{2},...$on $c_{1},c_{2},...$ representen la classe a la qual pertany cada mostra.
En cada node de l'arbre, C4.5 escull un atribut de les dades que divideixen més eficaçment el conjunt de mostres en subconjunts enriquits en una classe o altra. El criteri és el normaltizat per a guany d'información (diferència d'entropia) que resulta de l'elecció d'un atribut per a dividir les dades. L'atribut amb el major guany d'informació normalitzada s'escull com a paràmetre de decisió. L'algorisme C4.5 divideix recursivament en subllistes més petites.

## Referències

* ↑ «A comparative study of decision tree ID3 and C4.5» (en anglès). http://saiconference.com.+[Consulta: 7 novembre 2018].
* ↑ «Book Review: C4.5:by J. Ross Quinlan.Inc., 1993.Programs for Machine Learning Morgan Kaufmann Publishers,» (en anglès). Kaufmann Publishers. [Consulta: 7 novembre 2018].
* ↑ «Lecture6 - C4.5» (en anglès). https://www.slideshare.net.+[Consulta: 7 novembre 2018].
# Antoni Pallarès i Tuset

Antoni Pallarès i Tuset (Puigcerdà, 1932) estudià als Escolapis de Puigcerdà, i el 1950, com a membre de l'associació d'exalumnes, fou cofundador de l'Esbart Cerdanya i participà activament amb el jovent de la vila en la Festa del Llac, que van voler convertir en una mena de «Semana Grande» de Bilbao. El 1956 es traslladà a Barcelona, on va treballar en una fàbrica de gas hidròfil de la qual va acabar sent director comercial. El 1972, després de viure a Santa Coloma de Gramenet i al Poblenou, s'instal·là amb la seva dona a les Corts.
Durant els anys de transició democràtica s'apropà al PSC, amb qui va col·laborar a les eleccions municipals de 1979 i 1983, quan fou nomenat conseller al districte de les Corts fins al 2003. Durant dotze anys va treballar a la Comissió de Cultura, i va ser el primer responsable del Centre Cívic de Can Deu, a més d'una figura destacada en l'impuls d'una nova festa major. També fou conseller de Via Pública (1995-1999), i vicepresident del Consell del Districte i regidor de Cultura i Urbanisme (1999-2003).
També va ser soci fundador de l'Associació de Veïns Camp Nou (1985), on va contribuir a impulsar el PERI Bacardí i l'erradicació d'un gueto de droga. El 1988 va promoure la fundació de la secció local del PSC a les Corts, i cinc anys més tard va fundar El Clar de les Corts, una tribuna de debat polític oberta a tot el barri. El 2005 va rebre la Medalla d'Honor de Barcelona.

## Referències

* ↑ «Persones i entitats distingides a les Corts». Ajuntament de Barcelona. [Consulta: 11 setembre 2022].
# Joan Carreras i Desclau

Joan Carreras i Desclau (Olvan, 30 d'octubre 1889 - Terrassa, 1976) fou un dels principals fundadors de la cobla La Principal de Terrassa. Hi va actuar durant molts anys com a compositor i com a intèrpret de fiscorn.
Com a compositor hi consten 35 sardanes, entre les quals les més importants són les següents:
* La bella enamorada (1950)
* Cisqueta (1946)
* Maria Àngels (1949)
* Maria Dolors (1947)
* Montserrat Imbers (1965)
* Les noies del Carrer de Vallespir (1948)
* Roser Mas (1965)

## Referències

* ↑ «Sardanes i música per a cobla». [Consulta: 23 gener 2023].
* 1 2 «Carreras i Desclau, Joan». [Consulta: 23 gener 2023].
# Crooks (Dakota del Sud)

Crooks és una població dels Estats Units a l'estat de Dakota del Sud. Segons el cens del 2000 tenia 859 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Crooks tenia 859 habitants, 282 habitatges, i 232 famílies. La densitat de població era de 510,2 habitants per km².
Dels 282 habitatges en un 54,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 70,6% hi vivien parelles casades, en un 8,9% dones solteres, i en un 17,7% no eren unitats familiars. En el 13,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 3,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,05 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,38.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 34,3% tenia menys de 18 anys, un 9,2% entre 18 i 24, un 34,2% entre 25 i 44, un 19% de 45 a 60 i un 3,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 30 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 98,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 54.583 $ i la renda mediana per família de 56.528 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.065 $ mentre que les dones 25.064 $. La renda per capita de la població era de 17.512 $. Entorn del 0,8% de les famílies i l'1,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Crooks». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 11 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Crooks». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Campanià

* Per a altres significats, vegeu «ceràmica campaniana».
* No s'ha de confondre amb Campània.
| Període | Època | Estatge | Edat (Ma) |
| Paleogen | Paleocè | Danià | (més recent) |
| Cretaci | Superior | Maastrichtià | 72,1 ± 0,2 |
| Cretaci | Superior | Campanià | 83,6 ± 0,2 | 83,6 ± 0,2 |
| Cretaci | Superior | Santonià | 86,3 ± 0,5 | 86,3 ± 0,5 |
| Cretaci | Superior | Coniacià | 89,8 ± 0,3 | 89,8 ± 0,3 |
| Cretaci | Superior | Turonià | 93,9 | 93,9 |
| Cretaci | Superior | Cenomanià | 100,5 | 100,5 |
| Cretaci | Inferior | Albià | ~ 113,0 | ~ 113,0 |
| Cretaci | Inferior | Aptià | ~ 125,0 | ~ 125,0 |
| Cretaci | Inferior | Barremià | ~ 129,4 | ~ 129,4 |
| Cretaci | Inferior | Hauterivià | ~ 132,6 | ~ 132,6 |
| Cretaci | Inferior | Valanginià | ~ 139,8 | ~ 139,8 |
| Cretaci | Inferior | Berriasià | ~ 145,0 | ~ 145,0 |
| Juràssic | Superior | Titonià | (més antic) |
| Comissió Internacional d'Estratigrafia (2020) ||||
El Campanià, de la regió de la Champagne charentaise (Charente Marítim, França), és un estatge faunístic del Cretaci superior. Comprèn el període entre fa 83,5 ± 0,7 milions d'anys i fa 70,6 ± 0,6 milions d'anys.
Sinònim del Campanià, l'Aaquenià, amb calcàries de color blanc, s'hi troba ben representat a Eivissa.

## Referències

* ↑ «Taula Cronostratigràfica Internacional v. 2020/03» (PDF). Comissió Internacional d'Estratigrafia. [Consulta: 17 març 2021].
* ↑ Coquand, Henri. Conseil général de la Charente. [[[:Plantilla:Google Livres]] Description physique, géologique, paléontologique et minéralogique du département de la Charente], 1858, p. 542.
* ↑ Enciclopèdia d'Eivissa i Formentera, Aaquenià
# Alà de la Roca

Alà de la Roca (francès: Alain de La Roche) (Bretanya, 8 de setembre de 1428 $^{(Gregorià)}$ - Zwolle, 8 de setembre de 1475) en llatí Alanus de Rupe fou un religiós de l'Orde de Predicadors, principal difusor de la devoció al Roser.

## Biografia

Algunes fonts diuen que era alemany o belga, però sembla que va néixer a Bretanya. Va entrar jove a l'Orde de Predicadors i estudià al convent de Saint Jacques de París, on destacà en filosofia i teologia. De 1459 a 1475 va ensenyar a París, Lille, Douai, Gant i Rostock. Aquí, en 1473, fou nomenat Mestre en Sacra Teologia. Fou un predicador reconegut i dedicà el seu apostolat a convèncer els fidels de la importància de la pregària, especialment del Rosari, devoció que va estendre arreu de França, Flandes i els Països Baixos, on va fundar nombroses confraries del Rosari, encara existents avui dia. Deia que en 1460 havia tingut una visió que li encarregava que restaurés la devoció al Roser, llavors abandonada.
Poc després de la seva mort, els dominics reuniren els escrits d'Alà, que no havien estat publicats, i els editaren. En algunes relata visions místiques que van ésser discutides: segons l'autor, la Mare de Déu va prometre quinze dons específics als cristians que resessin el rosari, des de la protecció contra les desgràcies a merèixer la glòria al cel.

## Referències

* 1 2 Herbermann, Charles George. The Catholic encyclopedia: an international work of reference on the constitution, doctrine, discipline, and history of the Catholic church (en anglès). The Gilmary Society, 1940, p.246.

## Enllaços externs

* Catholic encyclopaedia. "Alanus de Rupe"
* De dignitate et utilitate psalterii praecelsae ac intemeratae semper virginis Mariae