OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Lluís II de Montpensier

Lluís II de Borbó o de Montpensier (o de Borbó-Montpensier), nascut el 1483, mort a Nàpols el 1501, va ser comte de Montpensier i de Clarmont i delfí d'Alvèrnia.
Era fill de Gilbert, comte de Montpensier, de Clermont i delfí d'Auvergne, i de Clara de Gonzaga. Va succeir al seu pare el 1496.
Va marxar a Italia el 1499 i va participar en la tercera guerra d'Itàlia el 1501, i va estar present en les preses de Merillano i de Càpua (17 a 25 de juliol de 1499). Va anar a Nàpols i allí es va fer un ofici pel seu pare Gilbert i a la vista del seu cadàver va tenir una forta impressió i va començar a plorar desconsoladament. Es diu que per aquest disgust va agafar unes febres.
Va morir poc després (14 o 15 d'agost) i com que era solter i no tenia fills el va succeir el seu germà Carles III de Borbó (Carles de Montpensier o Borbó-Montpensier) conegut com el "Conestable de Borbó"

## Referències

* L'art de vérifier les dates des faits historiques, des chartes, des chroniques et autres anciens monuments, depuis la naissance de Notre-Seigneur. Volum 10, París 1818-1819
# Los Isidros

Los Isidros és una pedania del municipi valencià de Requena (Plana d'Utiel). El 2009 tenia 377 habitants.

## Geografia

La pedania se situa a la petita vall de la rambla Albosa, que transcorre a escassos metres a l'oest del nucli, entre aquest i el proper llogaret de los Cojos. L'entorn del llogaret està inclòs dins del Parc Natural de les Gorges del Cabriol.
S'arriba a los Isidros per la carretera nacional N-322, que creua el nucli i permet una comunicació directa amb la capital Requena i amb Albacete.

## Història i demografia

Segons l'historiador Juan Piqueras (Geografia de Requena Utiel), “l'origen del llogaret és incert, encara que a mitjan segle xviii hi havia establertes en el lloc algunes famílies que alternaven el treball de la terra amb la ramaderia i l'explotació forestal (...). La seva primera ermita va ser construïda en 1817 i estava situada en l'actual carrer de L'Església, sent substituïda en 1896 per un temple major."
Los Isidros és una de les pedanies de Requena més habitada i més activa.

## Economia

La principal activitat econòmica gira al voltant de la Cooperativa Agrícola Albosa, amb una capacitat vinícola d'uns 11 milions de quilos de raïm, i que concentra les collites de los Isidros, los Cojos i Penén de Albosa. El celler Cooperatiu va ser fundat en 1958 i va contar inicialment amb 52 socis. Avui arriben a 300 i la seva producció mitjana anual de vi passa de 35.000 hectòlitres. També és destacable la Cooperativa de Consum i farinera "Panificadora La Albosa", que dona servei a tota el llogaret i llogarets veïns.

## Llocs d'interès

* Molino de las Ramblas. Molí on antigament es molia el cereal amb l'impuls de l'aigua de la rambla Albosa.
* El Cocedero. Paratge natural amb impressionants vistes del Cerro de la Hoya i la desembocadura de Peñas Negras, prop del despoblat dels Sardineros, extraordinari entorn paisatgístic on ressalten les enormes pedres negres despreses, i lloc de trobada en els seus aiguamolls de la seva diversa fauna (senglars, àguiles, mussols, llebres, cabres salvatges, etc.).

## Festes

Les Festes Patronals en honor de Sant Antoni Abad escelebren el 17 de gener amb el seu tradicional gran foguera i la seva "Capota". La Capota és un pi que trien els joves del poble i que es planta en el centre de la foguera, fins que cau cremat pel foc. També se celebren les Festes dedicades a la Verge del Carme el 16 de juliol, amb fires i revetlles.
La festivitat de Sant Isidre, el 15 de maig, es realitza un romiatge a la Muela de Enmedio, que es troba a pocs quilòmetres de la població.

## Referències

* ↑ «Nomenclàtor de la Comunitat Valenciana, 2009 (IVE)». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 20 maig 2010].

## Enllaços externs

* Informació a la web de Requena
# Los Jaivas

Los Jaivas és una banda xilena de rock, fundada el 1963, a Viña del Mar. Destaca per combinar a les seves composicions el rock psicodèlic i progressiu juntament amb instruments i ritmes folklòrics llatinoamericans.
Originalment anomenada "Los High Bass", van començar interpretant boleros i cançons de Luis Dimas. Posteriorment van evolucionar a un estil experimental i psicodèlic, passant a denominar-se "Los Jaivas", com a homòfon del seu nom original. Després del cop militar de 1973 la banda es va autoexiliar a Argentina, i després del cop en aquest últim país es van radicar a França.
A més de la composició de temes propis, la banda s'ha destacat per musicalitzar part del cant general del premi Nobel Pablo Neruda a l'Òpera Rock del mateix nom.. El 1981 graven Altures de Machu Picchu, com a àlbum, juntament amb una pel·lícula de la interpretació de la cançó a la ciutat inca perduda. Van comptar amb la participació de Mario Vargas Llosa.

## Referències

* 1 2 3 «Los Jaivas (1963-2006) - Memoria Chilena» (en castellà). [Consulta: 8 agost 2022].
* ↑ «Los Jaivas» (en castellà). [Consulta: 1r novembre 2022].
* ↑ Austral, La Prensa. «La historia de Los Jaivas llega al streaming» (en castellà), 30-06-2022. [Consulta: 1r novembre 2022].
* ↑ «El autoexilio de Los Jaivas: su historia tras el Golpe de Estado» (en castellà), 11-09-2020. [Consulta: 1r novembre 2022].
* 1 2 Cooperativa.cl. «10 momentos en la historia de Los Jaivas» (en spanish). [Consulta: 1r novembre 2022].
# Logística de tercers

La logística de tercers és el conjunt de serveis logístics que una empresa presta a una altra.
Un proveïdor de serveis logístics de tercers (abreujat 3PL, o de vegades TPL) és una empresa que ofereix serveis logístics als clients, que abans eren realitzats dins de la mateix empresa, és a dir, serveis logístics terciaris (o "de tercers") per a una part o la totalitat de les seves funcions en la gestió de cadena de subministrament. El proveïdor normalment s'especialitza en el servei integrat, l'emmagatzematge i el transport que es poden ampliar i personalitzar per les necessitats del client sobre la base de les condicions del mercat i les exigències i requisits de la prestació de serveis per als seus productes i materials.

## Enllaços externs

* Article sobre compra de productes manufacturats en l'estranger Arxivat 2010-11-25 a Wayback Machine. (anglès)

## Vegeu també

* Logística
# Lu Wenyu

Lu Wenyu (en xinès tradicional: 陸文宇; en xinès simplificat: 陆文宇; en pinyin: Lù Wényǔ) és una arquitecta xinesa i cofundadora, amb el seu marit Wang Shu, del Amateur Architecture Studio. Van escollir el nom com a protesta per l'arquitectura professional i sense ànima practicada a la Xina, que creuen ha contribuït a la demolició a gran escala de molts vells barris urbans.

## Premis

En 2010, Lu Wenyu i el seu marit i soci empresarial Wang Shu van guanyar el premi alemany d'arquitectura Schelling Architecture Prize.
En 2012, Wang Shu va rebre el Premi Pritzker pel treball realitzat per la seva empresa, Amateur Architecture Studio. En una entrevista al Los Angeles Times, Wang Shu va expressar que Lu mereixia compartir el premi amb ell.

## Referències

* ↑ WORKING IN THE SHADOWS. Ann Lok Lui. Consulta 25 d'abril del 2012
* ↑ For First Time, Architect in China Wins Field's Top Prize. Robin Pogrebin Consulta 27 de febrer del 2012
* ↑ Schelling Architecture Prize 2010. Schelling Architecture Prize Arxivat 2014-02-22 a Wayback Machine. Consulta 29 de febrer del 2012
* ↑ Pritzker Prize goes to Wang Shu, 48-year-old Chinese architect. Christopher Hawthorne. Consulta 27 de febrer del 2012
# Luci Sergi Paulus (cònsol 168)

Luci Sergi Paulus (en llatí: Lucius Sergius Paulus) va ser un magistrat romà que va viure al segle ii. Formava part de la gens Sèrgia.
Va ser cònsol romà l'any 168 juntament amb Luci Venuleu Apronià durant el regnat de Marc Aureli. Aquell mateix any va ser prefecte de la ciutat. En acabar el mandat va ser nomenat procònsol de la província d'Àsia. L'esmenten els Fasti.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Volum III. Londres: John Murray, 1876, p. 157.
# Luci Sergi Fidenat (tribú consular 397 aC)

Luci Sergi Fidenat (en llatí: Lucius Sergius M. f. L. n. Fidenas) va ser un magistrat romà del segle iv aC. Era fill del tribú amb potestat consolar Mani Sergi Fidenat. Formava part de la gens Sèrgia, i era de la família dels Sergi Fidenat.
Va ser també tribú amb potestat consolar l'any 397 aC.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II. Boston: Little, Brown, & Comp., 1867, p. 149.
# Luci Vil·li Annal (tribú 179 aC)

Luci Vil·li Annal (en llatí: Lucius Villius Annalis) va ser un magistrat romà que formava part de la gens Víl·lia, una família romana d'origen plebeu.
Va ser tribú de la plebs el 179 aC, i va introduït una llei, la Lex Villia Annalis, que fixava l'any en què una persona podia aspirar a una magistratura. Per això va rebre el cognomen d'Annal, que va heretar la seva branca familiar.

## Referències

* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita XI,44
* ↑ Smith, William (ed.). «Annalis». A: Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Londres: Walton and Maberly, 1841, p. 180.
# Ludo De Keulenaer

Ludo De Keulenaer (Brasschaat, 16 de gener de 1960) va ser un ciclista belga, que fou professional entre 1982 i 1992. El seu èxit més important fou la victòria a la Copa Sels.

## Palmarès

* 1981
** 1r al Tour de la província de Namur
* 1983
** 1r a la Purnode-Yvoir
* 1986
** 1r al GP Wielerrevue
* 1987
** 1r a la Copa Sels
** 1r a la Acht van Brasschaat

### Resultats al Tour de França

* 1982. 61è de la classificació general
* 1983. 73è de la classificació general
* 1984. 92è de la classificació general
* 1985. 126è de la classificació general

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 1986. 126è de la classificació general

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
# Ludo Dielis

Ludo Dielis (Deurne, 23 de febrer de 1945) fou un jugador belga de billar campió del món en diverses ocasions.

## Palmarès

Font:
* Campionat del Món de billar pentatló: 1969, 1981
* Campionat del Món de billar a una banda: 1974, 1981, 1983
* Campionat del Món de billar de carambola quadre 47/1: 1977
* Campionat del Món de billar a tres bandes: 1981, 1989
* Campionat d'Europa de billar a una banda: 1971, 1972, 1973, 1974, 1980, 1981, 1983
* Campionat d'Europa de billar pentatló: 1971, 1977
* Campionat d'Europa de billar pentatló de seleccions: 1969, 1971, 1973, 1975, 1985, 1992 1967, 1977, 1983 1979, 1981
* Campionat d'Europa de billar de carambola quadre 71/2: 1973
* Campionat d'Europa de billar de carambola lliure: 1975
* Campionat d'Europa de billar de carambola quadre 47/1: 1977, 1979, 1980
* Campionat belga de billar a tres bandes: 1982, 1983, 1985 1972, 1973, 1976, 1977, 1978, 1984 1974, 1996, 1997

## Referències

* ↑ Erfolge Kozoom. 2016-11-25
# Luyten 726-8

Luyten 726-8 és un sistema estel·lar binari, un dels més propers a la Terra. El més proper de tots en la constel·lació de la Balena. Un dels seus components és la ben coneguda estrella fulgurant UV Ceti (Luyten 726-8 b).

## Bibliografia

* Luyten, W. J. «New stars with proper motions exceeding 0.5" annually». The Astronomical Journal, 55, 1949, pàg. 15. DOI: 10.1086/106322.
* Durand, E.; Oberly, J. J.; Tousey, R. «Analysis of the First Rocket Ultraviolet Solar Spectra». The Astrophysical Journal, 109, 1949, pàg. 1. DOI: 10.1086/145099.

## Enllaços externs

* https://web.archive.org/web/20040305021303/http://www.aavso.org/vstar/vsots/fall03.shtml
* http://www.solstation.com/stars/luy726-8.htm Arxivat 2009-03-27 a Wayback Machine.

## Referències

* ↑ Alexis Klutsch «CARMENES input catalogue of M dwarfs. I. Low-resolution spectroscopy with CAFOS» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 01-05-2015, pàg. 128–128. DOI: 10.1051/0004-6361/201525803.
* ↑ Afirmat a: VizieR Online Data Catalog: UCAC4 Catalogue (Zacharias+, 2012). Autor: Arne Henden. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: juliol 2012.
* ↑ «Parallax, orbit and mass of the visual binary L 726-8» (en anglès). Astronomical Journal, 01-06-1988, pàg. 1841–1842. DOI: 10.1086/114781.
* 1 2 «Southern very low mass stars and brown dwarfs in wide binary and multiple systems» (en anglès). Letters of the Astrophysical Journal, 2007, pàg. 520–526. DOI: 10.1086/520873.
* ↑ Afirmat a: General Catalogue of Stellar Radial Velocities. Autor: Ralph Elmer Wilson. Editorial: Carnegie Institution for Science. Data de publicació: 1953.
* 1 2 Afirmat a: VizieR Online Data Catalog: 2MASS All-Sky Catalog of Point Sources (Cutri+ 2003). Autor: Schuyler D. Van Dyk. Pàgina: -1. Llengua del terme, de l'obra o del nom: rus. Data de publicació: juny 2003.
# Lògica informal

La lògica informal, o lògica no formal, és l'estudi dels arguments, tal com es presenten en la vida diària, en oposició a l'estudi dels arguments en una forma tècnica o artificial, que correspon a la lògica formal. Si la lògica formal és la lògica de la demostració, la lògica informal és la de l'argumentació o del discurs persuasiu. Aquesta part de la lògica es dedica a diferenciar entre formes correctes i incorrectes del llenguatge i pensament quotidià, especialment a l'estudi de la metodologia per a obtenir conclusions que l'auditori troba «lògiques». Parteix del principi que el pensament i el llenguatge humans sovint són incorrectes o tendenciosos. Se li atribueixen els seus inicis a Aristòtil, que va fer el primer estudi que s'ha conservat de les fal·làcies lògiques, de la vida quotidiana.

## Referències

* ↑ Groarke, Leo; Zalta, Edward. N «Informal Logic» (en anglès). The Stanford Encyclopedia of Philosophy. Stanford University, 2013 [Consulta: 5 març 2014].
* 1 2 Perelman, Chaïm «Lógica formal y lógica informal» (PDF) (en castellà, traduït per pierre angelo gonzàlez de l'original en francès «logique formelle et logique informelle» (1986)). Praxis Filosófica. Universidad del Valle (Colombia), 25, 2007, pàg. 139-144. ISSN: 0120-4688 [Consulta: 5 març 2014].
# Línia evolutiva de Krabby

Aquesta línia evolutiva de Pokémon inclou Krabby i Kingler.

## Krabby

Krabby és una de les espècies que apareixen a la franquícia Pokémon, una sèrie de videojocs, anime, mangues, llibres, cartes col·leccionables i altres mitjans que va ser inventada per Satoshi Tajiri i ha generat milers de milions de dòlars en beneficis per a Nintendo i Game Freak. És de tipus aigua i evoluciona en Kingler. En el joc Pokémon Go es necessiten 50 caramels de Krabby per evolucionar-lo a Kingler.

## Kingler

Kingler és una de les espècies que apareixen a la franquícia Pokémon, una sèrie de videojocs, anime, mangues, llibres, cartes col·leccionables i altres mitjans que va ser inventada per Satoshi Tajiri i ha generat milers de milions de dòlars en beneficis per a Nintendo i Game Freak. És de tipus aigua i evoluciona de Krabby.

## Referències

* 1 2 3 «Krabby» (en anglès). pokemon-index, 2010. [Consulta: 12 maig 2013].
* 1 2 «Pokémon Franchise Approaches 150 Million Games Sold» (en anglès). PR Newswire. Nintendo, 04-10-2005 [Consulta: 21 setembre 2020].

## Enllaços externs

* Web oficial de Pokémon
* Krabby a Bulbapedia (anglès)
* Kingler a Bulbapedia (anglès)
Espècies de Pokémon :
# Línia evolutiva de Houndour

Aquesta línia evolutiva de Pokémon inclou Houndour i Houndoom.

## Houndour

Houndour és un personatge fictici de la saga de videojocs de Pokémon, així com d'altres jocs i productes derivats. És de tipus sinistre i foc. Evoluciona a Houndoom. Recorda un gos.

## Houndoom

Houndoom és un personatge fictici de la saga de videojocs de Pokémon, així com d'altres jocs i productes derivats. És de tipus sinistre i foc. Evoluciona de Houndour. Forma grups que recorren els boscos a la cerca de preses. És capaç de megaevolucionar.

## Referències

* 1 2 West i Noll, 2005, p. 19.
* ↑ Reynolds, M. «Pokémon Go Mega Evolution update and new bonuses, how to Mega Evolve and all Mega Evolutions list» (en anglès). Eurogamer, 6 octubre 2023. [Consulta: 8 octubre 2023].

## Bibliografia

* West, T.; Noll, K. Pokémon: Ghost, Dark, & Steel Handbook (en anglès). Scholastic, 2005. ISBN 9780439801744.

## Enllaços externs

* Web oficial de Pokémon
* Houndour a Bulbapedia (anglès)
* Houndoom a Bulbapedia (anglès)
Espècies de Pokémon :
# Resultat informat pel pacient

Un resultat informat pel pacient (en anglès Patient-reported outcome o PRO) és un resultat de salut, habitualment com a qüestionari, informat directament pel pacient. Per tant, difereix d'un resultat informat per una altra persona, com ara un resultat informat pel metge, un resultat informat per la infermera, etc. Els mètodes PRO s'utilitzen en assaigs clínics, per conèixer el grau d'afectació d'una malaltia coneguda o valorar una suposada malaltia o un trastorn en el pacient, per conèixer els hàbits de salut o per comprendre millor l'eficàcia d'un tractament. En tractar-se de qüestionaris autoadministrats també poden representar una optimització del temps dedicat pels professionals sanitaris.
L'ús de PRO digitalitzats, o resultats electrònics informats pel pacient s'utilitzen a Catalunya des del 2023. En aquest cas s'anomenen PROM (patient reported outcome mesurament, com a Anglaterra). Els PROMs estan integrats en l'Historial Electrònic de Salut, i es vehiculen a través de La Meva Salut del pacient (perquè aquest els rebi i els pugui retornar omplerts).

## Referències

* ↑ Oficina del Pla Director de Sistemes d’Informació «Ja està disponible la nova eina de l’HES per prescriure qüestionaris de salut als pacients (PROMs)». Nota formativa del Sistema de Salut de Catalunya, Desembre 2022, pàg. 1-14.
* ↑ «Patient Reported Outcome Measures (PROMs)» (en anglès). [Consulta: 1r juliol 2023].
# El Puig de Baga

El Puig de Baga és una masia al terme municipal de Gisclareny (el Berguedà) documentada ja en època medieval, se la relacionava amb l'església romànica de Sant Martí del Puig, de la qual dista a penes un centenar de metres. La masia formava part dels dominis jurisdiccionals dels barons de Pinós des del segle xii i els seus estadants, n'eren vassalls. A finals del s. XVII o començaments del s. XVIII es bastí el gran casal, abandonat després de la Guerra Civil (1936- 1939).
Es tracta d'una masia de grans dimensions d'estructura clàssica. Té una planta quadrada, organitzada en planta baixa i tres pisos superiors i coberta a quatre aigües amb teula àrab o els careners paral·lels a la façana de ponent. Les obertures, petites finestres quadrades amb llindes de fusta, es reparteixen pels murs de llevant, migdia i ponent a l'altura del primer pis, distribuïdes de manera arbitrària. La porta és un arc de mig punt adovellat. El parament és de petites pedres sense treballar unides amb morter deixat a la vista.

## Notes

* 1 2 «MASIA "EL PUIG DE LA BAGA"». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 30 novembre 2015].
* ↑ «Església de Sant Martí del Puig de la Baga – Gisclareny / Berguedà». Catalunya Medieval. [Consulta: 30 novembre 2015].

## Bibliografia

* Serra Vilaró, Joan; Les Baronies de Pinós i Mataplana. Investigació als seus arxius, 1930-1950
# Giovanni Battista Caviglia

Giovanni Battista Caviglia (Gènova, República de Gènova, 1770 - París, 7 de setembre de 1845) fou un explorador, navegant i egiptòleg italià. Va ser un dels pioners de l'arqueologia egípcia del seu temps. Fou un personatge influent en l'excavació de l'Esfinx de Guiza prop del Caire.
Va néixer a Gènova en 1770 en un moment en què la ciutat era la capital de la República de Gènova. Va passar la major part de la seva vida navegant a la Mediterrània, on es va convertir en un capità de marina mercant
Quan va decidir iniciar la seva carrera com a explorador va deixar el seu vaixell amarrat a Alexandria, i va oferir els seus serveis a diversos col·leccionistes, i la majoria de les seves excavacions es van dur a terme en nom del cònsol general britànic Henry Salt.
Entre el 1816 i 1817 va explorar la piràmide de Kheops, on va fer importants descobriments, com el corredor descendent, la part inferior del pou de servei i la inacabada cambra subterrània.
En 1817 Salt el va contractar per desenterrar l'esfinx del Caire, que durant segles havien estat gairebé totalment coberta per les sorres del desert. L'última excavació al voltant de l'Esfinx s'havia realitzat l'any 160 per ordre de l'emperador romà Marc Aureli. En les excavacions van continuar sorgint una gran varietat d'artefactes egipcis i inscripcions gregues i romanes. En 1819, va haver de suspendre la seva investigació.
Després de l'exploració durant les excavacions dutes a terme el 1820 en nom dels britànics a l'antiga capital, Memfis, que es troba a uns 20 km al sud del Caire, va fer un altre descobriment sensacional: el Colós de Ramsès II. Es tractava d'una "enorme estàtua de calç que va trobar prop de la porta sud del Temple de Ptah, prop del poble de Mit Rahina. Tot i que li falten els peus, fa més de 10 metres d'alt. La va oferir, a través de l'egiptòleg Ippolito Rosellini, al Gran Duc Leopold II de Toscana que la va refusar a causa de les dificultats i els costos de transport. Després el paixà d'Egipte Muhàmmad Alí Paixà la va donar a Museu Britànic de Londres, que al seu torn va rebujtar la "oferta per les mateixes raons. A continuació, es va construir en el lloc un museu on encara es pot trobar
En 1835, quan ja tenia 65 anys, els egiptòlegs britànics Richard William Howard Vyse i John Shae Perring el van contractar com a assistent de les seves excavacions a Guiza. La recerca es va dur a terme amb l'ús de grans quantitats de dinamita i es va centrar a les piràmides de Kheops i Micerí. La col·laboració va durar un parell d'anys, després dels quals Vyse, contrari als mètodes de Caviglia, el va acomiadar.
Va passar els últims anys de la seva vida a París, on va morir.

## Vegeu també

* Giovanni Battista Belzoni

## Notes

* 1 2 «Early Travelers and Explorers to to the Pyramids, Part II». Egypt Tour, 2010.
* ↑ «IL GRANDE BELZONI DI MARCO ZATTERIN». CoaloaLAB. Arxivat de l'original el 2010-01-25. [Consulta: 8 juny 2013].
* ↑ «Colossus of Ramesses II». Egypt Tour, 2010.
# Cap de Cavalleria

El Cap de Cavalleria és un promontori de 90 m que forma un cap de la costa nord de Menorca que es troba el municipi d'Es Mercadal.
Al seu extrem hi ha un far de segon ordre, el més important de l'illa que data del 1859.
A prop de la platja es troba el cap de cavalleria, el punt més septentrional de l'illa de Menorca i en el qual s'alça un far elevat sobre un penya-segat de 94 metres que ofereix una espectacular panoràmic de la costa nord. El far de Cavalleria és el segon far més antic de l'illa. Construït el 1857 després d'haver registrat vuit naufragis al litoral l'any anterior, el seu feix de llum arriba fins a 36 milles. Abans d'arribar aquest punt es passa pel costat del port natural de Sanitja, el tercer en importància de l'illa fa 2.000 anys, quan se li denominava Sanisera. A la part oposada a la cala destaquen les excavacions d'un jaciment arqueològic que suposa un dels millors testimonis de l'estada dels romans a Menorca.

## Vegeu també

* Platges de Cavalleria

## Referències

* 1 2 «Cap de Cavalleria». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Cap de Catalunya

El Cap de Catalunya és un cap de l'illa de Mallorca. Es troba al municipi de Pollença, a la península de Formentor. El topònim fa referència a la direcció del cap: mira cap a Catalunya.

## Referències

* ↑ Dolç i Dolç, Miquel (coord.). Gran Enciclopèdia de Mallorca. Volum 3. Palma: Promomallorca, p. 226. ISBN 84-8661702-2.