OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# La Collada (de Morrano)

La Collada és un coll que es troba en el terme municipal de la Vall de Boí, a la comarca de l'Alta Ribagorça, i dins del Parc Nacional d'Aigüestortes i Estany de Sant Maurici.
El coll està situat a 2.490,3 metres d'alçada, al sud-est de la Pala de Morrano i al nord-oest del Pic de Dellui; comunica les valls de Morrano (SO) i de Dellui (NE).
A pocs metres direcció sud-oest, en un replà, es troba l'Estany de la Collada. En sentit contrari, cap al nord-est, 150 metres per sota del coll, descansa l'Estany de Dellui.

## Rutes

Dues són les opcions principals:
* Sortint del Planell d'Aigüestortes direcció sud-est, el camí travessa el Pletiu de Davall de Morrano i remunta el fort pendent fins a trobar el Pletiu de Damont de Morrano. Després la ruta s'enfila, també per forta pendent, per la Pala de Morrano, fins a trobar l'Estany de la Collada i el coll.
* Sortint des del Refugi d'Estany Llong, agafant el camí de la Vall de les Corticelles, per prendre després la variant de la Vall de Dellui fins a l'Estany de Dellui i enfilar-se al, on trobarem també trobarem l'Estany de la Collada.

## Referències

* 1 2 ICC - Institut Cartogràfic de Catalunya. Mapa Vall de Boí 1:25.000. Editorial Alpina. la Collada. [Consulta: 27/10/2013]
* ↑ Editorial Alpina. Carros de Foc [mapa], 1:25.000, L. Cartografia de Servicio Geográfico del Ejército. (2007)

## Bibliografia

* Editorial Alpina. Vall de Boí [mapa], Primera edició, 1:25.000, L. Cartografia de Servicio Geográfico del Ejército. (febrer 2001)
* Editorial Alpina. Carros de Foc [mapa], 1:25.000, L. Cartografia de Servicio Geográfico del Ejército. (2007)
* Institut Cartogràfic de Catalunya. Parc Nacional d'Aigües Tortes i Estany de Sant Maurici [mapa], Segona edició, 1:25.000. (abril 1998)
# La Colladeta (Hortoneda)

La Colladeta és una collada i una partida rural situada a 979,4 metres d'altitud del terme municipal de Conca de Dalt (antic terme d'Hortoneda de la Conca), al Pallars Jussà, vora el poble d'Hortoneda.
Es troba al nord d'Hortoneda, al sud-est del Roc de Tomàs i al nord-oest de lo Tossalet, a l'esquerra del barranc d'Eroles, que més avall s'anomena de Llabro.
Hi passava el camí vell, actualment en part perdut, d'Hortoneda a l'Espluga de Cuberes.
# L'equipatge

L'equipatge (títol original: The Package) és un thriller estatunidenc dirigit per Andrew Davis el 1989. Ha estat doblada al català. Destacar, una petita aparició del director Jack Gold en el paper de governador.

## Argument

El sergent Gallagher torna d'Alemanya amb un soldat presoner. El presoner s'escapa als banys de l'aeroport, i és el començament d'una recerca on Gallagher no té amics... perquè totes les autoritats militars semblen impedir-li trobar el seu fugitiu, aparentment sense fer fàstics a l'ús de cap mitjà. Amb l'ajuda de la seva esposa de la qual és distant des de fa un cert temps, Gallagher buscarà la raó d'aquesta conspiració.

## Repartiment

* Gene Hackman: Sargent Johnny Gallagher
* Joanna Cassidy: Eileen Gallagher
* Tommy Lee Jones: Thomas Boyette
* John Heard: Coronel Glen Whitacre
* Dennis Franz: Tinent Milan Delich
* Chelcie Ross: General Hopkins
* Marco St. John: Marth
* Pam Grier: Ruth Butler
* Kevin Crowley: Walter Henke
* Ron Dean: Karl Richards
* Thalmus Rasulala: El comandant dels serveis secrets

## Referències

* ↑ «L'equipatge». esadir.cat.
* ↑ «The Package». The New York Times.
# La Devesa (Talamanca)

La Devesa, és un paratge del terme municipal de Talamanca, a la comarca catalana del Bages.
Està situat a l'extrem de llevant del terme de Talamanca, en el vessant occidental del Serrat de Mussarra, a l'oest del Camí de Mussarra al Coll de Lligabosses. És al capdamunt del torrent de la Devesa, afluent de la riera de Talamanca. També queda a migdia de Bonesfonts i al nord-oest del Turó de Lligabosses.
És una zona essencialment boscosa, formada per pendissos encarats a l'oest i al sud-oest.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya; cal fer un pas d'aproximació
# La Vixeta

La Vixeta: revista d'humor i d'esport, va ser una publicació periòdica sortida a Reus l'any 1924.
Només se'n coneix un número, que va sortir el 12 de juliol de 1924, i se suposa únic. Va seguir la mateixa línia que La Pepeta i La Batallada, dues revistes satíriques reusenques més aviat de broma innocent i plenes de xafarderies. La Vixeta tenia un humor festiu, però les seves aspiracions eren pobres. Els articles no anaven signats, però se sap de la participació de Salvador Torrell. Al número 1 deien: "La nostra Vixeta serà bona minyona, sense ràbia agressiva, amb moltes ganes però, de fer pessigolles a les nostres xiquetes i al sexo feo". Salvador Torrell, que col·laborà en la publicació, explicava que Joaquim Santasusagna participava amb una secció, "Full d'àlbum", on escrivia tres targetes postals a altres tantes noies. La Vixeta (encara que normalment es grafia Vitxeta) és el nom de la geganta més popular dels gegants del Seguici Festiu de Reus.
La publicació tenia 8 pàgines, 32 cm., una capçalera tipogràfica, valia 15 cèntims i s'imprimia a la Tipografia Sanjuan. La publicació es conserva a la Biblioteca Central Xavier Amorós de Reus, a la Biblioteca de Catalunya i a la Biblioteca del Centre de Lectura de Reus.

## Referències

* 1 2 Ferran, Marc. Humor i sàtira a Reus: la premsa satírica (1868-1936). Reus: Centre de Lectura, 1992, p. 84-85. ISBN 8487873049.
* ↑ «Overtura». La Vixeta, 1, 12-VII-1924, pàg. 1.
* ↑ «Vixeta». Catàleg Argus. [Consulta: 5-VI-2017].
* ↑ «Vixeta». CCUC. [Consulta: 5-VI-2017].

## Vegeu també

* La Premsa a Reus 1813 - 1939
# La Hulpe

La Hulpe (en való L'Elpe, neerlandès Terhulpen) és un municipi belga del Brabant Való a la regió valona. Limita amb Lasne, Rixensart (Genval), Waterloo, Overijse i Hoeilaart. L'1 de gener del 2024 tenia 7.531 habitants.

## Referències

* ↑ «BEVOLKINGSCIJFERS PER PROVINCIE EN PER GEMEENTE OP 1 JANUARI 2024 / CHIFFRES DE LA POPULATION PAR PROVINCE ET PAR COMMUNE, A LA DATE DU 1er JANVIER 2024» (en francès i neerlandès). Ministeri d'Interior de Bèlgica, 27-01-2024. [Consulta: 21 setembre 2024].
# Laptevka

Laptevka - Лаптевка (rus) - és un poble de l'óblast de Bélgorod, a Rússia. El 2010 tenia 566 habitants. Pertany al districte (raion) de Rakítnoie.

## Referències

* ↑ «Схема территориального планирования муниципального района "Ракитянский район" Белгородской области». Федеральная государственная информационная система территориального планирования (ФГИС ТП). Arxivat de l'original el 2022-01-09. [Consulta: 9 gener 2022].
* ↑ «Aleksandrovka» (en anglès). GeoNames. Arxivat de l'original el 2022-01-09. [Consulta: 9 gener 2022].
* ↑ Koriakov, I. B. «База данных «Этно-языковой состав населённых пунктов России»». Arxivat de l'original el 2021-10-05. [Consulta: 9 gener 2022].
# La Puebla de Montalbán

La Puebla de Montalbán és un municipi de la província de Toledo, a la comunitat autònoma de Castella la Manxa. En aquest poble hi va néixer Fernando de Rojas l'autor de La Celestina.

## Referències

* ↑ «Provincia de Toledo (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 5 març 2021].
# Legg Mason Tennis Classic 2011

El Torneig de Washington DC 2011, oficialment conegut com a Legg Mason Tennis Classic 2011, és una competició tennística jugada sobre pista dura que està inclosa dins de les sèries 500 de l'ATP. La 43a edició del torneig es va celebrar entre el 30 de juliol i el 7 d'agost de 2011 al William H.G. FitzGerald Tennis Center de Washington DC, Estats Units.

## Quadre individual masculí

| 3a ronda | 3a ronda | 3a ronda | 3a ronda | 3a ronda | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final |
| 1 | G. Monfils | 6 | 7 | |
| 15 | D. Tursúnov | 2 | 6⁹ | | 1 | G. Monfils | 6 | 6 | |
| | G. Dimitrov | 4 | 2 | | 6 | J. Tipsarević | 4 | 4 | |
| 6 | J. Tipsarević | 6 | 6 | | | | | | | 1 | G. Monfils | 6 | 3 | 7 |
| 3 | V. Troicki | 6 | 6 | | | | | | | 11 | J. Isner | 4 | 6 | 6⁶ |
| 13 | K. Anderson | 3 | 3 | | 3 | V. Troicki | 6⁵ | 6 | 1 | | | | | |
| 11 | J. Isner | 7 | 1 | 7 | 11 | J. Isner | 7 | 3 | 6 | | | | | |
| | J. Blake | 6$^0$ | 6 | 6$^4$ | | | | | | | | | | | 1 | G. Monfils | 4 | 4 |
| 7 | M. Bagdatís | 3 | 6 | 6 | | | | | | | | | | | | R. Štěpánek | 6 | 6 |
| 12 | T. Bellucci | 6 | 3 | 2 | 7 | M. Bagdatís | 3 | 6$^4$ | | | | | | |
| | M. Russell | 3 | 3 | | | D. Young | 6 | 7 | | | | | | |
| | D. Young | 6 | 6 | | | | | | | | D. Young | 3 | 3 | |
| 5/WC | F. Verdasco | 6 | 7 | | | | | | | | R. Štěpánek | 6 | 6 | |
| 9 | N. Davidenko | 4 | 5 | | 5/WC | F. Verdasco | 4 | 4 | | | | | | |
| 16 | J. Nieminen | 4 | 6 | 2 | | R. Štěpánek | 6 | 6 | |
| | R. Štěpánek | 6 | 3 | 6 | | | | | |

## Quadre doble masculí

| Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final | Final |
| | Marcelo Melo Bruno Soares | 6 | 6 | |
| WC | Jonathan Erlich Andy Ram | 3 | 3 | | | Marcelo Melo Bruno Soares | 7 | 6$^7$ | [8] |
| 3 | Michaël Llodra Nenad Zimonjić | 7 | 7 | | 3 | Michaël Llodra Nenad Zimonjić | 6⁶ | 7 | [10] |
| | Mariusz Fyrstenberg Marcin Matkowski | 5 | 6¹ | | | | | | | 3 | Michaël Llodra Nenad Zimonjić | 6$^3$ | 7 | [10] |
| | Robert Lindstedt Horia Tecău | 6 | 6 | | | | | | | | Robert Lindstedt Horia Tecău | 7 | 6⁶ | [7] |
| | Mark Knowles Xavier Malisse | 4 | 4 | | | Robert Lindstedt Horia Tecău | w/o | | |
| | Eric Butorac Jean-Julien Rojer | 4 | 6 | [2] | | Tommy Haas Radek Štěpánek | | | |
| | Tommy Haas Radek Štěpánek | 6 | 1 | [10] | | | | | |

## Enllaços externs

* Quadre individual masculí PDF
* Quadre doble masculí PDF
Washington D.C. :
1969
1970
1971
1972
1973
1974
1975
1976
1977
1978
1979
1980
1981
1982
1983
1984
1985
1986
1987
1988
1989
1990
1991
1992
1993
1994
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
2017
2018
2019
2021
2022
2023
2024 :
ATP World Tour 2011
< 2010
2012 > :
ATP World Tour Finals, Londres :
# Las Meninas (Isabel de Velasco i María Bárbola)

Las Meninas (Isabel de Velasco i María Bárbola) és un oli sobre tela de 130 × 96 cm pintat per Pablo Picasso a Canes l'any 1957 i dipositat al Museu Picasso de Barcelona.

## Context històric i artístic

En aquesta seqüència, Picasso presenta la imatge sencera de la menina Isabel de Velasco, filla dels comtes de Colmenares, i de la criada macrocefàlica d'origen alemany, Mari Bárbola. Sorprèn, una vegada més, per la seua espontaneïtat. El diari que zelosament va escriure Picasso, seduït en tot moment pel Velázquez, torba, de nou, per la capacitat creativa i la bellesa plàstica que comporta aquesta creació del principi de novembre de l'any 1957.

## Descripció

Picasso centra la composició en tots dos personatges, si bé el dramatisme de la pintura el dona la nana Mari Bárbola que manté una actitud gairebé desafiant. Les seues mans, com grapes, i les extremitats superiors són molt gràfiques i estan fetes amb un estil primari, immediat. Sembla que volen aturar-nos. L'artista li cobreix el rostre amb un vel transparent que filtra la imatge d'una cara gairebé monstruosa i extremadament agressiva. Mentrestant, la menina, de cara arrodonida, la mira de reüll. Picasso resol amb gran enginy les textures de les transparències dels vels de les nenes i, amb una puresa gràfica extraordinària, els vestits estructurals amb plans, ben perfilats, de colors freds que contrasten amb la calidesa del vermell del fons i del groc brillant del terra. Com en la resta d'obres que formen la sèrie, es lliura a un exercici d'estil fora del comú.
Fou donat per l'artista al Museu Picasso de Barcelona l'any 1968.

## Referències

* 1 2 3 4 Rafart i Planas, Claustre, 1998. Guia del Museu Picasso. Barcelona: Ajuntament de Barcelona. ISBN 8476098693. Pàg. 108.

## Enllaços externs

* La cronologia de Las Meninas de Picasso - Museu Picasso de Barcelona (català)
# Las Marías (Puerto Rico)

Las Marías és un municipi de Puerto Rico localitzat a la regió oest interior de l'illa, també conegut amb els noms de Pueblo de la China Dulce i La Ciudad de los Cítricos. Limita al nord amb els municipis d'Añasco i San Sebastián; al sud amb Maricao; a l'est amb Lares; i a l'oest amb Mayagüez i Añasco.
El municipi està dividit en 16 barris: Alto Sano, Anones, Bucarabones, Buena Vista, Cerrote, Chamorro, Espino, Furnias, Las Marías Pueblo, Maravilla Este, Maravilla Norte, Maravilla Sur, Naranjales, Palma Escrita, Purísima Concepción i Río Cañas.

## Referències

* ↑ «Municipio de Las Marías». Enciclopedia de Puerto Rico. [Consulta: 9 juliol 2021].
* ↑ «American FactFinder». Oficina del cens dels EUA. [Consulta: 9 juny 2015].

## Enllaços externs

* Directori de Municipis, Las Marías Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. a la web oficial de l'Estat Lliure associat de Puerto Rico
# Les Pallers (Cabdella)

Les Pallers és una partida del terme municipal de la Torre de Cabdella, dins del seu terme primigeni, al Pallars Jussà.
Està situada a ponent del pantà de Sallente, a prop de la presa, en el vessant oriental de la Serra Tancada.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Les Palmeres

Son Granada, dit també pel nom comercial Les Palmeres, és una urbanització al terme municipal de Llucmajor, Mallorca. Situada prop del cap Enderrocat, a 1,5 km de la costa, a la carretera del cap Blanc, entre les urbanitzacions de Cala Blava i Maioris Décima, dins terrenys de la possessió de Son Granada. La urbanització es va construir entre 1974 i 1975.

## Referències

* ↑ La Universitat de les Illes Balears recomana per a aquesta urbanització el nom de Son Granada; maldament la urbanització està situada a l'antiga possessió de Son Granada de Baix, hom proposa aquest nom per establir la diferència amb la urbanització Maioris Decima, per a la qual hom proposa el nom de Son Granada de Baix: Universitat de les Illes Balears. Nomenclàtor de nuclis de població de les Illes Balears, 2001.
* ↑ Calviño, C; Clar, J.; Grimalt, M. Llucmajor. Palma: Hora Nova, 2000 (Guia dels pobles de Mallorca).
# Lievin-Bonaventure Proyart

L'abat Lievin-Bonaventure Proyart (1743-1808) va ser un escriptor i religiós francès catòlic, monàrquic, contrarevolucionari i antimaçònic. En 1808 va ser condemnat a la presó, (on va morir) per raons polítiques després de la publicació del seu llibre sobre Lluís XVI.

## Bibliografia

* la Vie de Décalogne, 1772.
* Souzi, 1772.
* l'histoire de Loango, Kakongo et autres royaumes d'Afrique, 1776.
* Vie du Dauphin père de Louis XVI, 1780.
* la vie de Jean-Gabriel d'Orléans de la Motte, 1788.
* Louis XVI Détrôné Avant D'Etre Roi, Ou Tableau Des Causes Nécessitantes De La Révolution Françoise Et De L'Ebranlement De Tous Les Trônes; Faisant Partie Intégrante D'Une Vie De Louis XVI Qui Suivra, 1800.

## Enllaços i referències

* La Politique tirée de l'Ecriture Sainte et le Discours sur l'Histoire universelle dans la pensée contre-révolutionnaire. L'exemple de l'abbé Proyart per Augustin Pic Arxivat 2007-05-31 a Wayback Machine.
# Lieven Malfait

Lieven Malfait (Kuurne, 18 de juny de 1952) va ser un ciclista belga, que fou professional entre 1974 i 1981. Destacà en etapes d'un sol dia disputades a Bèlgica.

## Palmarès

* 1973
** 1r a la Fletxa de les Ardenes
* 1974
** 1r a la Omloop der drie Proviniciën
** 1r a la Omloop van de Westkust-De Panne
** 1r a Sleidinge
* 1976
** 1r al Circuit de Houtland
** 1r a la Beveren-Leie
** 1r al GP Wetteren - Omloop van de Rozenstreek
* 1977
** 1r a Oostrozebeke
** 1r a Haasdonk
* 1978
** 1r a Zwevezele
** 1r a Vrasene
* 1979
** 1r al Gran Premi Marcel Kint
** 1r a Zwevezele
* 1980
** 1r a l'Omloop Mandel-Leie-Schelde
** 1r a Heule
** 1r a Beernem
* 1981
** 1r al GP du Tournaisis
** 1r a Kortemark

### Resultats al Tour de França

* 1979. Abandona (2a etapa)

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 1977. 91è de la classificació general

### Resultats a la Volta a Espanya

* 1977. Fora de temps
* 1979. Abandona

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a museociclismo.it
* Fitxa a cyclebase.nlt
# Leovegildo Lins da Gama Júnior

Leovegildo Lins da Gama Junior (29 de juny, 1954), conegut simplement com a Junior, fou un futbolista brasiler que jugava de defensa i centrecampista.

## Trajectòria

Junior va jugar al Flamengo en dues etapes, amb qui guanyà quatre campionats brasilers (80/82/83/92), la Copa Libertadores del 1981 i l'Intercontinental del mateix any. Amb 857 partits, és el jugador que més n'ha disputat al club. També jugà a Itàlia, al Torino FC i Pescara entre 1984 i 1989.
Va jugar 74 partits amb la selecció brasilera entre maig de 1979 i desembre de 1992, marcant sis gols. Disputà els mundials de 1982 i 1986.
Junior va ser breument entrenador del Flamengo els següents anys:
* 1993-1994 - 57 partits
* 1997 - 23 partits
També ha participat en nombroses competicions de futbol platja, essent campió del món els anys 1995, 1996, 1997, 1998, 1999 i 2000, i d'Amèrica els anys 1994, 1995, 1996, 1997, 1998 i 1999.

## Palmarès
### Club

* Copa Intercontinental de futbol - 1981
* Copa Libertadores de América - 1981
* Campionat brasiler de futbol - 1980, 1982, 1983, 1992
* Copa do Brasil 1990
* Campionat carioca - 1974, 1978, 1979, 1979 (extra), 1981, 1991

### Individual

* 1985 Futbolista de l'any a Itàlia
* 1992 Futbolista brasiler de l'any - Revista Placar
* Pelé el va incloure dins de la seva llista dels 125 més grans futbolistes vius el març del 2004.

## Referències

* ↑ Enciclopédia do Futebol Brasileiro Lance Volume 1. Rio de Janeiro: Aretê Editorial S/A, 2001, p. 103. ISBN 85-88651-01-7.
* ↑ Pereira, Mauro Cezar. «Mais Sobre Flamengo» (en portuguès). ESPN Brasil. Arxivat de l'original el 4 de desembre 2010. [Consulta: 12 juny 2009].
* ↑ «Brazil's World Cup squad 1986». Planet World Cup. [Consulta: 12 juny 2009].
* ↑ «Todos os brasileiros - 1982» (en portuguès). FolhaOnline, 09-12-2005. [Consulta: 16 desembre 2017].
* ↑ «Pele's list of the greatest». BBC, 04-03-2004. [Consulta: 12 juny 2009].
Junior amb el Brasil - Plantilles de navegació :
Selecció de futbol del Brasil – Copa del Món de futbol de 1982
1 Waldir Peres •
2 Leandro •
3 Oscar •
4 Luizinho •
5 Toninho Cerezo •
6 Júnior •
7 Paulo Isidoro •
8 Sócrates (c) •
9 Serginho •
10 Zico •
11 Éder •
12 Paulo Sérgio •
13 Edevaldo •
14 Juninho •
15 Falcão •
16 Edinho •
17 Pedrinho •
18 Batista •
19 Renato •
20 Roberto Dinamite •
21 Dirceu •
22 Carlos •
Entrenador: Telê Santana
Selecció de futbol del Brasil – Copa del Món de futbol 1986
1 Carlos •
2 Édson •
3 Oscar •
4 Edinho •
5 Falcão •
6 Júnior •
7 Müller •
8 Casagrande •
9 Careca •
10 Zico •
11 Edivaldo •
12 Paulo Vitor •
13 Josimar •
14 Júlio César •
15 Alemão •
16 Mauro Galvão •
17 Branco •
18 Sócrates •
19 Elzo •
20 Silas •
21 Valdo •
22 Leão •
Seleccionador: Telê Santana :
# Lethbridge

Lethbridge és una ciutat de la província d'Alberta, Canadà. És la quarta ciutat més poblada d'Alberta, després Calgary, Edmonton, i Red Deer. A 127.19 km², és el tercer lloc en extensió territorial després de Calgary i Edmonton. Està situada a prop les muntanyes Rocoses i es troba a 210 km sud-est de Calgary en el riu Oldman.
És una ciutat que es caracteritza pel fet que té un dels millors climes a Canadà, la major part del temps és assolellat i calorós. És una comunitat que compta amb grans facilitats entre les quals destaquen els seus parcs recreatius i àrees verdes.
Lethbridge és el principal centre comercial, industrial i financer del sud d'Alberta. Les bases de l'economia de la ciutat estan en el desenvolupament de les mines de carbó les quals van ser explotades durant el segle xix i l'agricultura al segle xx. Més de la meitat de la població que treballa es troba empleada a les àrees de salut, educació, negocis propis, i govern. Compta amb la Universitat de Lethbridge que és l'única universitat en el Sud d'Alberta igual que amb tres institucions per a carreres tècniques (Colleges). La ciutat explica també amb diferents teatres, museus i centres esportius.

## Transport

Aquesta ciutat és servida per l'Aeroport del Comtat de Lethbridge.

## Demografia

Població per grup ètnic, 2006 :
| Grup ètnic | Població | Percent |
| Blanc | 69,825 | 858,0% |
| Primeres Nacions | 3,150 | 39,0% |
| Métis | 1,585 | 19,0% |
| Japonesos | 1,575 | 19,0% |
| Xinesos | 1,125 | 14,0% |
| Àsia meridional | 920 | 11,0% |
| Afrocanadencs | 850 | 1% |
| Filipins | 745 | 9,0% |
| Llatinoamericans | 680 | 8,0% |
| Àsia del Sud-est | 300 | 5,0% |
| Coreans | 185 | 2,0% |
| Altres | 180 | 2,0% |
| Àrabs | 160 | 2,0% |
| Minoria multiracial | 155 | 2,0% |
| Àsia occidental | 75 | 1,0% |
| Inuit | 60 | 1,0% |
| Població total | 81,390 | 100% |

## Fills il·lustres

* Bertram Brockhouse (1918 - 2003) físic, Premi Nobel de Física de l'any 1994.

## Agermanaments

* Culver City
* Anyang
* Timaixovsk
* Towada (Aomori)

## Referències

* ↑ , Community Profiles from the 2006 Census, Statistics Canada - Census Subdivision

## Enllaços externs

* web oficial
# Letgarda de Tost

Letgarda de Tost o Lletgarda (? - 1094) va ser una dama de la noblesa catalana del segle xi, vescomtessa d'Àger.

## Orígens familiars

Era filla d'Arnau Mir de Tost i Arsenda d'Àger. Per part de pare, pertanyia a la casa de Tost, nobles vinculats al Castell de Tost.
| 2. Arnau Mir de Tost | 2. Arnau Mir de Tost | 2. Arnau Mir de Tost | 2. Arnau Mir de Tost |
| | | | | 5. Sança | 5. Sança | 5. Sança | 5. Sança |
| | | | | | | | | 1. Letgarda de Tost | 1. Letgarda de Tost | 1. Letgarda de Tost | 1. Letgarda de Tost |
| | | | | | | | | | | | | 6. Bernat de Fluvià? | 6. Bernat de Fluvià? | 6. Bernat de Fluvià? | 6. Bernat de Fluvià? | | | |
| | | | | | | | | | | | | 3. Arsenda d'Àger | 3. Arsenda d'Àger | 3. Arsenda d'Àger | 3. Arsenda d'Àger | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | 7. ? | 7. ? | 7. ? | 7. ? |
La seva germana Valença de Tost es casà l'any 1056 amb Ramon V de Pallars Jussà.

## Núpcies i descendents

Es va casar amb Ponç I de Cabrera, senyor de Cabrera, el 1067, amb qui va tenir quatre fills:
* Guerau II de Cabrera, que succeí al seu pare.
* Ponç de Cabrera, probablement casat amb una dama castellana i establert a Lleó, que fou l'estirp dels Ponce de Cabrera (i dels Ponce de León).
* Pere de Cabrera, canonge de Vic.
* Una altra filla de la que es desconeix el nom.

## Referències

* ↑ P.C. «Notes marginals (Tost)». A: Rafael Dalmau. Els castells catalans. Barcelona: Dalmau, 1979. ISBN 84-232-0158-9.
* ↑ Mestre i Campí, Jesús; Salrach, J.M. & Termes J.. Diccionari d'Història de Catalunya. Barcelona: Edicions 62, juny de 1993. ISBN 84-297-3521-6.
# Lethaia

Lethaia és una revista científica revisada per experts sobre paleontologia i estratigrafia. Surt amb una periodicitat trimestral. Publicada originalment per la Comissió Internacional d'Estratigrafia, avui en dia és publicada per Wiley-Blackwell en nom de la Lethaia Foundation. És una publicació oficial de l'Associació Paleontològica Internacional i la Comissió Internacional d'Estratigrafia. El 2016/17 tenia un índex d'impacte de 2,281.

## Referències

* ↑ «Lethaia» (en anglès). Index Copernicus. [Consulta: 23 desembre 2021].
* ↑ «Lethaia» (en anglès). Database Journal. Arxivat de l'original el 2021-12-23. [Consulta: 23 desembre 2021].