OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Thumeries

Thumeries és un municipi francès al departament del Nord (regió dels Alts de França). L'any 2006 tenia 3.768 habitants. Limita al nord amb La Neuville, al nord-est amb Attiches, a l'est amb Mons-en-Pévèle, al sud-est amb Moncheaux, al sud-oest amb Ostricourt i al nord-oest amb Wahagnies.
Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 3.401 | 3.477 | 3.600 | 3.422 | 3.225 | 3.394 | 3.768 |
| Des de 1962: Població sense dobles comptes |||||||
Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Armand Masquelez | |

## Personatges il·lustres

* Louis Malle, director de cinema.
# Thun-Saint-Martin

Thun-Saint-Martin és un municipi francès, situat a la regió dels Alts de França, al departament del Nord. L'any 2006 tenia 522 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 429 | 451 | 445 | 421 | 475 | 460 | 522 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Henri Despres | |
# Tiocianat d'amoni

El tiocianat d'amoni és un compost inorgànic de fórmula química NH₄SCN. És la sal del catió amoni i l'anió tiocianat. És principalment emprat en la indústria tèxtil.

## Referències

* ↑ «Tiocianat d'amoni». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Fitxa del tiocianat d'amoni». Arxivat de l'original el 2006-10-13. [Consulta: 24 gener 2017].

## Bibliografia

* A. F. Wells, Structural Inorganic Chemistry, 5th ed., Oxford University Press, Oxford, UK, 1984. ISBN 978-0198553700
# Tikhomírovka

Tikhomírovka (en rus: Тихомировка) és un poble (un khútor) del krai de Stàvropol, a Rússia, que en el cens del 2010 tenia 346 habitants. Pertany al districte rural de Zelenokumsk.

## Referències

* ↑ Исполнительный комитет Ставропольского краевого Совета депутатов трудящихся ; сост. С. Т. Перепелятников, ред. Б. Чернов. {{{títol}}}. Ставрополь: Ставропольское книжное издательство, 1966, p. 64.
# Tipobibliografia

Una tipobibliografia és una bibliografia que recull totes les publicacions produïdes i impreses en un territori determinat (una localitat, una comarca o un país).
Las tipobibliografies, també anomenades repertoris tipobibliogràfics, esdevenen fonamentals en els estudis humanístics, ja que són una de les fonts més importants per poder valorar el nivell cultural de l'àmbit geogràfic on es van imprimir els llibres. També són d'utilitat per als estudis literaris, donat que la impremta ha estat el seu mitjà de difusió essencial.

## Antecedents

Es poden trobar tipobibliografies d'ençà del segle xviii, si bé la majoria comencen a produir-se a partir del segle xix i, essencialment, a partir de la segona meitat d'aquest segle, gràcies al naixement de les bibliografies provincials i locals, la creació del Cos Facultatiu d'Arxivers, Bibliotecaris i Arqueòlegs i els premis de bibliografia de la Biblioteca Nacional d'Espanya.

## Tipologies de tipobibliografies

Els repertoris tipobibliogràfics es poden caracteritzar per dos criteris: el geogràfic i el cronològic. Des del primer punt de vista, s'estableixen les tipobibliografies internacionals, nacionals, regionals, provincials i locals. Des del punt de vista cronològic, poden ser actuals (o corrents) i retrospectives. Les bibliografies que recullen la producció d'una persona o col·lectiu s'anomenen biobibliografies.

## Vegeu també

* Topobibliografia

## Referències

* ↑ «Tipobibliografia». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Palomares Perraut, Rocío. «Breves consideraciones en torno a la documentación y a las fuentes de información». A: Análisis de fuentes de información de estudios de traducción: creación de una base de datos (Tesis doctoral. Vol. I), 1997 [Consulta: 3 maig 2016].
* 1 2 3 Clemente San Román, Yolanda «Las tipobibliografías como repertorios útiles para la investigación». Cuadernos de documentación multimedia (Exemplar dedicat a: I Congreso Universitario de Ciencias de la Documentación. Teoría, historia y métodología de la documentación en España (1975-2000), Núm. 10, 2000. Arxivat de l'original el 16 d’agost 2016. ISSN: 1575-9733 [Consulta: 19 juny 2016]. Arxivat 16 August 2016$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine.
# Theloderma stellatum

Theloderma stellatum és una espècie de granota que es troba a Tailàndia, Vietnam i, possiblement també, a Cambodja.
Està amenaçada d'extinció per la pèrdua del seu hàbitat natural.

## Referències

* Fordham et al (2006). Theloderma stellatum. Llista Vermella de la UICN, Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2006. Consultat el 5 gener 2008 (en anglès). (anglès)
# Tiranet cuaesmolat

El tiranet cuaesmolat (Culicivora caudacuta) és un ocell de la família dels tirànids (Tyrannidae) i única espècie del gènere Culicivora.

## Hàbitat i distribució

Garrigues i zones amb herba del nord i est de Bolívia, nord de l'Argentina, Paraguai i sud del Brasil.

## Referències

* ↑ «Tiranet cuaesmolat». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 15-1-2021 (català)
# Tiranet cuallarg

El tiranet cuallarg (Inezia caudata) és un ocell de la família dels tirànids (Tyrannidae).

## Hàbitat i distribució

Habita manglars, matolls, clars del bosc i bosc obert de les terres baixes del nord de Colòmbia, nord i centre de Veneçuela, Guaianes i nord-est del Brasil.

## Referències

* ↑ «Tiranet cuallarg». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/06/2021(català)
# Tideu d'Atenes

Tideu d'Atenes (en llatí Tydeus, en grec antic Τυδεύς) era un general (estrateg) atenenc.
Va ser un dels tres generals nomenats el 405 aC per compartir el comandament de la flota amb Conó, Filocles i Adimant. Xenofont diu que junt amb el seu lloctinent Menandre, va rebutjar els consells d'Alcibíades abans de la batalla d'Egospòtam, cosa que va portar al desastre. Pausànias diu que era sospitós, junt amb Adimant, d'haver estat subornat per Lisandre. Després de la batalla, els espartans el van fer presoner i el van executar juntament amb els altres presoners atenencs, l'any 404 aC.

## Referències

* ↑ 2.Tydeus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. Vol. III Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 1195
# Torrent del Vinyot

El Torrent del Vinyot és un afluent esquerra del Fluvià. Neix al Pla de Can Duran al nord de Tortellà i desemboca al Fluvià a Argelaguer avall de la Resclosa del Molí. És un curs d'aigua torrencial amb una avinguda important que travessa un paisatge que alterna camps amb zones boscoses.
La vegetació de ribera es caracteritza per plantes autòctones (pollancres, freixes, salzes, oms, saücs i sanguinyols) i també les espècies invasores acàcia borda i de canya de sant Joan.
A Tortellà alimenta des del 1886 el safareig públic, restaurat el 2010. El 2011 es va inaugurar el nou pont del Carrer Major d'Argelaguer, més ample i sobretot més alt per tal de resoldre els problemes de trànsit causats durant les crescudes. Fa part d'un programa d'obres que es diu «El torrent del Vinyot estructura i ens cohesiona com poble».

## Afluents

* Torrent d'Oriols

## Referències

* ↑ «Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya».
* 1 2 «Programa de manteniment i conservació de lleres de la comarca de la Garrotxa 2006-2010». Sigma, consorci de medi ambient i salut pública. Arxivat de l'original el 2011-09-09. [Consulta: 22 novembre 2015].
* ↑ Estéban, Ramon «A Tortellà hi tornen a fer safareig». El Punt, 29-11-2010, pàg. 46.
* ↑ Estéban, Ramon «Argelaguer estrena el nou pont del carrer Major sobre el Vinyot». El Punt Avui, 09-08-2011, pàg. 11.
* ↑ «FEDER | 2007-2013 | Argelaguer». Construïm Catalunya, 2010. [Consulta: 22 novembre 2015].
# Torrent dels Cirers

El Torrent dels Cirers és un afluent per la dreta del Riu de Torrentsenta que transcorre íntegrament pel terme municipal de Gòsol, al Berguedà.

## Xarxa hidrogràfica

El torrent no té cap afluent

## Referències

* ↑ Aquest topònim no figura al Nomenclàtor oficial de toponímia major de Catalunya, però sí a l'edició digital del mapa de Catalunya de l'ICC (escales 1:10.000 i 1:5.000).

## Enllaços externs

   * Mapa de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
   * Taula amb les dades detallades de la xarxa hidrogràfica de l'Aigua de Valls full de càlcul
# Torrent dels Escanagats

El Torrent dels Escanagats és un curs fluvial afluent per l'esquerra del Torrent de Coma que transcorre íntegrament pel terme municipal de Gósol, al Berguedà. Neix al Pla de la Muga i s'escola en direcció cap a ponent pel peu del vessant nord de la Serra de la Muga, travessa la carretera C-563 i desguassa al Torrent de Coma a un parell de centenars de metres al nord del nucli de Gósol. El tram del seu curs aigües amunt de la carretera C-563, forma part del Parc Natural del Cadí-Moixeró.

## Xarxa hidrogràfica

La xarxa hidrogràfica del Torrent dels Escanagats, que també transcorre íntegrament pel terme de Gósol, està constituïda per tres cursos fluvials que sumen una longitud total de 3.917 m.

## Referències

* ↑ Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». www.gencat.cat. Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 01-01-2015.

## Enllaços externs

* Mapa de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Toray Pan Pacific Open 2014

El Torneig del Pacífic 2014, oficialment conegut com a Toray Pan Pacific Open 2014, és un esdeveniment de tennis femení sobre pista dura que pertany als Premier Tournaments de la WTA. La 31a edició del torneig es va celebrar entre el 15 i el 21 de setembre de 2014 a l'Ariake Coliseum de Tòquio (Japó).
La tennista sèrbia Ana Ivanović va guanyar el seu quart títol de l'any.

## Quadre individual femení

| 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | 2a ronda | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final |
| 1 | A. Kerber | 6 | 6 | |
| | E. Svitolina | 4 | 4 | | 1 | A. Kerber | 6 | 6 | |
| | C. Vandeweghe | 6⁵ | 5 | | 6 | D. Cibulková | 3 | 0 | |
| 6 | D. Cibulková | 7 | 7 | | | | | | | 1 | A. Kerber | 5 | 3 | |
| 3 | A. Ivanović | 6 | 6 | | | | | | | 3 | A. Ivanović | 7 | 6 | |
| | V. Azàrenka | 3 | 4 | | 3 | A. Ivanović | 6 | 6 | | | | | | |
| WC | B. Bencic | 6 | 4 | 2 | 7 | L. Šafářová | 3 | 2 | | | | | | |
| 7 | L. Šafářová | 3 | 6 | 6 | | | | | | | | | | | 3 | A. Ivanović | 6 | 7 |
| Q | M. Erakovic | 2 | 4 | | | | | | | | | | | | 2 | C. Wozniacki | 2 | 6² |
| | C. Dellacqua | 6 | 6 | | | C. Dellacqua | 6 | 6⁵ | 3 | | | | | |
| | G. Muguruza | 7 | 6 | | | G. Muguruza | 3 | 7 | 6 | | | | | |
| 4 | J. Janković | 6$^4$ | 4 | | | | | | | | G. Muguruza | 4 | 6 | 2 |
| 8 | C. Suárez Navarro | 7 | 6 | | | | | | | 2 | C. Wozniacki | 6 | 2 | 6 |
| Q | D. Gavrilova | 6⁵ | 3 | | 8 | C. Suárez Navarro | 3 | 3 | | | | | | |
| Q | J. Gajdošová | 6 | 5 | 3 | 2 | C. Wozniacki | 6 | 6 | |
| 2 | C. Wozniacki | 4 | 7 | 6 | | | | | |

## Quadre dobles femenins

| Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final |
| 1 | Cara Black Sania Mirza | 6 | 6 | |
| | Belinda Bencic Martina Hingis | 4 | 2 | | 1 | Cara Black Sania Mirza | 6 | 6 |
| 3 | Al·la Kudriàvtseva Anastasia Rodionova | 6 | 3 | [6] | | Jelena Janković Arantxa Parra Santonja | 3 | 2 |
| | Jelena Janković Arantxa Parra Santonja | 2 | 6 | [10] | | | | | 1 | Cara Black Sania Mirza | 6 | 7 |
| | Jarmila Gajdošová Arina Rodionova | 5 | 6 | [4] | | | | | 4 | Garbiñe Muguruza Carla Suárez Navarro | 2 | 5 |
| 4 | Garbiñe Muguruza Carla Suárez Navarro | 7 | 4 | [10] | 4 | Garbiñe Muguruza Carla Suárez Navarro | 6 | 6 |
| WC | Dominika Cibulková Kirsten Flipkens | 3 | 6 | [11] | 2 | Raquel Kops-Jones Abigail Spears | 4 | 3 |
| 2 | Raquel Kops-Jones Abigail Spears | 6 | 4 | [13] | | | | |

## Enllaços externs

* Web oficial Arxivat 2017-07-13 a Wayback Machine. (japonès) (anglès)
* Quadre individual femení PDF
Tòquio / Osaka :
1976
1977
1978
1979
1980
1981
1982
1983
1984
1985
1986
1987
1988
1989
1990
1991
1992
1993
1994
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
2017
2018
2019
2022
2023 :
WTA Tour 2014
< 2013
2015 > :
WTA Finals, Singapur  · WTA Tournament of Champions, Sofia :
# Toray Pan Pacific Open 2009

El Torneig del Pacífic 2009, també conegut com a Toray Pan Pacific Open 2009, és un esdeveniment de tennis femení sobre pista dura que pertany als Premier tournaments de la WTA. La 26a edició del torneig es va celebrar entre el 28 de setembre i el 3 d'octubre de 2009 al Ariake Coliseum de Tòquio (Japó).

## Quadre individual femení

| 3a ronda | 3a ronda | 3a ronda | 3a ronda | 3a ronda | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final |
| Q | K-C. Chang | 5 | 2 | |
| | I. Benesova | 7 | 6 | | | I. Benesova | 4 | 5 | |
| | M. Xaràpova | 2 | 6 | 6 | | M. Xaràpova | 6 | 7 | |
| | A. Kleibànova | 6 | 2 | 2 | | | | | | | M. Xaràpova | 6 | 2 | 6 |
| | A. Wozniak | 6 | 3 | 3 | | | | | | 11 | A. Radwańska | 3 | 6 | 4 |
| | M. Rybarikova | 1 | 6 | 6 | | M. Rybarikova | 3 | 1 | | | | | | |
| 11 | A. Radwańska | 6 | 3 | 6 | 11 | A. Radwańska | 6 | 6 | | | | | | |
| Q | A. Petkovic | 4 | 6 | 3 | | | | | | | | | | | | M. Xaràpova | 5 | |
| 8 | V. Azàrenka | 7 | 6 | | | | | | | | | | | | 7 | J. Jankovic | 2 | r |
| | L. Safarova | 5 | 4 | | 8 | V. Azàrenka | 6$^7$ | 6 | 6$^4$ | | | | | |
| 15 | N. Li | 2 | 7 | 6 | 15 | N. Li | 7 | 4 | 7 | | | | | |
| | K. Bondarenko | 6 | 5 | 3 | | | | | | 15 | N. Li | 4 | 3 | |
| 7 | J. Jankovic | 6 | 3 | | | | | | | 7 | J. Jankovic | 6 | 6 | |
| | I. Vesninà | 1 | 0 | r | 7 | J. Jankovic | 6 | 6 | | | | | | |
| 14 | M. Bartoli | 4 | 6 | 7 | 14 | M. Bartoli | 4 | 3 | |
| Q | A. Pavliutxénkova | 6 | 2 | 5 | | | | | |

## Quadre dobles femení

| Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final |
| 1 | Cara Black Liezel Huber | 6 | 7 | |
| | Flavia Pennetta Lisa Raymond | 2 | 6² | | 1 | Cara Black Liezel Huber | 6⁵ | 3 |
| | Alissa Kleibànova Francesca Schiavone | | | | | Alissa Kleibànova Francesca Schiavone | 7 | 6 |
| | Maria Kirilenko Ielena Vesninà | w/o | | | | | | | Alissa Kleibànova Francesca Schiavone | 6 | 6 |
| | Gisela Dulko Nàdia Petrova | 6 | 4 | [10] | | | | | Daniela Hantuchova Ai Sugiyama | 4 | 2 |
| | Su-wei Hsieh Raquel Kops-Jones | 3 | 6 | [4] | | Gisela Dulko Nàdia Petrova | 6$^4$ | 5 |
| | Daniela Hantuchova Ai Sugiyama | 7 | 3 | [10] | | Daniela Hantuchova Ai Sugiyama | 7 | 7 |
| 2 | Anabel Medina Virginia Ruano | 6⁵ | 6 | [7] | | | | |

## Enllaços externs

* Web oficial Arxivat 2009-04-21 a Wayback Machine.
Tòquio / Osaka :
1976
1977
1978
1979
1980
1981
1982
1983
1984
1985
1986
1987
1988
1989
1990
1991
1992
1993
1994
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
2017
2018
2019
2022
2023 :
Sony Ericsson WTA Tour 2009
< 2008
2010 > :
WTA Tour Championships, Doha  · WTA Tournament of Champions, Bali :
# Tigrigobius gemmatus

Tigrigobius gemmatus és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels perciformes.

## Referències

* ↑ Fowler, H. W., 1931. Fishes obtained by the Barber Asphalt Company in Trinidad and Venezuela in 1930. Proceedings of the Academy of Natural Sciences of Philadelphia v. 83: 391-410.
* ↑ BioLib (anglès)
# Tossal Roig (Ivars de Noguera)

El Tossal Roig és una muntanya de 400 metres que es troba al municipi d'Ivars de Noguera, a la comarca catalana de la Noguera.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Torneig de Shenzhen 2016

«Torneig de Shenzhen 2016» té aquests significats:
* Torneig de tennis masculí: ATP Shenzhen Open 2016
* Torneig de tennis femení: Shenzhen Open 2016
# To Ngoc Van (cràter)

To Ngoc Van és un cràter d'impacte en el planeta Mercuri de 71 km de diàmetre. Porta el nom del pintor vietnamita Tô Ngọc Vân (1906-1954), i el seu nom va ser aprovat per la Unió Astronòmica Internacional el 2009.
Va ser descobert el gener de 2008 durant el primer sobrevol del planeta per la sonda espacial MESSENGER.
El seu sòl mostra una característica col·lapse de forma irregular, anomenada «pou central». La mida del pou és de 21 x 10 km. Tal característica es pot haver format pel col·lapse d'una cambra magmàtica subjacent a la part central del cràter. La característica del col·lapse és un anàleg de les calderes volcàniques de la Terra.

## Referències

* ↑ «To Ngoc Van». Gazetteer of Planetary Nomenclature. United States Geological Survey, 14-10-2016. [Consulta: 18 juny 2017].
* ↑ Gillis-Davis, Jeffrey J.; Blewett, David T.; Gaskell, Robert W.; Denevi, Brett W.; Robinson, Mark S.; Strom, Robert G.; Solomon, Sean C.; Sprague, Ann L. «Pit-floor craters on Mercury: Evidence of near-surface igneous activity». Earth and Planetary Science Letters, vol. 285, 3-4, 2009, pàg. 243–250. Bibcode: 2009E&PSL.285..243G. DOI: 10.1016/j.epsl.2009.05.023. See unnamed crater 1.

## Vegeu també

* Llista de cràters de Mercuri
# Tomás Pereira

Tomás Pereira (São Martinho do Val, Famalicão, 1 de novembre de 1645 - 1708, als 63 anys) va ser un jesuïta, matemàtic i científic portuguès que va viure la major part de la seva vida a la Xina.
El 25 de setembre de 1663 va ingressar a la Companyia de Jesús. El 15 d'abril de 1666 va embarcar cap a l'Índia. Va continuar els estudis a Goa i va arribar a Macau el 1672.
Tomás Pereira va viure a la Xina fins a la seva mort, el 1708. Va ser presentat a l'emperador Kangxi pel company jesuïta Ferdinand Verbiest. Va ser astrònom, geògraf i, principalment, músic, i és autor d'un tractat sobre la música europea que va ser traduït al xinès, i també constructor d'un orgue i d'un carilló que van ser instal·lats en una església de Pequín. És considerat l'introductor de la música europea a la Xina. Va ser responsable de la creació dels noms xinesos dels termes tècnics musicals d'Occident, molts dels quals es fan servir encara avui.
A més de dedicar-se a la música, el pare Tomás Pereira va participar conjuntament amb el jesuïta francès Jean-François Gerbillon en el procés de negociació i també en la traducció i redacció del Tractat de Nértxinsk (1689), que es considera el primer tractat subscrit per la Xina amb una potència europea; en aquest cas, l'imperi Rus.

## Referències

* ↑ Joseph Schobert Sebes, The Treaty of Nerchinsk (Nipchu) 1689. A Case Study of the Initial Period of Sino-Russian Diplomatic Relations Based on the Unpublished Diary of Father Thomas Pereyra of the Society of Jesus. (1957-8)
# Trash (pel·lícula de 2009)

Trash és una pel·lícula catalana dirigida per Carles Torras, estrenada l'any 2009.

## Argument

Clara haurà de superar diverses ferides sentimentals mentre la resta de la seva família també es troba davant de noves experiències vitals. La seva germana, que està a punt de tenir un fill, actua com a cert nexe entre les històries.

## Repartiment

* Óscar Jaenada (David)
* Judit Uriach (Clara)
* David Selvas (Christian)
* Marta Solaz (Susanna)
* Joël Minguet (Josep)
* Francesc Ferrer (Nacho)
* Carla Nieto (Alicia)
* César Rojas (César)
* Núria Prims (Llum)
* Isak Férriz (Óscar)
* Assumpta Serna (Carme)
* Christian Zataraín (Camilo)
* David Resplandí

## Premis i nominacions
### Premis

* 2010: Premi Gaudí a la Millor música original per Santos Martínez

### Nominacions

* 2010:
** Nominació al Premi Gaudí a la Millor pel·lícula en llengua catalana per Carles Torras
** Nominació al Premi Gaudí a la Millor direcció per Carles Torras
** Nominació al Premi Gaudí a la Millor interpretació femenina principal per Judit Uriach
** Nominació al Premi Gaudí a la Millor interpretació masculina principal per Óscar Jaenada
** Nominació al Premi Gaudí a la Millor interpretació femenina secundària per Assumpta Serna
** Nominació al Premi Gaudí a la Millor interpretació femenina secundària per Marta Solaz
** Nominació al Premi Gaudí a la Millor interpretació femenina secundària per Núria Prims
** Nominació al Premi Gaudí al Millor muntatge per Luis de la Madrid i Victor H. Torner
** Nominació al Premi Gaudí a la Millor direcció artística per Elisabeth Díaz
** Nominació al Premi Gaudí al Millor so per Èric Arajol, Jordi Rossinyol i Àlex Pérez
** Nominació al Premi Gaudí al Millor vestuari per Natalia Ferreiro
** Nominació al Premi Gaudí al Millor maquillatge i perruqueria per Jéssica Aguirre

## Enllaços externs

* Lloc web de Just Films
* Tràiler
* Trash (pel·lícula de 2009) a MySpace
# Torneig de Doha 2022

«Torneig de Doha 2022» té aquests significats:
* Torneig de tennis masculí: Qatar ExxonMobil Open 2022
* Torneig de tennis femení: Qatar TotalEnergies Open 2022
# Torralba de los Frailes

Torralba de los Frailes és un municipi de la província de Saragossa, a la comunitat autònoma d'Aragó i enquadrat a la comarca de la Camp de Daroca.
# Torrent de Canyelles

El torrent de Canyelles és un curs d'aigua al vessant barceloní de la serra de Collserola. Té la conca de recepció entre el turó d'en Segarra i el turó de Roquetes, al barri de Torre Baró, recull les aigües de la Font Nova de Canyelles i la Font Vella de Canyelles, al barri de Les Roquetes, on hi ha el col·lector que envia les aigües pluvials al clavegueram. El curs seguia per l'actual carrer d'Artesania fins a desembocar a la riera de Sant Andreu, a l'actual parc de la Guineueta, a la cruïlla del carrer del Castor, rambla del Caçador i carrer de l'Esquirol Volador, al barri de La Guineueta.
L'actual carrer de la Font de Canyelles era el camí que anava des de Sant Andreu de Palomar fins a la Font Nova de Canyelles, transcorrent paral·lel al torrent de Canyelles per tal d'evitar els barrancs.

## Referències

* ↑ «Vissir v3.35». Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya.
* ↑ «Mapa col·laboratiu sobre la Riera de Sant Andreu». Serps d'aigua. Les rieres ocultes de Barcelona, 09-07-2020.
* ↑ «Aigües que resisteixen el pas del temps». NouBarris.Net, 07-08-2008.
# Guillem Timor

Guillem Timor (Montblanc, segle XIV) fou un escultor català del gòtic. Una de les sevos obres més destacades és la imatge de Sant Andreu que va realitzar per a una església a La Selva del Camp. L'obra va patir agressions durant la Guerra Civil Espanyola, més concreatment el 1936. El Museu Nacional d'Art de Catalunya conserva obra seva.

## Referències

* ↑ «Guillem Timor». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Fitxa de l'obra 48002 al web del Museu Nacional d'Art de Catalunya.

## Bibliografia

* FELIP SÁNCHEZ, Jaume, SANCHEZ REAL, José Més sobre el retaule de pedra de Montblanc (S.XIV)