OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Eunomi

Eunomi (en llatí: Eunomius, en grec antic: Εὐνόμιος) va ser un religiós grec nascut a Dacora a Capadòcia, deixeble d'Aeci, un seguidor d'Arri o Ari. Va introduir a l'arrianisme els seus propis punts de vista i va fundar la secta dels eunomians (Enomiani o Anomoei) que negava la igualtat entre el Pare i el Fill i a més en negava també la similitud (ὁμοιότης).
Va ser diaca d'Antioquia el 360, i després va succeir a Eleusi com a bisbe de Cízic, però al cap d'uns mesos va ser deposat per ordre de l'emperador Constanci II i expulsat de la ciutat.
Sota Julià l'Apòstata i sota Jovià, va viure a Constantinoble; en el regnat de Valent va anar a Calcedònia, però l'emperador el va denunciar per albergar a casa seva a Procopi, i va ser enviat a l'exili a Mauretània. Així i tot, quan va arribar a Mursa a Il·líria, l'emperador el va fer cridar.
Més tard el va enviar a l'exili altre cop Teodosi I el Gran a un lloc anomenat Halmiris a Mèsia, a la vora del Danubi, lloc que van ocupar els bàrbars i va ser enviat a Cesarea a l'Àsia Menor. Contrari al popular bisbe Basili de Cesarea, els habitants d'aquesta ciutat el van odiar.
Finalment, va poder tornar a la seva vila natal de Dacora on va viure la resta de la seva vida i on va morir ja vell el 394. Eutropi Patrici va ordenar portar el seu cos a Tiana on va quedar a càrrec dels monjos, per evitar que fos portat a Constantinoble pels seus seguidors per enterrar-lo junt amb el seu mestre Aeci. Un edicte imperial va ordenar la destrucció de les seves obres.
El seu seguidor Filostorgi, va escriure un elogi d'Eunomi. Foci i Sòcrates (que van ser els seus enemics), en canvi, el critiquen en el seu estil literari i diuen que es repetia excessivament.
Va escriure diverses obres contra la fe ortodoxa, però van ser destruïdes i només uns reculls compilats pels seus enemics han arribat als nostres dies. Obres seves eren:
* 1. Comentari de l'Epístola al romans, en 7 llibres
* 2. Epístoles,
* 3. Exposició de fe (383) que es conserva
* 4. Ἀπολογητικός (Apologètiques, Apologetikos, defensa de les doctrines eunomianes)
* 5. Ἀπολογίας Ἀπολογία.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Eunomius». A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. [Consulta: 26 juny 2023].
# Sant Romà de Comiols

Sant Romà de Comiols és una església del municipi d'Artesa de Segre protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

Edifici d'una sola nau, cobert amb volta de canó suportada per arcs formers i reforçada amb arcs torals. A llevant té un absis semicircular comunicat amb la nau mitjançant un complexa sistema d'arcs, té tres finestres de doble esqueixada. Ambdós costats de la nau hi ha una absidiola semicircular que precedeix l'arc triomfal de l'absis central, formant una capçalera trevolada. A la façana de ponent hi trobem la porta d'arc de mig punt, una finestra de doble esqueixada i el campanar d'espadanya força malmès. L'interior és arrebossat i hi ha la data 1780. El paviment de lloses de pedra és original. Les façanes no tenen ornamentació i l'aparell és de carreuó ben escairat disposat en filades regulars, n'hi ha una d'opus spicatum. Malgrat l'abandonament és un edifici cuidat que no ha sofert transformacions remarcables que enaltiren la seva estructura.

## Història

L'església depenia de l'abadia de Sant Pere d'Àger a través del priorat canonical de Montmagastre. A l'acta de datació de la canònica de l'any 1054 la parròquia de Sant Romà rep una donació. L'any 1065 Sant Miquel de Montmagastre es convertí en priorat d'Àger i d'aquesta manera la parròquia de Comiols passà a integrar-se en el patrimoni de l'esmentada abadia. Existeix més documentació que recull diverses donacions a aquesta església. La subjecció de la parròquia de Comiols a Àger es va mantenir fins al s. XIX. Actualment tant l'església com el poble són abandonats.

## Referències

* 1 2 «Sant Romà de Comiols». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 29 agost 2014].
# Mouscron

Mouscron o Moeskroen (Moucron en picard) és un municipi belga de la província d'Hainaut a la regió valona. A principis de 2008 tenia 53.760 habitants.
Fins a la fixació de la frontera lingüística el 1962 el municipi feia part de la província de Flandes Occidental. És un dels municipis amb facilitats lingüístiques per a la minoria de parla neerlandesa.

## Nuclis

* Dottignies nl.: Dottenijs
* Herseaux nl.: Herzeeuw
* Luingne nl.: Lowingen
* Mouscron

## Persones il·lustres

* Jean-Luc Vandenbroucke, ciclista.
* Raymond Devos, humorista.

## Agermanament

* Tourcoing
* Fécamp
* Rheinfelden (Baden)
* Liévin

## Referències

* ↑ «Mouscron». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Jonathan Palmer

Jonathan Palmer va ser un pilot de curses automobilístiques britànic que va arribar a disputar curses de Fórmula 1.
Va néixer el 7 de novembre del 1956 a Londres, Anglaterra.

## A la F1

Jonathan Palmer va debutar a la quinzena i penúltima cursa de la temporada 1983 (la 34a temporada de la història) del campionat del món de la Fórmula 1, disputant el 25 de setembre del 1983 el G.P. d'Europa al circuit de Brands Hatch.
Va participar en un total de vuitanta-vuit curses puntuables pel campionat de la F1, disputades en set temporades consecutives (1983 - 1989), aconseguint una quarta posició com millor classificació en una cursa i assolí catorze punts pel campionat del món de pilots.

## Resultats a la Fórmula 1

| Any | Equip | Xassís | Motor | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | Posició | Punts |
| 1983 | TAG Williams Team | Williams | Cosworth | BRA | E.USA | FRA | SMR | MON | BEL | E.USA | CAN | GBR | ALE | AUT | HOL | ITA | EUR 13 | SUD | | - | 0 |
| 1984 | Skoal Bandit Formula 1 Team | RAM | Hart | BRA 8 | RSA Ret | | | | | | | | | | | | | | | - | 0 |
| 1984 | Skoal Bandit Formula 1 Team | RAM | Hart | | | BEL 10 | SMR 9 | FRA 13 | MON NVQ | CAN | E.USA Ret | DAL Ret | GBR Ret | ALE Ret | AUT 9 | HOL 9 | ITA Ret | EUR Ret | POR Ret | - | 0 |
| 1985 | West Zakspeed Racing | Zakspeed | Zakspeed | BRA | POR Ret | SMR NVS | MON 11 | CAN | E.USA | FRA Ret | GBR Ret | ALE Ret | AUT Ret | HOL Ret | ITA | BEL | EUR | RSA | AUS | - | 0 |
| 1986 | West Zakspeed Racing | Zakspeed | Zakspeed | BRA Ret | ESP Ret | SMR Ret | MON 12 | BEL 13 | CAN Ret | E.USA 8 | FRA Ret | GBR 9 | ALE Ret | HUN 10 | AUT Ret | ITA Ret | POR 12 | MEX 10 | AUS 9 | - | 0 |
| 1987 | Team Tyrrell | Tyrrell | Cosworth | BRA 10 | SMR Ret | BEL Ret | MON 5 | E.USA 11 | FRA 7 | GBR 8 | ALE 5 | HUN 7 | AUT 14 | ITA 14 | POR 10 | ESP Ret | MEX 7 | JPN 8 | AUS 4 | - | 0 |
| 1988 | Tyrrell Racing Organisation | Tyrrell | Cosworth | BRA Ret | SMR 14 | MON 5 | MEX NVQ | CAN 6 | E.USA 5 | FRA Ret | GBR Ret | ALE 11 | HUN Ret | BEL 12 | ITA NVQ | POR Ret | ESP Ret | JPN 12 | AUS Ret | 14è | 5 |
| 1989 | Tyrrell Racing Organisation | Tyrrell | Cosworth | BRA 7 | | | | | | | | | | | | | | | | 25è | 2 |
| 1989 | Tyrrell Racing Organisation | Tyrrell | Cosworth | | SMR 6 | MON 9 | MEX Ret | USA 9 | CAN Ret | FRA 10 | GBR Ret | ALE Ret | HUN 13 | BEL 14 | ITA Ret | POR 6 | ESP 10 | JPN Ret | AUS NVQ | 25è | 2 |

### Resum

| Curses: | Victòries: | Pòdiums: | Poles: | Voltes ràpides: | Punts: |
| 88 (83) | 0 | 0 | 0 | 1 | 14 |
# Göran Lindblad

Lars Göran Axel Lindblad (Göteborg, 12 de gener de 1950) és un polític i dentista suec, membre del Partit Moderat. Graduat a la universitat de Göteborg el 1977, fou vicepresident de la Unió Nacional d'Estudiants 1976-77. Va ser membre del Parlament de Suècia (1997-2010), representant la circumscripció electoral de Göteborg i abans va ser parlamentari substitut de 1993 a 1997. Lindblad ha presidit la delegació sueca a l'Assemblea Parlamentària del Consell d'Europa (PACE) i també va ser vicepresident i president del Comitè d'Afers Polítics. Fou membre de l'Assemblea Parlamentària de 2004 a 2010. L'octubre de 2011, va ser elegit President de la Plataforma Europea de Memòria i Consciència.
Göran Lindblad ha defensat polítiques de migració i està implicat en projectes benèfics per millorar les condicions dels refugiats.
És conegut internacionalment per la seva feina per promoure la democràcia i els drets humans. Va ser el ponent del Consell d'Europa pels delictes de règims comunistes totalitaris i va redactar i guanyar la resolució de «Necessitat per la comdemna internacional dels delictes de règims comunistes totalitaris» que va portar a la «Resolució 1481 del Consell d'Europa». Fou el primer cop en que el comunisme va ser condemnat per un cos internacional de parlamentaris. Lindblad ha declarat: "Creixent a Suècia, tan proper l'Imperi soviètic, sempre he estat en contra del comunisme".És casat i té quatre nens. És signant fundador de la Declaració de Praga sobre Consciència Europea i Comunisme.

## Referències

* ↑ Riksdagen: Göran Lindblad (m)
* ↑ http://www.coe.int/t/dgap/democracy/Activities/DemocracyForum/2009/Working%20Documents/FFD__2009_14_Biographies_speakers_051109.pdf
* ↑ «Czech Prime minister Petr Nečas: The years of totalitarianism were years of struggle for liberty». Platform of European Memory and Conscience, 14-10-2011. [Consulta: 14 octubre 2011].
* ↑ Need for international condemnation of crimes of totalitarian communist regimes
* 1 2 http://politicom.moldova.org/news/interview-condemning-communism-a-european-perspective-21106-eng.html Arxivat 2011-07-16 a Wayback Machine.
* ↑ «Prague Declaration - Declaration Text», 03-06-2008. Arxivat de l'original el 29 de setembre 2008. [Consulta: 28 gener 2010].
# Gegantons Cisco i Pineta

En Cisco i la Pineta són els gegantons vinculats a les Colònies Jordi Turull de l'Escola Pia, fills dels gegants Tano i Estiveta. Representen una parella de reietons i tenen una fesomia dolça i infantil que sembla treta d'un conte per a infants. Per això quan sortiren van esdevenir una autèntica novetat en la imatgeria festiva de la ciutat.
Els gegantons es van construir inicialment per animar les activitats que els Pares Escolapis feien a la casa de colònies de la vall de Pineta i també per introduir la canalla en el món geganter, amb la possibilitat de portar unes figures de poc pes.
La construcció dels reietons Cisco i Pineta s'encarregà a l'imatger Domènec Umbert, que els feu a partir del disseny de la il·lustradora Rita Culla. S'enllestiren el 1985 i durant molts anys foren portats pels geganters de Sant Josep de Calassanç.
L'any 1999, després de moltes danses i sortides, calgué restaurar-los, tasca que s'encarregà a Manel Casserras i Solé.
L'any 2010 en Cisco i la Pineta passaren a pertànyer a la Colla Gegantera del Barri de Sant Antoni, que encara avui és l'encarregada de treure'ls. Participen en les festes del barri i en les de la ciutat –la Mercè i Santa Eulàlia–, sovint acompanyats dels pares, en Tano i l'Estiveta. I quan no surten es poden veure exposats a l'entrada de l'Escola Pia de Sant Antoni, amb més gegants del barri.
Com a curiositat, el gegantó Cisco té un germà bessó, sortit del mateix motlle. Es tracta d'un gegantonet de Moià que representa un petit rei.

## Vegeu també

* Gegants de les Colònies Jordi Turull

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Gegantons Cisco i Pineta». Cultura popular de Barcelona. Barcelona: Institut de Cultura de Barcelona Web (CC-BY-SA via OTRS).
# Ferkéssédougou

Ferkessédougou (també anomenada Ferké) és, una de les grans ciutats de la Regió de Savane al nord de la Costa d'Ivori. A inicis de l'any 2010 té una població de 62.184 habitants

## Toponímia

Etimològicament, el mot Ferkessédougou comprèn dues parts : Ferkessé i dougou (en llengua bambara, dougou significa poble).

## Geografia

La ciutat, està situada a 9° 32′ de latitud nord i 6° 29′ de longitud oest, formant part de la gran regió de Savane, fronterera amb Mali i Burkina Faso. Ferkéssédougou està situada a 650 km d'Abidjan, la capital econòmica i la més gran ciutat del país i a uns 550 km de Yamoussoukro, la capital política.

## Referències

* ↑ Fitxa al world gazetteer
# Sant Romà de Banat

Sant Romà de Banat és una església romànica del poble de Banat, a Alàs i Cerc (Alt Urgell) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Sant Romà de Banat és una senzilla capella que es troba prop de les cases, actualment deshabitades, del Masover de Banat, a 1.100 d'altitud. És una petita construcció d'una nau i absis semicircular comunicat per dos plecs. La nau és coberta amb encavallada de fusta i l'absis amb volta de quart d'esfera de la mateixa alçada, de manera que a l'exterior hi ha una unificada. El mur de migjorn s'obren l'única finestra, de doble esqueixada, i la portalada refeta de grans dovelles. La nau ha quedat reduïda a la meitat, però encara es conserva la part de la paret del costat de l'epístola i l'angle que formava amb el frontis. El campanar d'espadanya d'un sol ull corona l'actual frontis de ponent.
A l'interior conserva la pica baptismal i la pica beneitera.

## Referències

* 1 2 «Sant Romà de Banat». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 10 març 2019].
# Murias de Paredes

Murias de Paredes és un municipi de la província de Lleó a la comunitat autònoma de Castella i Lleó. Forma part de la comarca de la Montaña Oriental i està format pels municipis de:
* Barrio de la Puente
* Los Bayos
* Fasgar
* Lazado
* Montrondo
* Posada de Omaña
* Rodicol
* Sabugo
* Senra
* Torrecillo
* Vegapujín
* Villabandín
* Villanueva de Omaña
* Vivero

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 895 | 760 | 583 | 5801 |
# Torneig de les Cinc Nacions 1983

El Torneig de les Sis Nacions 1983 fou la 54a edició en el format de cinc nacions i la 89a tenint en compte les edicions del Home Nations Championship. Deu partits es van jugar entre el 21 de gener i el 19 de març. Irlanda i França es van repartir el campionat. Fou el 5è títol compartit per a França i el 8è per a Irlanda.

## Participants

| Nació | Estadi | Ciutat | Entrenador |
| Anglaterra | Twickenham | Londres | Dick Greenwood |
| França | Parc des Princes | París | Jacques Fouroux |
| Irlanda Irlanda | Lansdowne Road | Dublín | Willie John McBride |
| Escòcia | Murrayfield | Edimburg | Jim Telfer |
| Gal·les | National Stadium | Cardiff | John Bevan |

## Classificació

| Posició | Nació | Partits | Partits | Partits | Partits | Punts | Punts | Punts | Taula de punts |
| Posició | Nació | Jugats | Guanyats | Empatats | Perduts | A Favor | En contra | Diferència | Taula de punts |
| 1 | França | 4 | 3 | 0 | 1 | 70 | 61 | +9 | | 6 |
| 1 | Irlanda | 4 | 3 | 0 | 1 | 71 | 67 | +4 | | 6 |
| 3 | Gal·les | 4 | 2 | 1 | 1 | 64 | 53 | +11 | | 5 |
| 4 | Escòcia | 4 | 1 | 0 | 3 | 65 | 65 | 0 | | 2 |
| 5 | Anglaterra | 4 | 0 | 1 | 3 | 55 | 79 | −24 | | 1 |

## Resultats

| Anglaterra | 15–19 | França | 15 de gener de 1983 - Twickenham, Londres Assistència: 70.000 espectadors Àrbitre: D Burnett (Irlanda) |
| Escòcia | 13–15 | Irlanda | 15 de gener de 1983 - Murrayfield, Edimburg Àrbitre: J Yche (França) |
| França | 19–15 | Escòcia | 5 de febrer de 1983 - Parc des Princes, París Assistència: 45.204 espectadors Àrbitre: A Richards (Gal·les) |
| Gal·les | 13–13 | Anglaterra | 5 de febrer de 1983 - National Stadium, Cardiff Àrbitre: J West (Irlanda) |
| Irlanda | 22–16 | França | 19 de febrer de 1983 - Lansdowne Road, Dublín Assistència: 50.000 espectadors Àrbitre: A Hosie (Escòcia) |
| Escòcia | 15–19 | Gal·les | 19 de febrer de 1983 - Murrayfield, Edimburg Àrbitre: R Quittenton (Anglaterra) |
| Gal·les | 23–9 | Irlanda | 5 de març de 1983 - National Stadium, Cardiff Àrbitre: J Trigg (Anglaterra) |
| Anglaterra | 12–22 | Escòcia | 5 de març de 1983 - Twickenham, Londres Àrbitre: T Doocey (Nova Zelanda) |
| Irlanda | 25–15 | Anglaterra | 19 de març de 1983 - Lansdowne Road, Dublín Àrbitre: J Anderson (Escòcia) |
| França | 16–9 | Gal·les | 19 de març de 1983 - Parc des Princes, París Assistència: 45.242 espectadors Àrbitre: T Doocey (Nova Zelanda) |

## Referències

* ↑ «Six Nations roll of honour» (en anglès). Londres: British Broadcasting Corporation. [Consulta: 20 març 2015].
* ↑ Bronderson, Ian. The Five Nations/Six Nations 1970-2009: A Complete Record (en anglès). Parkbench Publications, 2009. ISBN 9780956272515 [Consulta: 20 juliol 2015].
# Hermó (artista)

Hermó (en llatí Hermon, en grec antic Ἕρμων) fou un suposat artista grec, que va inventar una espècie de màscares, i a partir del seu nom foren conegudes com a Hermònies (Ἑρμώιεια), segons diu l'Etymologicum Magnum. Probablement és un personatge mític.

## Referències

* ↑ 3.Hermon a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p.423
# Gegantons de Sant Pere de les Puel·les

Els Gegantons de Sant Pere de les Puel·les són Alfons el Franc i Isabel de Portugal, una parella de gegantons vinculats a la parròquia de Sant Pere de les Puel·les. Les peces representen dos dels fills del rei Pere II el Gran i Constança de Sicília, els Gegants de Sant Pere de les Puel·les.
Són obra del mestre imatger Toni Mujal i van ser creats perquè els portessin els més joves de la colla. Les figures es van presentar el novembre del 2014. Tanmateix, de fet, l'Alfons és l'únic que és nou, perquè la Isabel ja hi era i la van remodelar completament.
El gegantó és l'infant Alfons el Franc, que va ser rei de la corona d'Aragó i comte de Barcelona entre el 1285 i el 1291. Va vestit amb la indumentària tradicional d'un noble del segle xiii –camisa ornamentada, capa llarga i una boina decantada– i a la mà hi duu un ram d'herbes silvestres.
Alfons és el germà gran d'Isabel, que va ser princesa d'Aragó i més tard, entre els anys 1282 i 1325, reina de Portugal. La nova gegantona substitueix la peça del 2003, que havia estat ideada per Jaume Castells, antic cap de colla i impulsor de la recuperació dels Gegants de Sant Pere de les Puel·les. En aquest cas es va optar per reconstruir del tot la gegantona i dotar-la d'un nou rostre, vestits i atributs. A la mà hi porta una clau en honor de Sant Pere, el patró de la parròquia, que sol anar caracteritzat amb aquest atribut.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Gegantons de Sant Pere de les Puel·les». Cultura popular de Barcelona. Barcelona: Institut de Cultura de Barcelona Web (CC-BY-SA via OTRS).
# Fonofòbia

La fonofòbia, ve del grec fono- soroll i -fòbia por.

## Com a símptoma

És la forma més freqüent de fonofòbia, i és causada per una hiperacúsia que és quan una persona té excessiva sensibilitat a determinats rangs de freqüència del so.
La causa més freqüent és la crisi de migranya, ja que el soroll incrementa el dolor, en aquests pacients sovint acompanyada de fotofòbia.

## Com a malaltia

Rarament es tracta d'una fòbia irracional als sorolls. També és anomenada liguirofòbia que és la por als sorolls forts. Aquesta por pot ser por a la pròpia veu i això a vegades provoca quequesa. Sovint es pot confondre amb una forma extrema de misofonia que és la sensació subjectiva de molèstia davant del so.
Molts animals també tenen fonofòbia pel soroll excessiu o inesperat. Per exemple, molts gossos tenen por del so dels focs artificials.

## Vegeu també

* Oïda

## Referències

* ↑ Global burden of migraine in the Year 2000: summary of methods and data sources Matilde Leonardi i Colin Mathers (anglès)
* ↑ Arxivat 2009-03-17 a Wayback Machine. Arxivat 2009-03-17 a Wayback Machine. Arxivat 2009-03-17 a Wayback Machine. Arxivat 2009-03-17 a Wayback Machine. Arxivat 2009-03-17 a Wayback Machine. Arxivat 2009-03-17 a Wayback Machine. Arxivat 2009-03-17 a Wayback Machine. Arxivat 2009-03-17 a Wayback Machine. Definició de fonofòbia (castellà) Arxivat 2009-03-17 a Wayback Machine..
* ↑ [«Misofonia (anglès)». Arxivat de l'original el 2009-04-05. [Consulta: 19 febrer 2009]. Misofonia (anglès)]
# Fabricius (cràter)

Fabricius és un cràter d'impacte de la Lluna que està situat dins la part nord-est del cràter Janssen. A la vora nord-nord-est es troba el cràter Metius, una mica més gran. Fabricius té diversos pics centrals que s'eleven a 0,8 km, amb una pujada escarpada cap al nord-oest en direcció nord-sud. La vora és desigual i apareix lleugerament disgregada, més notablement al sud-oest i al sud
* Localització de Fabricius (centre superior de la imatge)
* Cràters satèl·lit
Té 78 quilòmetres de diàmetre i 2.500 metres de profunditat. És posterior al període Eratostenià (fa entre 3,2 i 1,1 milions d'anys). Porta el nom de David Fabricius, un astrònom alemany del segle xvi.

## Cràters satèl·lit

Per convenció aquests elements són identificats en els mapes lunars posant la lletra en el costat del punt central del cràter que està més proper a Fabricius.
| Fabricius | Coordenades | Diàmetre |
| A | 44° 36′ S, 44° 00′ E﻿ / ﻿44.6°S,44.0°E﻿ / -44.6; 44.0﻿ (Fabricius A) | 45 km |
| B | 43° 36′ S, 44° 54′ E﻿ / ﻿43.6°S,44.9°E﻿ / -43.6; 44.9﻿ (Fabricius B) | 17 km |
| J | 45° 48′ S, 45° 12′ E﻿ / ﻿45.8°S,45.2°E﻿ / -45.8; 45.2﻿ (Fabricius J) | 16 km |

## Referències

* (WGPSN), IAU Working Group for Planetary System Nomenclature. «Gazetteer of Planetary Nomenclature. 1:1 Million-Scale Maps of the Moon» (en anglès). UAI / USGS, 13-02-2013. [Consulta: 6 abril 2016].
* Andersson, L. E.; Whitaker, E. A.,. NASA Catalogue of Lunar Nomenclature (en anglès). NASA RP-1097, 1982.
* Blue, Jennifer. «Gazetteer of Planetary Nomenclature» (en anglès). USGS, 25-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Bussey, B.; Spudis, P.. The Clementine Atlas of the Moon (en anglès). Nueva York: Cambridge University Press, 2004. ISBN 0-521-81528-2.
* Cocks, Elijah E.; Cocks, Josiah C.. Who's Who on the Moon: A Biographical Dictionary of Lunar Nomenclature (en anglès). Tudor Publishers, 1995. ISBN 0-936389-27-3.
* McDowell, Jonathan. «Lunar Nomenclature» (en anglès). Jonathan's Space Report, 15-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Menzel, D. H.; Minnaert, M.; Levin, B.; Dollfus, A.; Bell, B. «Report on Lunar Nomenclature by The Working Group of Commission 17 of the IAU» (en anglès). Space Science Reviews, 12, 1971, pàg. 136.
* Moore, Patrick. On the Moon (en anglès). Sterling Publishing Co, 2001. ISBN 0-304-35469-4.
* Price, Fred W. The Moon Observer's Handbook (en anglès). Cambridge University Press, 1988. ISBN 0521335000.
* Rükl, Antonín. Atlas of the Moon (en anglès). Kalmbach Books, 1990. ISBN 0-913135-17-8.
* Webb, Rev. T. W.. Celestial Objects for Common Telescopes, 6ª edición revisada (en anglès). Dover, 1962. ISBN 0-486-20917-2.
* Whitaker, Ewen A. Mapping and Naming the Moon (en anglès). Cambridge University Press, 2003. 978-0-521-54414-6.
* Wlasuk, Peter T. Observing the Moon (en anglès). Springer, 2000. ISBN 1-85233-193-3.

## Vegeu també

* Llista de cràters lunars
* Selenografia
# Moviment per a la Independència Nacional d'Angola

El Moviment per a la Independència Nacional d'Angola (en Portuguès: Movimento para a Independência Nacional de Angola), un partit polític d'Angola, format el 1958. El MINA més tard va emergir amb altres partits en el Moviment Popular per a l'Alliberament d'Angola (MPLA).
# Tomás Notario Vacas

Tomás Notario Vacas (Córdoba, Argentina, 22 d'agost de 1926) és un polític gallec de tendència conservadora.

## Trajectòria

És doctor enginyer de Camins, Canals i Ports. Va ocupar diferents càrrecs a l'Administració de l'Estat espanyol entre els anys 1957 i 1991. Va dirigir diverses obres hidràuliques i de carreteres de Galícia i d'Espanya, com el pont sobre el riu Miño que creua la carretera de Santiago al seu pas per la ciutat de Lugo.
Va ser alcalde de Lugo de febrer de 1976 a octubre de 1977 i va ocupar el càrrec de procurador en Corts en representació de la província de Lugo entre març de 1976 i juny de 1977. En les eleccions municipals de 1991 va encapçalar la candidatura del Partit Popular de Galícia i va ser escollit novament alcalde de Lugo, càrrec que va ocupar entre 1991 i 1995.