# Gastronomia de la Vall d'Aran

La cuina de la Vall d'Aran tracta sobre el menjar i les begudes típics de la cuina aranesa. La Vall d'Aran és una vall culturalment lligada a la Gascunya, Occitània tot i que administrativament forma part de Catalunya. La seva gastronomia és doncs típicament gascona, en comparteix per exemple els patés, els soufflés, les peces de caça guisades i els crespeths, amb certes influències catalanes, sobretot respecte dels embotits i l'ollada aranesa, germana de l'escudella. La naturalesa muntanyenca d'aquest vall, dominada pel riu Garona i envoltada per boscos, fa de la gastronomia aranesa una cuina de muntanya. Pel que fa a la seva posició fronterera, és una de les darreres valls atlàntiques del Pirineu occità i en conseqüència, fa de transició entre la cuina mediterrània i l'atlàntica. En els últims anys aquesta cuina ha incorporat elements d'altres cuines, però encara es basa en la preservació de les seves característiques peculiars i dels seus productes locals.

## Ingredients típics

* Carns: Ànec, porc, conill, anyell, isard, carns de caça (senglar, llebre, etc.)
* Peixos: Truita de riu
* Verdures: Col, ceba, patata, pastanaga
* Fruites: Nou i fruita del bosc
* Altres: Mel, bolets (ceps, carreretes, rovellons), blat de moro

## Companatges

A la Vall d'Aran es fa un formatge de vaca dit precisament Vall d'Aran. Els ocells de granja són de gran qualitat, se'n fan derivats també excel·lents, com el fetge gras o el paté de Lés.
Certs embotits que tenen una denominació d'origen protegida, com per exemple:
* Choriço (Xoriç)
* Langoïssa i langoïssa seca (Llonganissa i secallona)
* Anditos, són petites botifarres de sang i ceba que es menjaven els primers dies després de la matança del porc i que els cansaladers han recuperat els darrers anys.
* Cueta (Llonganissa cuita)
* Bolh (Bull), n'hi ha de negre, de codena (cotna) i de llengua.

## Plats

Els plats de la cuina aranesa solen ser calòrics i consistents, a conseqüència del clima de la vall, amb abundància de sopes i estofats, per als quals s'utilitzen sobretot productes locals. Destaquen les carns de boví i d'oví, la truita de riu i els bolets. L'anyell és excel·lent i abundantment consumit, com passa amb l'aviram, que es cuina estofat o es conserva en oli amb vinagre i herbes. L'ànec, com els civets i els patés, han penetrat per la resta d'Occitània.
* Caulets o col farcida, mandonguilles de carn picolada envoltada amb fulles de col, que se serveixen soles o com acompanyament de plats de caça. Aquests farcellets de col es couen en una cassola amb sofregit i es mengen també en altres llocs d'Occitània.
* Civet de caça, en especial de senglar o d'isard (cabra pirinenca). És un plat que es menja l'endemà o, reescalfant-lo, més tard i que requereix d'assaonar la carn durant tres o quatre dies en un adob amb vi per a, posteriorment, coure-la durant diverses hores amb altres verdures (pastanaga, ceba), espècies (all, nou moscada, herba bona, llorer), vi negre, brandi i vinagre.
* Hereginat, és un plat d'origen medieval a base de menuts d'anyell
* Òlha aranesa, una ollada d'escudella amb carn d'olla que és el plat més emblemàtic i tradicional de la cuina aranesa. Es fa amb mongetes blanques, patates, fideus, verdures (porro, col, api, ceba), gallina, pilota, botifarra negra i ossos.
* Sanganhèta a base de sang de porc o d'anyell, amb cansalada, all i julivert picats. La sang es deixa refredar perquè qualli i llavors es barreja amb els altres ingredients i es fregeix. A la resta de la cuina gascona, la sanqueta és molt semblant però es pot fer amb sang d'aviram.
* Torrin, sopa d'all, que també pot ser de ceba, que es menja a tota la península Ibèrica i una gran part d'Occitània (amb diferents noms: alhada, torrin, oliat, etc.) i que es pot considerar una variant de l'aiga bulhida provençal. Una versió particular és la que es feia tradicionalment als nuvis, se suposa que per a agafar forces, que contenia molt de pebre negre i es diu torrin dels nòvis.
* Truhada aranesa, o truhada, patates farcides de carn.
* Truita de riu, que es prepara fumada, fregida o al forn amb fines herbes

## Postres

* bunyols
* Crespeths, també anomenades pastères o pescajons
* Crema aranesa, una crema espessa perfumada amb vainilla i coberta amb clares d'ou batudes.
* Crostada, pastís de finíssimes capes cruixents i farcit de mel, melmelada o fruita del bosc amarada en licor
* Hariat de fajol, una recepta semblant a les farinetes de fajol de La Garrotxa S'utilitza un estri especial per a remenar-les que es diu cafall.
* Milhat, unes farinetes dolces que semblen un pastís-flam, amb farina de blat o de blat de moro, i que pot tenir fruita, com poma o atmetlla.
* Milhes, fetes de farinetes de blat de moro fregides i que es mengen calentes

## Begudes típiques

A la Vall d'Aran es preparen licors casolans, que se solen beure després dels àpats o per a acompanyar els dolços tradicionals, com per exemple:
* Aigua de Nòdes, una mena de ratafia típica de la Vall d'Aran, feta amb nous encara verdes que es cullen a finals de juny.
* Licor d'aranyons, a base d'aranyons macerats en rom durant un temps variable que pot arribar a un any.
* Licor de cassís, beguda típica d'Occitània en general a base de grosella negra macerada en licor d'anís.
* Els Pinçons, licor de grosella
* Vin caud (vi calent), vi negre amb sucre al qual s'infusiona canyella, pell de llimona i espècies, que es beu calent i era típic pel Nadal. També es beu a Andorra i la resta dels Pirineus.

## Fires gastronòmiques

Durant els caps de setmana de la segona quinzena de setembre i la primera d'octubre, se celebra la Mostra Gastronòmica de la Cuina Aranesa, a la qual una vintena de restaurants es posen d'acord en oferir un menú degustació, amb dos primers, dos segons i unes postres, als quals almenys dos plats tenen l'ànec com a ingredient.
Al juliol té lloc una setmana de fira anomenada la Setmana de la Cuina Occitanocatalana de Muntanya, a la qual participen una desena de restaurants, en el marc de les Jornades Universitàries Occitanocatalanes. Al final d'aquest mes, a la sala polivalent de Viella, es fa una mostra-fira de productes gastronòmics locals, com mel, formatge, embotits i oli.

## Vegeu també

* Cuina occitana

## Enllaços externs

* Jornada de cuina occitana i de la Vall d'Aran Arxivat 2007-08-15 a Wayback Machine. al Mercat barceloní de Santa Caterina i en el marc del programa Cuines de Catalunya: video, fotos, recepta de l'olla aranesa, etc.

## Referències

* 1 2 3 4 La gastronomía aranesa Arxivat 2008-09-07 a Wayback Machine.(castellà)
* 1 2 3 4 5 6 7 Catalunya al paladar, pàgs. 206-207. Carme Gasull. Cossetània Edicions, 2006. ISBN 8497910885
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 'Val d'Aran', guia publicada per la Generalitat de Catalunya, 2002
* 1 2 3 4 5 Lleida cocina, guia publicada per la Diputació de Lleida
* 1 2 3 4 5 6 7 8 La Vall d'Aran, publicat per la Generalitat de Catalunya (francès)
* 1 2 3 Ajuntament de Naut Aran
* 1 2 «Ajuntament de Bossòst». Arxivat de l'original el 2009-11-03. [Consulta: 30 octubre 2009].
* ↑ La cuina del país dels càtars, pàg. 118
* ↑ El gust d'un poble, pàg. 15, Jaume Fàbrega, Cossetània Edicions, 2002. ISBN 8495684918
* ↑ La cuina del país dels càtars, pàg. 167
* ↑ La cuina del país dels càtars, pàg. 203
* ↑ La cuina del país dels càtars
* ↑ La cuina volcànica: La cuina dels restaurants de la Garrotxa, Cossetània Edicions, Valls, 2007 ISBN 978-84-9791-305-8
* 1 2 La cuina del país dels càtars, pàgs. 202-203, Jaume Fàbrega, Edicions Cossetània, 2003. ISBN 8496035808
* ↑ FÀBREGA, Jaume El llibre de la ratafia: Ratafies i licors d' herbes de tot el món Cossetània Edicions, Valls, ISBN 8497913132
Gastronomia dels territoris catalanoparlants :
Companatges i condiments :