OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Aeroespacial

El camp aeroespacial és l'esforç humà en ciència, enginyeria i negoci per volar a l'atmosfera de la Terra (aeronàutica) i l'espai que l'envolta (astronàutica). Les organitzacions aeroespacials investiguen, dissenyen, fabriquen, operen o mantenen aeronaus i/o naus espacials. L'activitat aeroespacial és molt diversa, amb multitud d'aplicacions comercials, industrials i militars.
Aeroespacial no és el mateix que espai aeri, que és l'espai físic de l'aire directament per sobre d'una ubicació a terra. Es considera l'inici de l'espai i el final de l'aire a 100 km sobre el sòl segons l'explicació física que la pressió de l'aire és massa baixa per a un cos d'elevació per generar força d'elevació significativa sense sobrepassar la velocitat orbital.

## Vegeu també

* Aerodinàmica
* Aeronàutica
* Enginyeria aeroespacial
* Aeronau
* Astronàutica
* NewSpace
* Agències espacials (llista)
* Exploració espacial
* Nau espacial

## Referències

* ↑ «Where does space begin? - Aerospace Engineering, Aviation News, Salary, Jobs and Museums». Arxivat de l'original el 2015-11-17. [Consulta: 10 novembre 2015].
# Aeroclub

Un aeroclub és una associació dedicada a la pràctica i promoció de les activitats aeronàutiques. Un aeroclub pot estar situat a la vora d'una pista d'aterratge o aeròdrom. De vegades la pista d'aterratge es comparteix amb la d'un aeroport. Els aparells de l'aeroclub poden incloure avionetes, ultralleugers o planadors. Alguns aeroclubs organitzen competicions aeronàutiques.

## Instal·lacions

Els aeroclubs ofereixen diverses instal·lacions als seus membres, la qualitat i dimensions de les quals varien segons la importància del club. Aquestes instal·lacions poden incloure hangars per guardar els avions, facilitats de proveir-se de combustible i una zona dedicada a la neteja, reparació i manteniment dels aparells. Molts aeroclubs compten amb un bar (amb restaurant o sense) dins d'un local que afavoreix les activitats socials dels membres i serveix com a lloc de reunió.

## Història

Josep Canudas i Busquets fou un dels principals propagadors de l'aviació a Catalunya. Entre els Aeroclubs més antics dels Països Catalans cal destacar:
* Reial Aeri Club de Lleida, fundat el 1911
* Aeroclub de Catalunya, fundat l'any 1909.
* L'Aero Club de Barcelona (1930) i l'Aero Club de Sabadell (1931), que es varen fusionar el 1953 donant lloc a l'Aero Club Barcelona-Sabadell (ACBS)
* Reial Aero Club de València (1931)
* Reial Aero Club de Reus, (1935)
* Aeroclub de Menorca (1939)

## Vegeu també

* Aviació general
* Aviació ultralleugera

## Referències

* ↑ TERMCAT, Centre de Terminologia. Diccionari general de l'esport [en línia], 2010 [Consulta: 14 gener 2018].

## Enllaços externs

* Aeroclub Barcelona-Sabadell
* Aeroclub de Castelló
* Reial Aero Club de València
* Aeroclub Igualada-Òdena
* Reial Aeri Club de Lleida
# Agrimensor

Agrimensor és l'encarregat de mesurar els terrenys. La seva activitat s'anomena agrimensura.
L'ofici va sorgir a l'antiga Roma. Els agrimensors, primer sota el nom de finitores o de gromatici (per l'instrument que feien servir per mesurar, anomenat groma) i progressivament com mensores, nom que va derivar al segle iv en agrimensores.
Les seves primeres tasques foren mesurar les terres per establir colònies. Finitores i mensores actuaven com a mediadors en litigis per les terres, però de manera tècnica i no legal. Amb el temps van passar a mesurar totes les terres i especialment sota l'Imperi Romà quan les mesures de terres colonials o similars va desaparèixer i van esdevenir tècnics geòmetres d'amidament.
Els agrimensores van rebre aquest nom al segle iv per distingir-los d'una nova classe de mensores, esmentats al codi Teodosià i al codi de Justinià. Els agrimensores rebien un aureus de cada colindant de la terra que mesuraven. Al segle iv portaven el títol de clarissimi mentre eren estudiants i spectabiles quan ja exercien. Durant el període imperial va esdevenir una professió especialitzada amb escoles de formació i nomenament per l'estat; fixaven els límits i eren consultats en els plets. Sota l'imperi els agrimensors van passar a ser retribuïts.
El primer gromaticus esmentat com a tal fou Frontí (Frontinus) vers els anys 81 a 96. També fou molt conegut Higí el Gromàtic, (Higinus gromaticus) entre el segle i i el segle ii).

## Referències

* ↑ «Agrimensor». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Graves, John Thomas (J.T.G.). «Hyginus, gromaticus». A: William Smith. Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology (en anglès). vol. vol.1. Boston: Walton and Maberly, 1848 (1873) [Consulta: 12 agost 2015 (2015-08-12)]. «The Gromatici derived their name from the groma or gnomon [...].»
* ↑ Aquest article incorpora text d'una publicació actualment en domini públic: Chisholm, Hugh, ed. (1911). Encyclopædia Britannica (11a ed.). Cambridge University Press.
* ↑ Dig. 50. tit. 13. s.l.
# Alcalá de Gurrea

Alcalá de Gurrea és un municipi aragonès situat a la província d'Osca i enquadrat a la comarca de la Foia d'Osca que inclou l'embassament de la Sotonera al seu terme municipal.
També pertany a aquest terme la torre i les terres de l'antic castell de Tormos, del temps de Sancho Ramírez, considerat Bé d'Interès Cultural, (disposició addicional segona de la Llei 3/1999, de 10 de març, del Patrimoni Cultural Aragonès) i desaparegut igual que la població del llogaret que du el mateix nom.

## Nacuts a Alcalá de Gurrea

* Carme Casas Godessart (1921-2013), infermera, sindicalista, resistent contra el nazisme i el franquisme, ecosocialista.
* Máximo Franco Cavero (1913-1939) comandant de milícies durant la guerra civil espanyola.

## Referències

* ↑ «Gran Enciclopèdia Aragonesa, Alcalá de Gurrea». Arxivat de l'original el 2016-09-13. [Consulta: 14 juliol 2016].
* ↑ «Patrimoni d'Aragó, Castell de Tormos». Arxivat de l'original el 2016-08-20. [Consulta: 21 juliol 2016].
* ↑ «Gran Enciclopèdia Aragonesa, Tormos». Arxivat de l'original el 2016-09-13. [Consulta: 21 juliol 2016].
# Alfredo Brondi

Alfredo Brondi (Ferrara, 1874 - Milà, 1928) fou un baix italià. Estudià amb Squerzoni i, a Milà, amb Cesare Rossi, debutant el 1897 al Sociale d'Asola a Poliuto. Actuà a grans teatres italians i estrangers, entre d'altres, el Gran Teatre del Liceu de Barcelona.

## Referències

* ↑ «Alfredo Brondi» (en italià). MusicSack. [Consulta: 29 gener 2022].
* ↑ «Brondi Alfredo» (en italià). lavoceantica.it. [Consulta: 29 gener 2022].
# Alferes major del Regne d'Aragó

Alferes major d'una ciutat o una vila era aquell que en duia la senyera o pendó de la tropa o milícia pertanyent a ella.
L'alferes major era aquell que alçava el pendó reial a les aclamacions dels reis i tenia veu i vot als cabilds dels ajuntaments amb seient preeminent i el privilegi d'entrar en ells amb espasa. Era reputada la dignitat d'alferes com un dels oficis majors de la corona, dins dels quals el primer i més honorat és el d'alferes, diu el rei en Alfons X de Castella a les seves Las Siete Partidas.

## Referències

* ↑ Secrets públics de Gaspar Sala, i altres textos. vol.2. Eumo Editorial, 1995, p. 59. ISBN 8476024940.

## Bibliografia

Aquest article conté material del diccionari enciclopèdic popular il·lustrat Salvat dels anys 1906 a 1914 que es troba al domini públic.
# Alipos

Alipos (en llatí Alypus, en grec antic Ἄλύπος) fou un escultor de l'antiga Grècia nascut a Sició.
Va estudiar amb Naucides d'Argos. Es pot fixar la seva època perquè va fer les estàtues de bronze d'alguns espartans que havien participat a la victòria de Lisandre a Egospòtams el 405 aC. Pausànies també fa menció d'algunes estàtues de vencedors olímpics fetes per ell.

## Referències

* ↑ Alypus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 135
# Alfredo Pasotti

Alfredo Pasotti (Bastida Pancarana, Llombardia, 6 de gener de 1925 - Bastida Pancarana, 12 de setembre de 2000) va ser un ciclista italià que fou professional entre 1946 i 1958. En el seu palmarès destaquen dues etapes al Tour de França de 1950 i una etapa al Giro d'Itàlia de 1952.

## Palmarès

* 1947
** 1r a la Torí-Biella
* 1950
** 1r a Maggiora
** Vencedor de 2 etapes del Tour de França
* 1951
** 1r a Maggiora
* 1952
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Luxemburg
** Vencedor d'una etapa del Giro d'Itàlia
* 1953
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Suïssa
* 1955
** 1r del Gran Premi de Locle

### Resultats al Tour de França

* 1950. Abandona (12a etapa). Vencedor de 2 etapes

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 1948. 13è de la classificació general
* 1949. 25è de la classificació general
* 1950. 21è de la classificació general
* 1951. 25è de la classificació general
* 1952. 12è de la classificació general. Vencedor d'una etapa
* 1953. Abandona
* 1954. Abandona

## Referències

* ↑ «PASOTTI Alfredo». [Consulta: 14 agost 2022].
* ↑ Archives, Cycling. «Alfredo Pasotti» (en anglès). [Consulta: 14 agost 2022].
* ↑ ONLUS®, Museo del Ciclismo Associazione Culturale. «Museo del Ciclismo - Alfredo PASOTTI» (en italià). [Consulta: 14 agost 2022].
# Agata Trzebuchowska

Agata Trzebuchowska (pronúncia polonesa: [aˈgata tʂɛbuˈxɔfska]) (Varsòvia, 12 d'abril de 1992) és una actriu, guionista, directora de cinema i periodista polonesa. El seu debut en la indústria cinematogràfica va ser com a actriu protagonista de la película Ida (2013) del director polonès Paweł Pawlikowski, per la qual va ser nominada i guanyadora de diversos premis.
Treballa com a periodista per la revista varsoviana Przekrój.
Trzebuchowska va ser descoberta per un amic del director Paweł Pawlikowski mentre llegia en un cafè. Malgrat no tenir experiència en actuació ni tenir interès en desenvolupar una carrera en aquest àmbit, Agata Trzebuchowska va acceptar reunir-se amb Pawlikowski ja que era admiradora de la seva anterior película My Summer Of Love.

## Filmografia

* 2019: Vacancy (directora, guionista)
* 2018: The Kindler and The Virgin in The Field Guide to Evil (ajudant de direcció)
* 2016: Heat (directora, guionista)
* 2013: Ida (actriu protagonista)

## Premis i nominacions

| Pel·lícula | Premi | Categoria | Resultat |
| Ida | 38è Festival de cinema polonès de Gdynia | Actriu revelació | Guanyador |
| Ida | 2n Festival d'actuació cinematogràfica de Varsòvia | Millor actriu | Nominat |
| Ida | 5è Festival de cinema europeu Les Arcs | Millor actriu | Guanyador |
| Ida | 21è Festival Prowincjonalia | Premi Jańcio Wodnik per la millor actriu | Guanyador |
| Ida | 16a edició dels Premis de l'Acadèmia Polonesa de Cinema | Descobriment de l'any | Nominat |
| Ida | 9è Premi Promesa de la Cultura TVP Kultura | Millor duo d'actrius | Nominat |
| Ida | 5è Avvantura Film Forum Zadar | Millor actriu | Guanyador |
| Ida | 27a edició dels Premis del Cinema Europeu | Millor actriu | Nominat |
| Ida | 27a edició dels Premis de l'Associació de Crítics de Cinema de Chicago | Intèrpret més prometedor | Nominat |

## Referències

* ↑ «FilmPolski.pl» (en polonès). [Consulta: 4 maig 2020].
* ↑ «Krakowski Festiwal Filmowy – "Pustostan", reż. Agata Trzebuchowska | Bliżej Ekranu» (en polonès). [Consulta: 4 maig 2020].
* ↑ «Agata Trzebuchowska - Kwartalnik Przekrój» (en polonès). [Consulta: 4 maig 2020].
* ↑ «'Ida' Director Made Film To 'Recover The Poland' Of His Childhood» (en anglès). [Consulta: 27 juny 2020].
* ↑ «Gdynia 2013: "Ida" triumfuje na tegorocznym festiwalu». Filmweb.
* ↑ Guillaume et Erik Calop. «2012 Awards - Les Arcs European Film Festival». Arxivat de l'original el 2014-11-29.
* ↑ «Mamy nominację do Gwarancji Kultury!». Culture.pl.
* ↑ Erik. «"Birdman" Leads 2014 CFCA Nominations». Arxivat de l'original el 2015-11-27.

## Enllaços externs

* Agata Trzebuchowska a Polish Shorts.
# Aliança pel Nou Alliberament de Somàlia

Aliança pel Nou Alliberament de Somàlia és una organització creada el setembre del 2007 entre les Corts Islàmiques de Somàlia i altres forces d'oposició reunides a Asmara. L'objectiu principal era la lluita contra les forces ocupants etíops que protegien al Govern Federal de Transició de Baidoa. Les dues forces unides s'asseguraven el control de bona part del centre de Somàlia.
Els principals participants foren l'antic cap de la shura o consell de les corts xeic Hassan Dahir Aweys, considerat de l'ala dura, el president executiu Sharif Sheikh Ahmad, de l'ala moderada, Sharif Hassan Sheikh Aden, antic portaveu, i l'antic vice primer ministre del TGF Hussein Mohamed Farrah Aydid jr, que tenia el suport del subclan hawiye dels habar gedir i altres subclans hawiye. Es va formar una constitució i un comitè central de 191 membres dirigit per Sharif Hassan Sheikh Aden, amb un comitè executiu de 10 membres presidit per Sharif Sheikh Ahmad. Sheikh Hassan Dahir Aweys no va acceptar cap càrrec oficial a l'Aliança. Les antigues corts disposen del 45% dels membres, Hussein Aydid del 25% i la resta correspon a representants de la societat civil i els exiliats.
El Moviment de la Joventut Mujahideen va declarar no estar vinculat a la nova organització.
El maig del 2008 es va produir una divisió entre l'ala moderada de Sharif Sheikh Ahmad que volia negociar amb el GFT i l'ala radical que s'hi oposava. Entre el 31 de maig i el 9 de juny es va fer una conferència de pau a Djibouti amb la medicació de l'enviat especial de l'ONU Ahmedou Ould-Abdallah. La conferència va acabar amb un acord que establia una treva de 90 dies, la retirada dels etíops amb un calendari preestablert i com a màxim de 120 dies, i el desplegament de forces de l'ONU formades per països propers però no veïns de Somàlia. La signatura formal es va fer a la Meca entre Ahmed i el primer ministre del GFT Nur Hassan Hussein.
Aweys va refusar reconèixer l'acord i negociar amb la facció d'Ahmed (28 de juliol) i va al·legar que Ahmed no estava autoritzat per ningú a participar en la conferència.

## Notes

* ↑ «BBC NEWS | Africa | Somali insurgents attack police». [Consulta: 22 juliol 2012].
* ↑ Somali Opposition Splits Amid Conflict
* ↑ «Somalia opposition rivals at 'point of no return' - Mail & Guardian Online». [Consulta: 22 juliol 2012].
* ↑ «garoweonline.com». Arxivat de l'original el 2008-08-02. [Consulta: 7 setembre 2008].
# Al-Hasakah

Al-Hasakah (kurd: Hesîçe; àrab: الحسكة, al-Ḥasaka; arameu: ܓܙܪܬܐ) és la capital de la Governació d'Al-Hasakah, a l'extrem nord-est de Síria. Té 188.160 habitants (2004). Al-Hasakah té una població mixta composta per àrabs, kurds, assiris i armenis. El riu Khabur la creua.

## Galeria

* Església armènia a Al-Hasakah
* Catedral de Sant Jordi
# Al-Harirí (poeta)

Abu-Muhàmmad al-Qàssim ibn Alí ibn Muhàmmad ibn Uthman ibn al-Harirí al-Basrí, conegut senzillament com al-Harirí (Bàssora, 1054 - 10 de setembre de 1120), fou un poeta i filòleg àrab que va donar les seves lletres de noblesa al gènere literari de la maqama (recull d'històries curtes en prosa rimada) creat per l'iranià al-Hamadhaní.
La seva obra principal és Maqamat al-Harirí (مقامات الحريري, Les sessions d'al-Harirí). També va compondre Mulhat al-irab fi-n-nahw, un poema sobre la gramàtica àrab, i va redactar Dúrrat al-ghawwas fi-awham al-khawass, una obra consagrada als errors d'expressió en aquesta llengua.

## Referències

* Enciclopèdia de l'Islam, Vol. III, pag. 227-228
# American Kennel Club

American Kennel Club és un club caní dels Estats Units d'Amèrica que emet les seves pròpies regles de criança de gossos. Aquestes regles són diferents a les de la Federació Cinològica Internacional i no són les mateixes que proclamen els països d'origen de cada raça.

## Referències

* ↑ Margaret E. Derry. «Producing Beautiful Dogs». A: Bred for Perfection: Shorthorn Cattle, Collies, and Arabian Horses Since 1800. JHU Press, 7/10/2003, p. 48–. ISBN 978-0-8018-7344-7 [Consulta: 20 juny 2013].
* ↑ Lemonick, Michael D. «A Terrible Beauty». TIME Magazine, 01-06-2001. Arxivat de l'original el 2008-06-18 [Consulta: 16 desembre 2014]. Arxivat 2008-06-18 a Wayback Machine.

## Vegeu també

* Federació Cinològica Internacional

## Enllaços externs

* Web Oficial
# Sidi Bettache

Sidi Bettache (en àrab سيدي بطاش, Sīdī Baṭṭāx; en amazic ⵙⵉⴷⵉ ⴱⵟⵟⴰⵛ) és una comuna rural de la província de Benslimane, a la regió de Casablanca-Settat, al Marroc. Segons el cens de 2014 tenia una població total de 6.927 persones.

## Referències

* ↑ «Population légale d'après les résultats du RGPH 2014 sur le Bulletin officiel N° 6354». Arxivat de l'original el 26 de desembre 2018. [Consulta: 19 novembre 2015].
# El Carabassí

El Carabassí, també coneguda com a Dunes del Carabassí, és una platja i espai natural situat entre els termes municipals d'Elx i Santa Pola, al País Valencià.
És una zona de gran valor ecològic a causa de la combinació de dunes altes, dunes fòssils i pinedes. Es tracta d'una continuació dels Arenals del Sol, la platja de l'Altet i la platja del Saladar, la qual s'acaba al sud amb un litoral rocós, ja al terme municipal de Santa Pola; constitueix un espai natural verge. L'estat habitual de la mar és onatge moderat. L'arena és molt concorreguda per nudistes i no nudistes que busquen tranquil·litat al costat de la mar, amb una propera vista a l'illa de Tabarca.
La platja està guardonada amb bandera blava. Compta amb serveis com a hamaques, quiosquet, llavapeus, banys, vigilància marítima i la possibilitat de realitzar windsurf i altres esports nàutics en un espai habilitat per a això.

## Referències

* ↑ Plan de Acción territorial del litoral de la Comunidad Valenciana
* ↑ «Playa del Carabasi en el faro de Santa Pola». [Consulta: 27 febrer 2021].
* ↑ «Las playas de Elche cuentan con 6 banderas azules» (en espanyol europeu), 15-05-2017. [Consulta: 27 febrer 2021].
# Very Important Person

Very Important Person, abreujat vip anglès per a persona molt important) és una persona o una categoria de persones que en certes actuacions públiques obtenen un tractament diferent pel seu prestigi, fama o distinció.
A un esdeveniment concret, es pot ser vip per la importància del càrrec (polítics, presidents d'empreses…) o per haver pagat un preu superior.
En medicina des del 1964 s'ha descrit «síndrome vip». Ariba quan una persona important ingressa en un servei de salut i que el seu estatut influencia sobre les decisions terapèutiques. Es manifesta en desviar dels procediments habituals per excés de respecte del pacient o sota la influència dels visitants, sovint vips també sino superiors del mateix personal medical. Arriba igualment quan el pacient és un familiar del metge o d'un col·lega, o una persona important dins de l'organització del servei medical. Per aquesta actitud les persones importants reben un tractament menys apropiat.

## Referències

* ↑ «vip». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Weintraub, Walter «“The VIP Syndrome”: A Clinical Study in Hospital Psychiatry» (en anglès). The Journal of Nervous and Mental Disease, 138, 2, 01-02-1964, pàg. 181–193. DOI: 10.1097/00005053-196402000-00012. ISSN: 0022-3018.
* 1 2 Block, A. Jay «Beware of the VIP Syndrome» (en anglès). Chest, 104, 4, 01-10-1993, pàg. 989. DOI: 10.1378/chest.104.4.989b.
* ↑ Khoo, Ching Soong «To Pace or Not To Pace? A Narrative Review of VIP Syndrome» (en anglès). The Permanente Journal, 22, 09-09-2018. DOI: 10.7812/TPP/18-081. ISSN: 1552-5767. PMC: 6141649. PMID: 30227913.
* ↑ Matey, ePatricia «El caso de Evita ilustra la polémica de la atención médica a poderosos» (en castellà). El Mundo, 10-06-2000. (en català: «El cas d'Eva Perón il·lustra la polèmica de l'atenció mèdica a persones poderoses.»)
# Vehicle amb motor

Un vehicle amb motor és un vehicle de carretera (automòbil, autobús, camió, motocicleta, etc.) autopropulsat, normalment amb rodes que no va pels rails, com ho fan els trens o els tramvies. La propulsió del vehicle la proporciona un motor, normalment un motor de combustió interna o un motor elèctric, o una combinació de tots dos, com en els vehicles híbrids elèctrics i els elèctrics endollables. Amb finalitats legals, acostumen a disposar d'una matrícula que els identifica. Generalment les cadires de rodes autopropulsades per a ús dels discapacitats estan excloses legalment del concepte de vehicle amb motor.
L'any 2010 a tot el món hi havia més de mil milions de vehicles amb motor.
Aquesta taula vvresumeix l'evolució del registre de vehicles amb motor al món des de 1960 fins a 2012:
Tendència històrica de registre mundial de vehicles amb motor 1960-2012 (milers) :
| Tipus de vehicle | 1960 | 1970 | 1980 | 1990 | 2000 | 2005 | 2009 | 2010 | 2012 |
| Registres de cotxes$^{(1)}$ | 98,305 | 193,479 | 320,390 | 444,900 | 548,558 | 617,914 | 684,570 | 723,567 | 773,323 |
| Resistre de camions i autocars | 28,583 | 52,899 | 90,592 | 138,082 | 203,272 | 245,798 | 295,115 | 309,395 | 341,235 |
| Món total | 126,888 | 246,378 | 410,982 | 582,982 | 751,830 | 863,712 | 979,685 | 1,032,962 | 1,114,558 |
| Note (1) El registre de cotxes no inclou U.S. light trucks (vehicles tot camí, monovolums i camionetes) usats per a viatges personals. Aquests vehicles es compten com camions. ||||||||||

## Referències

* ↑ «ISO 3833:1977». International Organization for Standardization. [Consulta: 22 agost 2011].
* ↑ Stacy C. Davis, Susan W. Diegel, and Robert G. Boundy. «Transportation Energy Data Book: Edition 30». Office of Energy Efficiency and Renewable Energy, U.S. Department of Energy, 01-06-2011. [Consulta: 24 setembre 2012]. See Tables 3.1 and 3.2 for figures from 1960 to 2005
* ↑ Stacy C. Davis, Susan W. Diegel, and Robert G. Boundy. «Transportation Energy Data Book: Edition 31». Office of Energy Efficiency and Renewable Energy, U.S. Department of Energy, 01-07-2012. [Consulta: 25 setembre 2012]. See Tables 3.2 and 3.3 for 2009 figures
* ↑ Stacy C. Davis, Susan W. Diegel, and Robert G. Boundy. «Transportation Energy Data Book: Edition 33». Office of Energy Efficiency and Renewable Energy, U.S. Department of Energy, 01-07-2014. [Consulta: 14 març 2015]. See Tables 3.2 and 3.3 for 2010 and 2012 figures

## Enllaços externs

* Total motor vehicle production statistics by country Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine.
# Cagaloca

Cagaloca és una entitat de població del terme municipal de Mollet de Peralada, a l'Alt Empordà. És a mig quilòmetre del nucli de Mollet en direcció a Espolla, al peu mateix de la carretera. En l'últim cens tenia un habitant.

## Referències

* ↑ «Cagaloca». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «NOMENCAT. Nomenclàtor estadístic d'entitats de població de Catalunya». Idescat, 2010. [Consulta: 10 agost 2012].