OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Charleston (Arkansas)

Charleston és una població dels Estats Units a l'estat d'Arkansas. Segons el cens del 2000 tenia 2.965 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Charleston tenia 2.965 habitants, 1.201 habitatges, i 815 famílies. La densitat de població era de 272,6 habitants/km².
Dels 1.201 habitatges en un 31,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 52,3% hi vivien parelles casades, en un 11,9% dones solteres, i en un 32,1% no eren unitats familiars. En el 29,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,4 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,96.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,7% tenia menys de 18 anys, un 7,9% entre 18 i 24, un 26,7% entre 25 i 44, un 20,4% de 45 a 60 i un 19,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 89,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 30.824 $ i la renda mediana per família de 39.598 $. Els homes tenien una renda mediana de 27.917 $ mentre que les dones 18.512 $. La renda per capita de la població era de 14.912 $. Entorn del 8,6% de les famílies i el 14,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Charleston». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 17 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Charleston». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Chiado

Chiado és una plaça que alhora denomina el barri de la ciutat de Lisboa que l'envolta. És entre el Bairro Alto i la Baixa. Als cafès d'aquesta zona s'acostumaven a reunir els intel·lectuals portuguesos de finals del segle xix i principis del XX. Un dels atractius turístics de la plaça és l'estàtua del poeta portuguès Fernando Pessoa, obra de Lagoa Henriques. En els magatzems del Chiado es troba un centre comercial, així com el Museu de Chiado. El 25 d'agost de 1988 tingué lloc l'incendi del Chiado, i el barri va haver de ser reconstruït per l'arquitecte Álvaro Siza Vieira.

## Referències

* ↑ «Morreu o escultor Lagoa Henriques» (en portuguès). DNoticias.pt, 22-02-2009. Arxivat de l'original el 23 de setembre 2015. [Consulta: 20 abril 2011].
* ↑ Chacón, Francisco. «Treinta años del legendario incendio que destruyó el centro de Lisboa» (en castellà). ABC, 25-08-2018. [Consulta: 20 novembre 2022].
# Chas Laborde

Chas Laborde, pseudònim de Charles Laborde, (Buenos Aires, 8 d'agost de 1886 - París, 30 de desembre de 1941) fon un escriptor, periodista, gravador, pintor i illustrador francès.

## Biografia

Nascut a Buenos Àrees de pares francesos, Chas Laborde és l'alumne de William Bouguereau a l'Académie Julian i de Luc-Olivier Merson a l'Escola belles arts de París, on es fa conèixer pels seus nus.
Chas Laborde ha contribuït a la majoria dels periòdics del seu temps com Le Rire Rouge, L'Assiette au Beurre, Le Sourire, La Baïonnette, la Gazette du Bon Ton, Comœdia, Der Querschnitt, Vogue, Vanity Fair, La Chronique filmée du mois, Paris Toujours, Le Courrier français, Le Crapouillot, Le Figaro, Paris-Midi, Paris-Soir i d'altres.
A més d'un treball de illustrador prolífic, va fer dibuixos publicitaris i de les decorats de teatre. Va ser company de la perfumadora Germaine Cellier.

## Referències

* ↑ Dictionnaire Bénézit Arxivat 2019-03-27 a Wayback Machine.
* ↑ Martine Azoulai, « Germaine Cellier, le sens de la formule » Arxivat 2016-08-26 a Wayback Machine., Vanity Fair, n°14, août 2014, p. 104-111.
# Chasameana

Chaméane és un municipi francès situat al departament del Puèi Domat i a la regió d'Alvèrnia-Roine-Alps. L'any 2007 tenia 141 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Chaméane era de 141 persones. Hi havia 48 famílies de les quals 12 eren unipersonals (4 homes vivint sols i 8 dones vivint soles), 20 parelles sense fills i 16 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 94 habitatges, 56 eren l'habitatge principal de la família, 36 eren segones residències i 2 estaven desocupats. 89 eren cases i 3 eren apartaments. Dels 56 habitatges principals, 52 estaven ocupats pels seus propietaris, 2 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 2 estaven cedits a títol gratuït; 2 tenien una cambra, 3 en tenien dues, 8 en tenien tres, 15 en tenien quatre i 28 en tenien cinc o més. 37 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 25 habitatges hi havia un automòbil i a 25 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Chaméane el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 12 |
| 0 | 70 a 74 | 8 |
| 4 | 65 a 69 | 0 |
| 12 | 60 a 64 | 8 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 20 | 50 a 54 | 4 |
| 4 | 45 a 49 | 4 |
| 0 | 40 a 44 | 4 |
| 4 | 35 a 39 | 0 |
| 0 | 30 a 34 | 4 |
| 4 | 25 a 29 | 4 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 4 | 15 a 19 | 0 |
| 4 | 10 a 14 | 4 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 4 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 93 persones, 59 eren actives i 34 eren inactives. De les 59 persones actives 53 estaven ocupades (29 homes i 24 dones) i 6 estaven aturades (3 homes i 3 dones). De les 34 persones inactives 10 estaven jubilades, 15 estaven estudiant i 9 estaven classificades com a «altres inactius».

### Ingressos

El 2009 a Chaméane hi havia 50 unitats fiscals que integraven 117 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 15.310 €.

### Activitats econòmiques

L'any 2000 a Chaméane hi havia 17 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 858 hectàrees.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Revenus fiscaux des ménages en 2008
* ↑ Exploitations agricoles
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Chaméane a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Chaméane a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Classificació multiclasse

En l'aprenentatge automàtic i la classificació estadística, la classificació multiclasse o la classificació multinomial és el problema de classificar les instàncies en una de tres o més classes (la classificació d'instàncies en una de dues classes s'anomena classificació binària).
Mentre que molts algorismes de classificació (sobretot la regressió logística multinomial) permeten naturalment l'ús de més de dues classes, alguns són per naturalesa algorismes binaris; aquests, però, es poden convertir en classificadors multinomials mitjançant una varietat d'estratègies.
La classificació multiclasse no s'ha de confondre amb la classificació multietiqueta, on s'han de predir diverses etiquetes per a cada instància.
Les tècniques de classificació multiclasse existents es poden classificar en (i) transformació a binària (ii) extensió de binària i (iii) classificació jeràrquica.
Aquesta secció discuteix estratègies per reduir el problema de la classificació multiclasse a problemes de classificació binària múltiples. Es pot classificar en un contra descans i un contra un. Les tècniques desenvolupades basades en reduir el problema multiclasse en problemes binaris múltiples també es poden anomenar tècniques de transformació de problemes.
Un-contra-la resta (OvR o one-vs.-all, OvA o one-against-all, OAA) consisteix a entrenar un únic classificador per classe, amb les mostres d'aquesta classe com a mostres positives i totes les altres mostres com a negatives. Aquesta estratègia requereix que els classificadors base produeixin una puntuació de confiança de valor real per a la seva decisió, en lloc de només una etiqueta de classe; Només les etiquetes de classes discretes poden conduir a ambigüitats, on es prediuen diverses classes per a una sola mostra.
S'han desenvolupat diversos algorismes basats en xarxes neuronals, arbres de decisió, k-nearest neighbors, Bayes ingenu, màquines de suport vector i màquines d'aprenentatge extrem per abordar problemes de classificació multiclasse. Aquest tipus de tècniques també es poden anomenar tècniques d'adaptació d'algoritmes.

## Referències

* ↑ «An introduction to MultiLabel classification» (en anglès). https://www.geeksforgeeks.org,+15-07-2020.+[Consulta: 30 gener 2023].
* ↑ Nooney, Kartik. «Deep dive into multi-label classification..! (With detailed Case Study)» (en anglès). https://towardsdatascience.com,+12-02-2019.+[Consulta: 30 gener 2023].
* ↑ Brownlee, Jason. «Multi-Label Classification with Deep Learning» (en anglès). https://machinelearningmastery.com,+30-08-2020.+[Consulta: 30 gener 2023].
* ↑ «Multi-Label Classification: Overview & How to Build A Model» (en anglès). https://monkeylearn.com,+08-06-2020.+[Consulta: 30 gener 2023].
# Clinton (Carolina del Sud)

Clinton és una població dels Estats Units a l'estat de Carolina del Sud. Segons el cens del 2000 tenia 8.091 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Clinton tenia 8.091 habitants, 2.683 habitatges i 1.666 famílies. La densitat de població era de 343,7 habitants/km².
Dels 2.683 habitatges en un 29,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 35,7% hi vivien parelles casades, en un 21,9% dones solteres, i en un 37,9% no eren unitats familiars. En el 33,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 15,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,39 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,05.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22,7% tenia menys de 18 anys, un 19% entre 18 i 24, un 23,7% entre 25 i 44, un 18,9% de 45 a 60 i un 15,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 32 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 82,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 26.620 $ i la renda mediana per família de 31.842 $. Els homes tenien una renda mediana de 27.409 $ mentre que les dones 20.821 $. La renda per capita de la població era de 12.933 $. Entorn del 21,5% de les famílies i el 23,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Clinton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 11 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Clinton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Circumcisió de Jesús

La circumcisió de Jesús és un passatge de l'evangeli segons Lluc (Lluc 2:21) on narra com Jesús va ser circumcidat vuit dies després de néixer seguint la tradició jueva. L'existència d'aquests versicles va alimentar durant un temps la polèmica sobre si els cristians que no provenien de la comunitat jueva s'havien o no de circumcidar com havia fet Jesús, debat que es va saldar amb una negativa. El prepuci tallat és una presumpta relíquia.
L'art ha representat aquesta escena des del segle x en endavant, durant l'Edat Mitjana com a complement d'altres episodis de la vida de Crist (especialment la Candelera) i des del Renaixement com a motiu independent, força freqüent en pintura. Els anglicans i ortodoxos celebren una festa el dia 1 de gener recordant l'esdeveniment. En la circumcisió, el nadó jueu rebia oficialment el nom, per això aquesta festa també s'anomena el dia del nom i els homes que tenen Jesús com a antropònim celebren el seu sant aquest dia.
# Charles Martial Lavigerie

Charles-Martial Allemand-Lavigerie (31 d'octubre de 1825, Baiona, França - 26 de novembre de 1892, Alger, Algèria) va ser un missioner i cardenal catòlic francès, fundador dels Missioners d'Àfrica o Pares Blancs.

## Biografia

En 1868 a fi d'evangelitzar l'Àfrica sub-sahariana fundà la societat dels Missioners d'Àfrica, coneguda com a Pares Blancs, els membres dels quals usen el post-nominal amb les inicials M. Afr.
El papa León XIII el va nomenar cardenal el 27 de març de 1882.
Va ordenar la construcció de la Catedral de Sant Lluís de Cartago (1884-1890) en honor del rei Lluís IX, mort per culpa de la pesta l'any 1270 durant la setena croada mentre assetjava Cartago. Edifici d'estil neobizantí.

## Antiesclavista

A París, el 1888 el cardenal Lavigerie, cap de l'Església catòlica a Àfrica, llança una campanya antiesclavista. Alertat pels seus missioners reclama una intervenció europea per posar fi al tràfic d'esclaus, que ell considerava una autèntica catàstrofe humanitària:
| « | «... El que passava a Amèrica no era res comparat amb les atrocitats comeses a l'Àfrica. Quatre-cents mil homes cada any en són víctimes...» | » |
| — Jean Sévillia Histoire Thématique, novembre-desembre del 2002 |||
La persistència en el comerç d'esclaus a l'Àfrica el va portar a emprendre una vasta campanya i després de fundar amb el Papa una lliga antiesclavista, el cardenal realitzà una gira contra l'esclavitud del 1888 al 1889 a Europa. Va arribar a dir a París: "Per salvar l'interior d'Àfrica cal provocar la ira del món".
En aquesta època dos milions d'éssers humans desapareixien cada any, és a dir, cinc mil negres eren assassinats, raptats o venuts cada dia, la qual cosa significava la destrucció de tot un continent. Només arribava a la seva destinació un terç del carregament humà.
Entre els qui van escoltar la seva prèdica hi havia Maria Teresa Ledóchowska, que es va afegir incondicionalment a la causa antiesclavista. Ella seria fundadora de la congregació de les «Germanes Missioneres de Sant Pere Claver», a imitació de Pere Claver, l'«esclau dels esclaus». María Teresa va ser beatificada el 1975.
La crida de Charles Lavigerie també va ser atesa pel rei dels belgues Leopold II el qual, el 18 de novembre de 1889, va rebre a Brussel·les els representants de setze governs per determinar les mesures a adoptar de cara a reprimir el comerç d'esclaus resultant de la colonització i del repartiment d'Àfrica, que no havia disminuït la seva intensitat malgrat la Conferència de Berlín de 1884.

## Referències

* ↑ Jean Sévillia, Historiquement incorrect, pàgines 266 i 267

## Bibliografia

* Pierre Laridan, Le Cardinal Lavigerie, coll. Tous frères, éd. Casterman, Paris, 1962 (illustré par René Follet)
* François Renault, Le Cardinal Lavigerie, 1825-1892, éd. Fayard, Paris, 1992
* Joseph Perrier, Vent d'Avenir - Le cardinal Lavigerie (1825-1892), éd. Karthala, Paris, 1987

## Enllaços externs

* www.catholic-hierarchy.org a la pàgina
* The Missionaries of Africa
* The Missionaries of West Africa website
# Cocció polinèsia del fruit del pa

El fruit de l'arbre del pa (Artocarpus altilis) és processat de manera característica pels diferents pobles de la Polinèsia per a la seva conservació. Dues tècniques són compartides per la majoria d'aquests pobles, que aquí hom defineix segons el seu nom en llengua tahitiana:
Es tracta d'una tècnica de preparació en la qual els fruits es cuinen en una ahima'a, un forn de cocció per afogament tradicional de Tahití, durant 48 hores. Després, els fruits cuinats s'enterren en uns forats fets al costat de l'ahima'a per emmagatzemar-los durant setmanes, tot evitant la putrefacció del fruit.
Es tracta d'una tècnica de cocció basada en la fermentació d'una pastat de fruits del pa. Aquests, en ésser madurs, són pelats, tallats a trossos i dipositats en una sitja al terra d'uns 25 dm³, amb fulles de llimoner que la revesteixen per separar els trossos de fruit del pa de la terra. En omplir-la, cal aixafar els trossos tot saltant-hi al damunt. En acabat es cobreix de fulles de llimoner i es tapa amb pedres i terra. Un cop fermentats després d'un període, s'extreuen de la sitja i es fan boles de la pasta fermentada. Aquesta pasta fermentada es pot conservar durant un any sencer. Les boles es poden embolicar en unes fulles i coure a l'ahima'a. Aquesta preparació alimentària pot provocar diarrees o cefalees. S'usava per combatre la fam i per disposar de reserves d'aliment en cas d'escassesa però actualment aquesta pràctica s'ha abandonat.

## Vegeu també

* Arbre del pa
* Varietats d'arbre del pa a les Illes de la Societat

## Enllaços externs

* Varietats d'arbre del pa a les Illes de la Societat Arxivat 2007-03-11 a Wayback Machine. (francès) (tahitià)
# Clorinitat

Clorinitat es defineix com la quantitat total de grams de clor continguda en un quilogram d'aigua del mar, admetent que el iode i el brom han estat substituïts pel clor. Aquesta clorinitat així definida és més senzilla de determinar per anàlisi química i permet calcular la salinitat fins amb una precisió de dues centèsimes de gram. La relació entre la clorinitat i la salinitat s'ha establert per als diferents mars i s'han elaborat les taules corresponents basades en les Taules hidrogràfiques de Knudsen que permeten passar ràpidament de la clorinitat a la salinitat, calculant únicament la clorinitat i sumant-li una quantitat que ha estat determinada per la Comissió Internacional.

## Referències

* ↑ «Clorinitat». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Club Atlético San Martín (San Juan)

* Aquest article tracta sobre el club de San Juan. Vegeu-ne altres significats a «Club Atlético San Martín».
El Club Atlético San Martín, més conegut com a San Martín de San Juan, és un club de futbol argentí de la ciutat de San Juan.
El club va ser fundat el 27 de setembre de 1907. És el club que més campionats de San Juan ha guanyat.

## Palmarès

* Torneo del Interior (Tercera Divisió) (2): 1990-91, 1994-95
* Torneo Regional (1): 1970
* Campeonato de San Juan (4): 1910, 1917, 1919 y 1920.
* Liga Sanjuanina de Fútbol (27): 1921, 1924, 1926, 1932, 1937, 1940, 1941, 1943, 1948, 1951, 1954, 1955, 1956, 1957, 1960, 1964, 1967, 1969, 1977, 1980, 1989, 1990, 1992, 1994, 1995, 2012 y 2013

## Referències

* ↑ Siffredi, Charly. «La Liga argentina 'se traga' doce entrenadores en once jornadas». Marca.com, 03-12-2016. [Consulta: 21 desembre 2016].
* ↑ «San Martín de San Juan: renunció Pablo Lavallén». minutouno.com, 29-11-2016. [Consulta: 21 desembre 2016].
* ↑ «San Martín squad». Soccerway, 21-08-2017 [Consulta: 21 agost 2017].
* ↑ «San Martín: 100 años de recuerdos». [Consulta: 18 juny 2015].
* ↑ Torneo del Interior 1991 rsssf.com
* ↑ Torneo del Interior 1995 rsssf.com
* ↑ Torneo Regional 1970 rsssf.com

## Enllaços externs

* Web oficial (castellà)
* Mundo Verdinegro Arxivat 2011-09-03 a Wayback Machine. (castellà)
* Santo Verdinegro Arxivat 2011-08-08 a Wayback Machine. (castellà)
# Coll del Burro

El Coll del Burro és un coll dels contraforts nord-orientals del Massís del Canigó, a 2.289,6 metres d'altitud, en el límit dels termes comunals de Fontpedrosa i de Nyer, tots dos a la comarca del Conflent, de la Catalunya del Nord. És a prop de l'extrem sud-oriental del terme de Fontpedrosa i de l'extrem sud-occidental del de Nyer, a ponent de la Gallinera de Borgunyà i a llevant de la Coma de Bacivers.

## Referències

* ↑ El Coll del Burro en els ortofotomapes de l'IGN
# Coll del Faig

«Coll del Faig» té aquests significats:
* Coll del Faig (Sureda), al límit dels termes municipal de la Jonquera, a la comarca de l'Alt Empordà, i comunal de Sureda, de la comarca del Rosselló (Catalunya del Nord)
* Coll del Faig (Reiners), al límit de les comunes dels Banys d'Arles i Palaldà i de Reiners, tots dos de la comarca del Vallespir (Catalunya del Nord)
* Coll del Faig (Sant Llorenç de Cerdans), al límit del municipi de Maçanet de Cabrenys, de la comarca de l'Alt Empordà, i de Sant Llorenç de Cerdans, de la del Vallespir (Catalunya del Nord).
# La fortalesa (pel·lícula de 2021)

La fortalesa (títol original en anglès, Fortress) és una pel·lícula d'acció estatunidenca del 2021 dirigida per James Cullen Bressack i escrita per Alan Horsnail, basada en una història d'Emile Hirsch i Randall Emmett. És protagonitzada per Jesse Metcalfe, Bruce Willis, Chad Michael Murray, Kelly Greyson, Ser'Darius Blain i Shannen Doherty. La pel·lícula es va estrenar en una selecció limitada de cinemes i a la carta el 17 de desembre de 2021. S'ha doblat i subtitulat al català.

## Referències

* ↑ «Pel·lícula - La fortalesa - 3Cat». CCMA. [Consulta: 9 abril 2024].
* ↑ Bressack, James Cullen (May 15, 2021). Monitor shot from Fortress. Just wrapped. Thats one bloody Bruce. Arxivat de l'original el December 25, 2021 – via Instagram.
* ↑ Fleming, Mike Jr. «Jesse Metcalfe, Bruce Willis, Chad Michael Murray Star In Emmett/Furla's The Fortress; Two Films Of Trilogy Shoot Back To Back», 03-05-2021. Arxivat de l'original el 3 maig 2021. [Consulta: 3 maig 2021].
* ↑ Nicholson, Amy «'Fortress' Review: Die Hard, Emote Hardly» (en anglès). The New York Times, 16-12-2021 [Consulta: 12 maig 2023].
* ↑ «Virtually every movie coming to theaters and major streamers this holiday season», 10-11-2021. [Consulta: 18 novembre 2021].
* ↑ «Fortress». [Consulta: 2 novembre 2022].
* ↑ Fortress a la Base de dades de cinema en català