OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Richard Loncraine

Richard Loncraine (Cheltenham, Gloucestershire, 20 d'octubre de 1946) és un director de cinema i de televisió britànic.
Loncraine va rebre formació inicial al departament de llargmetratges de la BBC, inclosa una temporada per dirigir articles per a Tomorrow's World. Abans de la seva carrera al cinema, va ser un escultor i el primer que va crear un pèndol de Newton cromàtic. El 1996, va guanyar l'Ós de Plata al millor director al 46è Festival Internacional de Cinema de Berlín per Ricard III.

## Filmografia
### Cinema

* Slade in Flame (1975)
* Full Circle (1977)
* The Missionary (1982)
* Brimstone and Treacle (1982)
* Bellman and True (1987)
* Ricard III (1995)
* My House in Umbria (2003)
* Wimbledon (2004)
* Firewall (2006)
* My One and Only (2009)
* 5 Flights Up (2014)
* Ballant la vida (2017)

### Televisió

* Secret Orchards (1979)
* Blade on the Feather (1980)
* Wide-Eyed and Legless (1993)
* Band of Brothers (2001)
* The Gathering Storm (2002)
* The Special Relationship (2010)

## Referències

* ↑ «Berlinale: 1996 Prize Winners». berlinale.de. Arxivat de l'original el 2013-10-15. [Consulta: 1r gener 2012].
* ↑ Boose, Lynda E.; Burt, Richard. Shakespeare, the movie: popularizing the plays on film, TV, and video. Psychology Press, 1997, p. 68–. ISBN 978-0-415-16584-6 [Consulta: 27 setembre 2011].
* ↑ Andreeva, Nellie (23 June 2009). "Peter Morgan leaves 'Relationship'". The Hollywood Reporter (Nielsen Business Media).
# Resolució 279 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 279 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, aprovada per unanimitat el 12 de maig de 1970, és la resolució aprovada més curta del Consell de Seguretat amb sol 14 paraules; diu simplement «Exigeix la immediata retirada de totes les forces armades d'Israel del territori libanès»

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 201 a la 300 (1965 - 1971)
* Conflicte Israel-Líban

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Resolució 277 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 277 del Consell de Seguretat de l'ONU, aprovada el 18 de març de 1970, en la que el Consell va reafirmar les seves resolucions anteriors i va observar amb profunda preocupació que els esforços fins ara per acabar amb la rebel·lió havien fracassat, alguns països (Portugal i Sud-àfrica esmentats expressament) no havien obeït les resolucions del Consell i que la situació a República de Rhodèsia continuava deteriorant-se a conseqüència de les noves mesures del règim.
El Consell també va reafirmar la responsabilitat del Regne Unit sobre el territori i va exigir la retirada immediata del personal armat sud-africà del sud de la República de Rhodèsia. El Consell va acabar decidint que tots els estats membres immediatament cancel·lessin totes les relacions diplomàtiques, consulars, comercials, militars i d'altres, i cancel·lessin qualsevol representació que mantinguessin al territori, interrompin immediatament qualsevol mitjà de transport existent a Rhodèsia del Sud i que les organitzacions internacionals i regionals suspenguin de pertinença al règim il·legal.
La resolució es va adoptar per gairebé tots membres amb l'única abstenció de l'Espanya franquista.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 201 a la 300 (1965 - 1971)

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Roc Chabàs Llorens

Roc Chabàs Llorens (Dénia, 9 de maig de 1844 — Dénia, 20 d'abril de 1912) va ser un religiós i historiador valencià.
Va estudiar al Seminari de València, va graduar-se en Teologia l'any 1865 i va ser ordenat prevere l'any 1866. Va prestar serveis com a sacerdot a la seua ciutat natal, i després d'intentar obtenir una canongia a Alacant i Saragossa sense èxit, va obtenir la de la Catedral de València, on es va ocupar de l'arxiu durant tota la seua vida. Es va dedicar a la catalogació i estudi dels fons, que fins a la seua arribada estaven completament abandonats.
La seua primera publicació va ser una Historia de la ciudad de Denia (1874-1876), en la qual estableix la cronologia dels reis musulmans de la ciutat. A València va desenvolupar una àmplia activitat, servint-se de la seua privilegiada posició com a arxiver de la Seu. Els seus estudis van abastar la història medieval valenciana i la història de la diòcesi valentina. Des de 1891 va ser canonge arxiver de la catedral de València. Gràcies al seu interés es van publicar algunes obres de Josep Teixidor i Trilles (OP) considerat un dels historiadors més destacats del segle xviii.
L'any 1905 va publicar una edició crítica de L'Espill de Jaume Roig, que Marcelino Menéndez Pelayo va lloar com «la publicació més important que fins avui s'ha fet d'un text poètic català». Va fundar i dirigir la revista El Archivo (1888-1893) de ciències històriques i va ser un dels promotors dels Congressos d'Història de la Corona d'Aragó.
La seua obra publicada ateny els 120 títols entre llibres i articles. Els darrers anys de la seua vida els va dedicar a l'obra Episcopologio Levantino, amb el qual pretenia recollir les biografies dels prelats de l'arxidiòcesi de València, però que va deixar incompleta a la seua mort.
Se'l considera mestre de tota una generació d'historiadors valencians entre els quals cal citar a Josep Sanchis Sivera, Josep Martínez Aloy, Lluís Revest i Corzo, Josep Rodrigo Pertegàs, Lluís Tramoyeres, Francesc Almarche i Vicent Vives i Liern.
Va ser membre de la secció d'Arqueologia de Lo Rat Penat, de l'Acadèmia de Belles Arts de Sant Carles, de l'Acadèmia de Bones Lletres de Barcelona, de l'Academia de Bellas Letras de Sevilla i membre corresponent de la Reial Acadèmia de la Història.

## Referències

* ↑ «Roc Chabàs i Llorens». enciclopèdia.cat (GEC). [Consulta: 19 març 2019].

## Bibliografia

* (català) El Dr. Roch Chabàs a l'Anuari de l'Institut d'Estudis Catalans: MCMXI-XII, pàg. 718-719. (en linea)
* (castellà) Vicente Gascón Pelegrí. Prohombres valencianos en los últimos cien años, 1878-1978. València. Caixa d'Estalvis de València, 1978. ISBN 84-500-2630-X
* (català) Mateu Rodrigo Lizondo. Roc Chabas, medievalista a Saetabi 1996, p. 47-66 (en linea)
* «Roc Chabàs Llorens». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* Lorenzo Abad, "Roc Chabàs i Llorens (1844-1912)" en La nissaga catalana del món clàssic, Barcelona, Auriga, 2011, p. 154-155
# Ricard II de Normandia

Ricard II de Normandia (23 d'agost de 963 - 28 d'agost de 1027), anomenat Ricard el Bo, va ser fill i hereu del duc Ricard el sense Por, i va governar el ducat des del 996 fins a la seva mort.
Durant el seu regnat va fer front a una insurrecció dels camperols, i va promoure una reforma dels monestirs normands. Ajudà el rei Robert II de França a combatre el ducat de Borgonya, i va frenar els atacs anglesos que el rei Etelred II emprengué contra la península de Cotentin.
Per tal de millorar les relacions amb Anglaterra va promoure el matrimoni de la seva germana Emma amb el rei Etelred. Tot i que la reina Emma va ser mal vista pels anglesos, aquesta connexió permetria al seu net Guillem el Conqueridor reclamar el tron d'Anglaterra mig segle després.

## Família
### Avantpassats

| 4. Guillem I de Normandia | 4. Guillem I de Normandia | 4. Guillem I de Normandia | 4. Guillem I de Normandia | | | | |
| | | | 9. Poppa | 9. Poppa | 9. Poppa | 9. Poppa | |
| | | | 2. Ricard I de Normandia | 2. Ricard I de Normandia | 2. Ricard I de Normandia | 2. Ricard I de Normandia | | | | |
| | | | | | | | 5. Sprota | 5. Sprota | 5. Sprota | 5. Sprota |
| | | | | | | | 1. Ricard II de Normandia | 1. Ricard II de Normandia | 1. Ricard II de Normandia | 1. Ricard II de Normandia |
| | | | | | | | | | | | 3. Gunnora | 3. Gunnora | 3. Gunnora | 3. Gunnora |

### Núpcies i descendents

L'any 996 es va casar en primeres núpcies amb Judit de Rennes (982-1017), filla de Conan I de Bretanya. Els fills de la unió foren:
* Ricard (v. 1003), duc de Normandia.
* Adelaida (v. 1004), esposa de Renaud I de Borgonya.
* Robert (v. 1006), duc de Normandia i pare de Guillem el Conqueridor.
* Guillem (v. 1008)
* Elionor (v. 1012), esposa de Balduí IV de Flandes.
* Matilde (v.1014), monja a Fecamp.
En segones núpcies es casà amb Poppa d'Envermeu, amb qui tingué dos fills:
* Mauger (v. 1019), arquebisbe de Rouen.
* Guillem (v. 1022), comte d'Arques.
# Rob Green

Rob Green és director de cinema, productor, editor i guionista.
És més notable per The Bunker i el thriller dramàtic de terror House. Actualment treballa en el seu proper projecte, la pel·lícula històrica de ciència-ficció Gladiators v Werewolves: Edge of Empire.

## Filmografia

* The Black Cat (1995)
* The Trick (1997)
* The Bunker (2001)
* House (2008)

## Referències

* ↑ «House (2008) Movie Review». [Consulta: 10 octubre 2014].
* ↑ «Plot Details and Artwork for Gladiators v Werewolves: Edge of Empire». DreadCentral.
# Rob Herring

Rob Herring (7 de gener de 1969) és un ex-pilot de motocròs anglès que destacà en competició internacional durant les dècades del 1980 i 1990, etapa durant la qual aconseguí 3 victòries en Grans Premis i 10 Campionats Britànics, a més d'haver integrat la selecció britànica que va guanyar el Motocross des Nations el 1994. La inesperada victòria -era la primera d'un equip britànic a la prova des del 1967- va trencar la ratxa de 13 victòries consecutives al Motocross des Nations de la selecció nord-americana.
Herring va començar a competir a Sud-àfrica, on el seu pare havia emigrat des del Regne Unit. Va tornar al Regne Unit a 17 anys i aquell any mateix ja fou seleccionat per a l'equip britànic del Motocròs de les Nacions (on fou segon), una selecció en què arribà a participar un total de 10 vegades. La temporada del 2000, després de dues fractures de canell en un any, Herring es va retirar definitivament de les competicions. Més tard, va fer d'entrenador de motocròs i es va dedicar a la construcció, fins que va conèixer el coordinador d'especialistes de cinema Gary Powell i aquest li va proposar de fer alguna escena per a Casino Royale (estrenada el 2006). Des d'aleshores, Rob Herring s'ha especialitzat en la preparació d'escenes de pilotatge i persecucions al cinema, encarregant-se de tot el que té relació amb les motocicletes que s'hi fan servir. De vegades, és ell mateix qui hi participa com a pilot, com ara a Quantum of Solace, Skyfall, Spectre i algunes pel·lícules de les sagues Harry Potter i Missió: Impossible.

## Palmarès

Font:
| Any | Motocicleta | C. del Món | C. del Món | C. Britànic | C. Britànic |
| Any | Motocicleta | 500cc | 250cc | 250cc | 125cc |
| 1987 | Yamaha | - | 5è | | |
| 1988 | Yamaha | - | 11è | | |
| 1989 | Suzuki | - | 15è | 1r | |
| 1990 | Suzuki | - | 8è | | 1r |
| 1991 | Honda | - | 19è | 1r | 1r |
| 1992 | Honda | - | 6è | 1r | 1r |
| 1993 | Honda | - | 12è | | |
| 1994 | Honda | - | 12è | | |
| 1995 | Honda | - | 19è | | |
| 1996 | Honda | - | 14è | 1r | |
| 1997 | Honda | - | 19è | | |
| 1998 | Honda | 7è | 29è | | |
| 1999 | Honda | 14è | - | | |
| Total títols | Total títols | 0 | 0 | 4 | 3 |

### Notes

* ↑ Només s'han trobat dades dels 7 campionats britànics aquí recollits. Segons algunes fonts, en guanyà 3 o 4 més.
* ↑ Open

## Referències

* ↑ «Rob Herring» (PDF) (en francès). memotocross.fr. [Consulta: 12 desembre 2022].
* 1 2 «The Professionals - Rob Herring» (en anglès). visordown.com, 20-09-2010. [Consulta: 20 febrer 2015].
* 1 2 Amick, Bill. American Motorcyclist. MX Streak Ends (en anglès). Books.Google.com, novembre 1994 [Consulta: 20 febrer 2015].
* ↑ van der Westhuizen, Laren. «The History of Motocross in South Africa» (en anglès). mxsa.co.za, 2018. [Consulta: 20 febrer 2015].
* 1 2 «Whatever happened to MX hero Rob Herring?» (en anglès). motorcyclenews.com, 02-04-2016. [Consulta: 12 desembre 2022].
* ↑ «Palmares du Mondial Mx 3» (en francès). memotocross.fr. [Consulta: 6 gener 2020].
* ↑ «Palmares du Mondial Mx 1» (en francès). memotocross.fr. [Consulta: 6 gener 2020].

## Enllaços externs

* Entrevista a Rob Herring a Motocross & Speedway Memories del 2020 (anglès)
# Robert Forsyth Scott

Robert Forsyth Scott (Leith, 28 de juliol de 1849 - Cambridge, 18 de novembre de 1933) va ser un matemàtic i advocat escocès, que va arribar a ser vice-rector de la universitat de Cambridge.

## Vida i obra

Robert Scott va estudiar al University College de Londres, on el 1870 va rebre el premi Whitworth Exhibition. A continuació va entrar al Saint John's College de la universitat de Cambridge en la que es va graduar, essent quart wrangler en els exàmens de 1875. Dos anys més tard va ser escollit fellow del Saint John's College.
També va estudiar dret i el 1880 va esdevenir advocat, arribant a ser degà del col·legi d'advocats Lincoln's Inn el 1922.
Va ser tresorer del Saint John's de 1883 a 1908 i el seu director des de 1908 fins a la seva mort. També va ser vice-rector de la universitat de Cambridge entre 1910 i 1912.
Scott és recordat, sobre tot, pel seu llibre sobre teoria dels determinants (1880), en el que empra les unitats alternatives de Grassmann per simplificar els càlculs. El 1904 es va publicar una nova edició revisada per George Ballard Mathews.
També va publicar una història del Saint John's College el 1907.

## Referències

* ↑ Els wranglers eren els estudiants que obtenien les millors qualificacions en els exàmens de matemàtiques.
* ↑ O'Connor & Robertson, MacTutor History of Mathematics.
* ↑ Bartlett, 1937, p. 101.
* ↑ Orr, 2013, p. 101.

## Bibliografia

* Bartlett, Frederic Charles «Cambridge, England: 1887-1937» (en anglès). The American Journal of Psychology, Vol. 50, Num. 1/4, 1937, pàg. 97-110. ISSN: 0002-9556.
* Orr, Brian J. Children of the Fasti (en anglès). LULU Enterprises, 2013. ISBN 978-1-291-38929-6.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Robert Forsyth Scott» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland. (anglès)
* «Scott, Robert Forsyth». Universitat de Cambridge, 2008. [Consulta: 8 febrer 2018]. (anglès)
# Robert Walthour Jr

Robert "Bob" Walthour Junior (Atlanta, 27 de setembre de 1902 - Comtat d'Orange, 29 de febrer de 1980) fou un ciclista estatunidenc, professional des del 1922 fins al 1937. Es va especialitzar en el ciclisme en pista.
Era fill del també ciclista Robert Walthour.

## Palmarès

* 1921
** Campió dels Estats Units en velocitat
* 1924
** 1r als Sis dies de Chicago (amb Harry Horan)
* 1925
** 1r als Sis dies de Chicago 1 (amb Reginald McNamara)
** 1r als Sis dies de Chicago 2 (amb Fred Spencer)
** 1r als Sis dies de Nova York (amb Fred Spencer)
* 1926
** 1r als Sis dies de Chicago (amb Reginald McNamara)
* 1927
** 1r als Sis dies de Chicago (amb Franco Giorgetti)
* 1936
** 1r als Sis dies d'Ottawa (amb Albert Heaton i Roy McDonald)
* 1937
** 1r als Sis dies de Los Angeles (amb Oscar Juner)

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
# Rezza

Rezza (en cors Scanafaghjaccia) és un municipi francès, situat a la regió de Còrsega, al departament de Còrsega del Sud. L'any 1999 tenia 81 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 54 | 71 | 48 | 47 | 50 | 49 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit | Qualitat |
| 2001-2008 | Jean-François Nicoli | | |
# Rodgau

El Rodgau és una regió històrica d'Alemanya que formava part del Maingau a l'edat mitjana, al sud-est de la zona del Rin-Main. En les fonts medievals, també és anomenat com Rothgau, Rohtgau, Rotgau o Robgau. Avui dia s'entén per "Rodgau" la ciutat del mateix nom (vegeu Rodgau (Offenbach)) fundada el 1977 com a part de la reforma del govern local a Hessen per la fusió de cinc municipis anteriorment independents.
Al segle xix hi havia els següents llocs amb la designació de Rodgau:
* Rodgau Nieder-Roden, en l'actualitat la ciutat de Rodgau
* Rodgau Dudenhofen, en l'actualitat la ciutat de Rodgau
* Rodgau Jügesheim, en l'actualitat la ciutat de Rodgau
* Rodgau Hainhausen, en l'actualitat la ciutat de Rodgau
* Rodgau Weiskirchen, en l'actualitat la ciutat de Rodgau
Durant l'Imperi franc el Rodgau abraçava una major extensió i limitava amb el Bachgau a l'est; al sud i a l'oest per l'Alt Rheingau; i al nord el Maingau propi.

## Història

L'àrea de Rodgau estava repartida a l'edat mitjana entre els següents propietaris:
* Abadia de Seligenstadt, més tard ciutat de Seligenstadt
* Senyors i comtes d'Eppstein, més tard districte de Steinheim
* Senyors de Hagen-Münzenberg
* Senyors d'Heusenstamm, més tard districte d'Heusenstamm
Bürgel, Rumpenheim i Offenbach van pertànyer a propietaris estrangers.

## Bibliografia

* Johann Wilhelm Christian Steiner: La història i les antiguitats dels antics Maingau i Rodgau 1833, pàgs 19 i següents, a Google Books.
# Rognon (Doubs)

Rognon és un municipi francès situat al departament del Doubs i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2007 tenia 46 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Rognon era de 46 persones. Hi havia 24 famílies de les quals 12 eren unipersonals (4 homes vivint sols i 8 dones vivint soles), 8 parelles sense fills i 4 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 25 habitatges, 22 eren l'habitatge principal de la família i 3 eren segones residències. 24 eren cases i 1 era un apartament. Dels 22 habitatges principals, 17 estaven ocupats pels seus propietaris, 4 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 1 estava cedit a títol gratuït; 4 tenien tres cambres, 3 en tenien quatre i 15 en tenien cinc o més. 14 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 9 habitatges hi havia un automòbil i a 10 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Rognon el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 4 |
| 4 | 75 a 79 | 4 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 0 | 65 a 69 | 0 |
| 4 | 60 a 64 | 4 |
| 0 | 55 a 59 | 0 |
| 0 | 50 a 54 | 0 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 0 | 40 a 44 | 0 |
| 4 | 35 a 39 | 0 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 0 | 25 a 29 | 4 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 4 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 25 persones, 14 eren actives i 11 eren inactives. Les 14 persones actives estaven ocupades(6 homes i 8 dones).. De les 11 persones inactives 7 estaven jubilades, 2 estaven estudiant i 2 estaven classificades com a «altres inactius».

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999 (francès)
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Rognon a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Rognon a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Rognan

Rognan és un poble de Noruega, centre administratiu del municipi de Saltdal, al comtat de Nordland. El poble és a la part més interna del Saltdalsfjorden. És a 15 quilòmetres al nord del llogaret de Røkland. El poble compta amb un ferrocarril (Línia de Nordland), hi passa la ruta europea E06 i també té un aeroprot. L'Església de Saltdal es troba en aquest poble. Amb 2,6 quilòmetres quadrats el poble té una població de 2.603 habitants (2013). La densitat de població del poble era de 1.001 habitants per quilòmetre quadrat. Rognan va guanyar l'atenció nacional a través d'una sèrie de televisió anomenada "Alt Per Rognan" l'any 2006.

## Referències

* ↑ Store norske leksikon. «Rognan» (en noruec).
* ↑ Statistisk sentralbyrå. «Nuclis urbans. Superfície i població per municipi», 01-01-2013.
* ↑ Store norske leksikon. «Alt For Rognan» (en noruec).
# Roja (Uruguai)

Roja és un centre poblat de l'Uruguai, ubicat a l'oest del departament de Durazno, sobre el límit amb Flores. Té una població aproximada de 150 habitants, segons les dades del cens del 2004.
Es troba a 61 metres sobre el nivell del mar.

## Referències

* 1 2 (anglès) Mapa, localització, clima i altres dades
Viccionari
# Ribera del Fresno

Ribera del Fresno és un municipi de la província de Badajoz, a la comunitat autònoma d'Extremadura.

## Referències

* ↑ EPA.com.es. «Badajoz municipios de más y menos de 5000 habitantes» (en castellà), maig 2020. [Consulta: 21 febrer 2021].
# Ribera del Coral

La Ribera del Coral (o Corral?) és una riera de la Catalunya del Nord, dels termes comunals de Prats de Molló i la Presta i la Menera, tots dos de la comarca del Vallespir, a la Catalunya del Nord.
Es forma en el terme de Prats de Molló i la Presta al centre del racó sud-est del terme, per la unió dels còrrecs de la Vall de Quers i del Coll d'Ares, als peus, nord-oest, del Tossal i al nord-est del Mont Falgars. Des d'aquell lloc davalla cap al nord-est fent un arc pel nord del santuari de Nostra Senyora del Coral o Corral. Entra en el terme de la Menera, on comença, de forma sinuosa, amb el curs encarat a llevant per, al cap d'un tram, tornar a decantar-se al nord-est i abocar-se en la Ribera de la Menera al nord del poble d'aquest nom.

## Bibliografia

* Becat, Joan. «85 - La Menera». A: Atles toponímic de Catalunya Nord.al I. Aiguatèbia - Montner. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN 1243-2032.
* Becat, Joan. «125 - Prats de Molló i la Presta». A: Atles toponímic de Catalunya Nord.al II. Montoriol - el Voló. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN 1243-2032.
* Becat, Joan; Ponsich, Pere; Gual, Raimon. «La Menera i Prats de Molló i la Presta». A: El Rosselló i la Fenolleda. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 14). ISBN 84-85194-59-4.

## Vegeu també

* Nostra Senyora del Coral o Corral
* Costera del Corall (L'Alguer) - aquí corall no és el mateix que el coral.