OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Volta a Catalunya de 1911

La Volta a Catalunya de 1911 fou la primera de les edicions de la Volta a Catalunya. La prova es disputà en tres etapes entre el 6 i el 8 de gener de 1911, per un total de 365 km. En aquesta primera edició hi van prendre part 34 ciclistes, dels quals 8 abandonaren durant les dues primeres etapes. El vencedor final, i clar dominador de la cursa, fou el tarragoní Sebastià Masdeu, que s'emportà un premi de 975 pessetes, per davant de Josep Magdalena que guanyà 325 pessetes, i Vicente Blanco, que en guanyà 275.
La prova es disputà sota unes condicions molt dures. Pluja durant bona part de la primera etapa, fred intens per la plana de Lleida i unes carreteres que ni de bon tros eren les actuals.
La cursa tingué algunes dificultats muntanyoses a superar: el pas de la Maladona, a les Costes del Garraf durant la primera etapa. El coll de Lilla durant la segona i el coll del Bruc durant la tercera.

## Classificació final

| Pos. | Ciclista | Temps |
| 1 | Sebastià Masdeu | 15h 30' 40" |
| 2 | Josep Magdalena | + 2' 46" |
| 3 | Vicente Blanco | + 17' 55" |
| 4 | Vicente Linares | + 46' 20" |
| 5 | Otilio Borrás | + 1h 11' 23" |

## Etapes

| Etapa | Data | Recorregut | Km | Vencedor d'etapa | Líder de la general |
| 1a | 6 de gener | Barcelona - Tarragona | 98 km | Sebastià Masdeu | Sebastià Masdeu |
| 2a | 7 de gener | Tarragona - Lleida | 111 km | Cesario Ruiz | Sebastià Masdeu |
| 3a | 8 de gener | Lleida - Barcelona | 153 km | Sebastià Masdeu | Sebastià Masdeu |

### Etapa 1. Barcelona - Tarragona. 98,340 km

| | Ciclista | Temps |
| 1 | Sebastià Masdeu | 3h 28' 10" |
| 2 | Josep Magdalena | + 3" |
| 3 | Vicente Blanco | + 8' 34" |
| | Ciclista | Temps |
| 1 | Sebastià Masdeu | 3h 28' 10" |
| 2 | Josep Magdalena | + 3" |
| 3 | Vicente Blanco | + 18' 34" |

### Etapa 2. Tarragona - Lleida. 111,310 km

| | Ciclista | Temps |
| 1 | Cesario Ruiz | 5h 13' 17" |
| 2 | Vicente Blanco | + 2' 05" |
| 3 | Sebastià Masdeu | + 2' 48" |
| | Ciclista | Temps |
| 1 | Sebastià Masdeu | 8h 44' 15" |
| 2 | Josep Magdalena | + 2' 43" |
| 3 | Vicente Blanco | + 17' 54" |

### Etapa 3. Lleida - Barcelona. 153,30 km

| | Ciclista | Temps |
| 1 | Sebastià Masdeu | 6h 46' 25" |
| 2 | Vicente Blanco | + 01" |
| 3 | Josep Magdalena | + 03" |
| | Ciclista | Temps |
| 1 | Sebastià Masdeu | 15h 30' 40" |
| 2 | Josep Magdalena | + 2' 46" |
| 3 | Vicente Blanco | + 17' 55" |

## Referències

* Classificació final a La Vanguardia, 9 de gener de 1911
* Classificacions per etapes, pàg.1 a 3 a El Mundo Deportivo, 12 de gener de 1911, pàg.1 a 3
* Classificació final i premis a El Mundo Deportivo, 19 de gener de 1911, pàg.1
# Assumpció Forcada

Assumpció Forcada Florensa (Sudanell, Segrià, 27 de novembre de 1947) és biòloga, poetessa i cantautora catalana.
Ha publicat deu llibres de poemes Fotosíntesi, Germinació, Cosmos, Immunitat, Ecosistema, Flora Sapiens, Caducifòlium, Hàbitat, Evolutio, i Fotosíntesi. Alguns dels seus llibres han estat traduïts al francès, alemany, castellà, rus i islandès, i formen part de diverses antologies russes i catalanes.
Guanyadora del primer premi de poesia Joan Sitjar, actualment segueix la seva tasca divulgadora de la poesia amb Fina Rodríguez Palau en el III Cicle de Poesia a la Casa de Menorca a Barcelona.
Actualment treballa com a professora de batxillerat a l'IES Arnau Cadell de Sant Cugat del Vallès i resideix a Barcelona.
Cosmos és una col·lecció de poesia d'Assumpció Forcada, publicada el 2002. Tots els poemes del llibre són poemes acròstics, és a dir, que cada vers comença amb una lletra del títol del poema. N'és un exemple el poema "Mercuri":
| « | Massa sol, Esperar sense ombra, fa Rodolar el cap Com si tot marxés. Un silenci, un desert Rere cada pedra I el vent que s'enduu la sorra dels records. | » |

## Referències

* ↑ «Forcada Florensa, Assumpció». Qui es Qui. Institució de les lletres catalanes. Arxivat de l'original el 10 de gener 2014. [Consulta: 10 gener 2014].
* ↑ «Assumpció Forcada» (en castellà). Poetas del siglo XXI, 20-11-2011. [Consulta: 5 octubre 2020].
* ↑ ISBN 978-84-7935-959-1

## Enllaços externs

* Poemes d'Assumpció Forcada a L'institut Arnau Cadell
# Cervelat

Cervelat (/z̥ɛrʋe ˌ la/, de l'italià cervellata i també del llatí cerebellum , diminutiu és 'cervell') és una salsitxa (de tipus Brühwurst ) típica de la cuina suïssa que es distingeix clarament de la versió alemanya coneguda al sud com zervelatwurst . És coneguda de forma jocosa com «la currywurst dels suïssos».

## Composició i elaboració

La massa d'aquesta salsitxa es compon de a parts iguals de carn de vaca, carn de porc, cansalada i algunes espècies i sal. Encara que el seu nom indiqui en llatí que pugui contenir cervell, la veritat és que mai ha format part de la seva composició. Per a l'elaboració dels ingredients es piquen finament i s'emboteixen en un budell de vaca. Després d'aquest procés es posen a prop d'una hora entre 65 °C. fins a 70 °C. a coure i després es fumen.

## Servir

En algunes regions de Suïssa es coneixen com a Cervelat i fins i tot com Klopfer. Sota aquesta denominació es poden trobar com a especialitat en algunes parts del sud d'Alemanya.
La Cervelat es pot servir de diferents formes:
* Rostida en meitats
* Tallada a rodanxes i formant part d'una Wurstsalat (amanida d'embotits) o una amanida de formatges ( Wurstkäsesalats ) en aquest cas s'empra crua
* Crua amb pa (coneguda com a " Waldfest ")
* Rostida i tallada pels dos extrems
* Tallada a rodanxes i rostida

## Vegeu també

* Salsitxa de Bolonya
* Salsitxa italiana
# Wassy

Wassy és un municipi francès, situat al departament de l'Alt Marne i a la regió del Gran Est.

## Agermanament

Eppingen (Alemanya)
# Biblioteca Municipal Pere Caner

La Biblioteca Municipal Pere Caner és una infraestructura cultural del municipi de Calonge (Baix Empordà) que conté una biblioteca pública, l'arxiu municipal i una sala per a la consulta de continguts multimèdia. L'edifici, que conté elements de l'antic «Hospital de Pobres» del segle xvii és llistat com a bé cultural d'interès local. La biblioteca està dedicada a Pere Caner, un historiador i escriptor calongí.
L'obra va començar el 2004 i 'edifici es va inaugurar-se l'11 de febrer 2007. Va obrir amb un fons de 12.500 volums que un mes més tard ja havia augmentat fins als 14.175 documents. El document més antic que conserva data de 1314.

## Història de l'edifici

Es troba a la part ampla del carrer de Sant Joan o de l'Educació. La part construïda la formen dos pisos molt grans amb finestrals. La semiconstruïda són un seguit de patis i solars amb parets de maons. La façana que dona al carrer mostra el que havia de ser la portalada de la capella: l'obertura rectangular està emmarcada per dues pilastres estriades que sostenen la llinda (amb data de 1842), sobre el que s'aixeca un frontó (amb la inscripció: 16F0T74), rematat per un carreu amb un baix relleu que representa la col, i al capdamunt hi ha un ull de bou. És la primera representació (1674 segons la inscripció, o potser més antiga) conservada de l'emblema de la col qui aparèixerà més tard a l'escut de Calonge.
Al segle xvii es comença a construir l'anomenat Antic Hospital. Sembla ser, però, que mai s'acabà, malgrat que al segle passat s'hi feu una segona intervenció, com ho indiquen les dates que s'hi troben gravades. La part construïda serví durant més d'un segle d'Escoles Nacionals i després com a magatzem municipal. Des del 2004, l'arquitecte Jordi Casadevall i Dalmau va transformar l'Antic Hospital (també anomenat Les Velles Escoles) en una biblioteca funcional, tot i conservar els elements antics. La transformació va costar 1,8 milions d'euros.

## Referències

* ↑ «Antic Hospital». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 19 agost 2019].
* ↑ «La nova biblioteca de Calonge arriba a 359 socis en el primer mes». Diari de Girona, 14-03-2007.
* ↑ «Biblioteca Municipal Pere Caner», Web de les biblioteques públiques de Catalunya
* ↑ Caner i Estrany, Pere «L'origen del nom de Calonge, la seva avaluació i l'escut de la vila». Annals de l'Institut d'Estudis Gironins, Vol. 25 (II), 1981, pàg. 597.
* ↑ «Biblioteca y Archivo en Calonge» (en castellà). Kasval Arquitectes SLP, 2005. amb fotos de l'interior
* ↑ «La nova biblioteca de Calonge ha costat 1,8 milions i aspira a tenir un fons de 20.000 volums». Diari de Girona, 09-02-2007.

## Enllaços externs

* «Horari i adreça de la biblioteca». Biblioteques Públiques de Catalunya.
# Dècada del 860

La dècada del 860 comprèn el període que va des de l'1 de gener del 860 fins al 31 de desembre del 869.

## Esdeveniments

* Continua l'expansió dels vikings
* Creació d'una facultat universitària a l'Imperi Romà d'Orient
# Xuhara

Xuhara és el nom d'una muntanya, una vila i un castell del Iemen al districte d'al-Ahnum, a 90 km de la mar Roja i 110 km al nord-nord-oest de Sanaa. Antigament la poblaven els hamdan però avui dia la tribu predominant són els bakils. La població, amb tres portes, fou coneguda abans com a Miattik i modernament com a Xaharat al-Ras i el castell (a l'est de la ciutat) com a Xaharat al-Fish. En els dos períodes de domini turc els otomans van atacar repetidament la fortalesa però només el 1587 la van ocupar després d'un llarg setge. La mesquita local principal data del 1620 quan fou capital de l'imam al-Kasim ibn Muhammad, el qual hi va morir el 1644. El 1902 l'imam Yahya va fer-hi construir un pont. El 1905 els otomans la van assetjar novament però ara sense èxit.

## Bibliografia

* Enciclopèdia de l'Islam, IX, 207.
# Balthasar van der Pol

Balthasar van der Pol (Utrecht, 27 de gener de 1889 - Wassenaar, 6 d'octubre de 1959) va ser un físic neerlandès.
Van der Pol va estudiar física a Utrecht, obtenint el doctorat el 1920. Va estudiar física experimental amb John Ambrose Fleming i Sir J. J. Thomson a Anglaterra. Va entrar a treballar als Philips Research Lab el 1921, on va estar treballant fins a la seva jubilació, el 1949.
Els seus camps d'investigació van ser la propagació d'ones, teoria de circuits, i física matemàtica. L'oscil·lador de van der Pol rep aquest nom en honor seu.
Va rebre la medalla d'honor de l'Institute of Radio Engineers (en l'actualitat IEEE) el 1935. L'asteroide 10443 van der Pol porta el nom en honor seu.

## Referències

* Balthasar van der Pol a IEEE.org

## Bibliografia

* Balthos. van der Pol & J van der Mark (1928): The Heartbeat considered as a Relaxation Oscillation, and an Electrical Model of the Heart. Phil. Mag Suppl. Núm. 6 pàg. 763-775
* Van der Pol & Bremmer: Operational Calculus. Cambridge 1964

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Balthasar van der Pol» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland.
* Casimir, H.B.G. «POL, Balthasar van der (1889-1959)». Huyguens ING - KNAW, 2018. [Consulta: 23 agost 2020]. (neerlandès)
# Ziyàdat-Al·lah ibn Ibrahim

Abu-Muhàmmad Ziyàdat-Al·lah (I) ibn Ibrahim (àrab: أبو محمد زيادة الله بن إبراهيم, Abū Muḥammad Ziyādat Allāh ibn Ibrāhīm) o, simplement, Ziyàdat-Al·lah I (788-838) fou el tercer emir aglàbida d'Ifríqiya (817-838).
Va succeir el seu germà Abu-l-Abbàs Abd-Al·lah (I) ibn Ibrahim.
Fou un dels més grans de la dinastia. Va fer front a la revolta més greu dels àrabs dirigida per Mansur ibn Nasr at-Tunbudhí, que dominava el castell de Tunbudha, al costat de Tunis, i al que van secundar molts caps àrabs (824) i van dominar després de diverses lluites amb resultats alterns, tot el país menys Gabes i la seva regió, però l'emir va poder sufocar la revolta amb l'ajut dels amazics del Jarid, i el cap rebel es va rendir i fou executat.
Va iniciar la conquesta de Sicília a l'Imperi Romà d'Orient el 827, enviant a l'illa el cadi de Kairuan Àssad ibn al-Furat i desviant així els guerrers cap a una empresa exterior, prenent Palerm en 831. El 829 va concedir una amnistia general a tots els antics rebels del país i des de llavors el territori va viure en pau. Entre el treballs d'obra civil més destacats cal esmentar la restauració de la mesquita de Kairuan.
Va morir el 10 de juny del 838 i el va succeir el seu germà Abu-Iqal al-Àghlab ibn Ibrahim.

## Referències

* ↑ Mikaberidze, Alexander. Conflict and Conquest in the Islamic World: A Historical Encyclopedia [2 volumes: A Historical Encyclopedia] (en anglès). ABC-CLIO, 2011, p. 831. ISBN 9781598843378.
# Biblioteca Municipal d'Algemesí

La Biblioteca Municipal d'Algemesí és la biblioteca pública situada a Algemesí creada el 1956. El seu logotip és una icona que representa esquemàticament un lector.
Ofereix servei d'orientació per als usuaris.
A l'edifici, creat el 1981 com a biblioteca, s'allotja també l'arxiu municipal del poble. El 1996 tenia 7.500 socis i es prestaven cent llibres al dia, també hi havia 30.000 volums. El 2003 tenia 113.255 usuaris registrats.
El 2013 la Conselleria de Cultura de l'Ajuntament d'Algemesí va rebre 4.010,21 euros per part de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport de la Generalitat Valenciana perquè s'utilitzaren ampliant el fons de la col·lecció de la biblioteca baix la condició que siguen obres publicades per editorials valencianes.
Des de 2014 hi hagué un servei de bebeteca, un servei de lectura per a bebés i xiquets fins a tres anys. Durant el primer any d'existència arribà a les 700 visites.
El novembre de 2015 estrenà nou lloc web, on es mostra la informació general, el catàleg del fons de la biblioteca i la Xarxa de Lectura Pública Valenciana, les novetats, la programació d'activitat d'animació lectora i guies de lectura.
El partit polític municipal Més Algemesí alertà el 2016 que no s'arribava a complir el mínim de 35 hores a la setmana que la Llei de Biblioteques de la Comunitat Valenciana obliga a complir.

## Referències

* 1 2 «La «bebeteca» de Algemesí cumple su primer año de vida con 700 visitas». Levante-EMV, 10-04-2015 [Consulta: 24 juliol 2017].
* ↑ «Orden de 17 de octubre de 1956 por la que se crea la Biblioteca Pública Municipal de Algemesí (Valencia)». BOE, 339, 04-12-1956, pàg. 7681-7682. Pàgina 1 Pàgina 2
* ↑ Mateu Ibars, María Dolores; Mateu Ibars, Josefina «Notas sobre la inspección de bibliotecas de la "zona de Levante" (1953-1968)». Boletín de la ANABAD, 42, 2, 1992, pàg. 179. ISSN: 0210-4164.
* ↑ Herrera Morillas, José Luis; Pérez Pulido, Margarita «La identidad visual en las bibliotecas públicas españolas: análisis de sus logotipos». Mi biblioteca, 3, 10, 2007, pàg. 43, 49.
* ↑ García-Gómez, Francisco-Javier; Díaz-Grau, Antonio. «Formación de usuarios y Alfabetización informacional: dinámicas de trabajo en bibliotecas públicas». A: Acción pedagógica en instituciones artísticas y culturales. Grupo Xabide, 2007, p. 244-245.
* ↑ Cardona, L. «La biblioteca d'Algemesí compleix quinze anys». El Periòdic, 30-06-1996.
* ↑ Latorre Zacarés, Ignacio; Ortells Montón, Milagros. Bibliotecas públicas valencianas : estadísticas año 2003, 2004, p. 3.
* ↑ «Cuatro mil euros para ampliar la biblioteca». Las Provincias, 31-08-2013 [Consulta: 24 juliol 2017].
* ↑ «Servicio para bebés en la biblioteca». Las Provincias, 09-04-2014 [Consulta: 24 juliol 2017].
* ↑ «La biblioteca de Algemesí estrena web». Levante-EMV, 17-11-2015 [Consulta: 24 juliol 2017].
* ↑ «La biblioteca de Algemesí no llega al mínimo legal de servicio». Levante-EMV, 11-01-2016 [Consulta: 24 juliol 2017].
# Dècada del 870

La dècada del 870 va des de l'1 de gener de 870 fins al 31 de desembre de 879.

## Esdeveniments

* Colonització d'Islàndia
* 10 d'octubre de 879 - Ripoll (el Ripollès): Guifre el Pilós, comte de Barcelona, hi funda el monestir
* Declivi de la dinastia Tang a la Xina
* Fundació de Badajoz

## Personatges destacats

* Alkindi, filòsof
# Wast

Wast (El ceptre de Was) fou el nomós IV de l'Alt Egipte. La capital fou Waset (Tebes avui Luxor) i les ciutats principals Perhathor (Pathyris, avui Gebelein), Imiotru (avui Rizeiqat), Djety (Tod), i Madu (Medamud). Els deus foren Ammon (temple a Tebes), Mut (temple a Tebes), Khonsu (temple a Tebes), Montu (temples a Imiotru, a Djety i a Madu), Sobek, i el culte de Buchis.

## Bibliografia

* Wolfgang Helck: Gaue. A: Wolfgang Helck (Hrsg.): Lexikon der Ägyptologie (LÄ). Band II, Harrassowitz, Wiesbaden 1977, ISBN 3-447-01876-3, Sp. 387.
# Balthasar Woll

Balthasar Bobby Woll (1 de setembre de 1922 – 18 de març de 1996) va ser un Oberscharführer a les Waffen SS, de l'Alemanya Nazi condecorat amb la Creu de Cavaller de la Creu de Ferro.
Després d'estudiar per electricista, el 15 d'agost de 1941 s'allistà voluntari a les Waffen SS, sent destinat com a metrallador a la 3a companyia de la 1r Regiment SS d'Infanteria Totenkopf.
Va resultar ferit durant els combats a la Bossa de Demiansk, sent hospitalitzat a Alemanya. Mentre que es recuperava de les seves ferides, va ser condecorat amb la Creu de Ferro de 2a classe i la Insígnia de Ferits en negre, al juliol de 1942.
Després de recuperar-se, realitzà l'entrenament per ser artiller de tanc, i a finals de 1942 va ser destinat a la 13a Companyia de Tancs pesats, del 1r Regiment Panzer SS, de la Leibstandarte SS Adolf Hitler, on conegué el seu comandant de tanc, Michael Wittmann.
A l'època de l'Operació Ciutadella formaven part d'una de les millors tripulacions de tancs de la divisió; i al setembre de 1943 va ser condecorat amb la Creu de Ferro de 1a classe, després de destruir 80 tancs i 107 canons anti-tanc.
El 16 de gener de 1944 va ser condecorat amb la Creu de Cavaller de la Creu de Ferro, ja que Woll és un excel·lent artiller, capaç de disparar acuradament en moviment, i convertint-se en l'únic artiller panzer que rebrà aquesta condecoració. Al maig de 1944 se separa de Wittmann en ser nomenat comandant d'un Tiger, i a l'octubre de 1944 és promogut a SS-Oberscharführer.
Mentre que Wittmann i tota la seva tripulació van morir a Normandia el 1944, Woll, encara que molt ferit, va sobreviure a la guerra.

## Condecoracions

* Creu de Cavaller de la Creu de Ferro - 16 de gener de 1944
* Creu de Ferro de 1a classe - setembre de 1943
* Creu de Ferro de 2a classe - juliol de 1942
* Insígnia de Ferit en Negre - juliol de 1942
* Insígnia de Combat de Tancs
* Medalla de la Campanya d'Hivern a l'Est 1941/42 (1942)

## Bibliografia addicional

* Panzer Aces By Franz Kurowski
* Michael Wittmann and the Waffen SS Tiger Commanders of the Leibstandarte By Patrick Agte
* Armor Battles of the Waffen-SS, 1943-45 By Will Fey, Henri Henschler

## Referències

* 1 2 3 4 Michael Wittmann and the Waffen SS Tiger Commanders of the Leibstandarte in ... By Patrick Agte p.236
* Fellgiebel, Walther-Peer (2000). Die Träger des Ritterkreuzes des Eisernen Kreuzes 1939-1945. Friedburg, Germany: Podzun-Pallas. ISBN 3-7909-0284-5.
* Kurowski, Franz (1992). Panzer Aces. New York: Ballantine Book. ISBN 0-345-44884-7.

## Enllaços externs

* Names, scores and pictures of the top Tiger Aces at the Tiger I Information Center
* https://web.archive.org/web/20091021135935/http://geocities.com/alkantolga/photos/3.htm - Picture of Woll
# William Cohen

William Sebastian Cohen (Bangor, Maine, 28 d'agost de 1940) és un polític, advocat i escriptor estatunidenc. És membre del Partit Republicà i ha sigut membre tant de la Cambra de Representants dels Estats Units (1973–1979) com del Senat (1979–1997), i Secretari de Defensa (1997–2001) sota el president demòcrata Bill Clinton.
Descrit com a "moderat republicà de Maine, un centrista inconformista" per David Halberstam, Cohen ha tingut bones relacions de treball amb el president Clinton i l'assessor de seguretat nacional Sandy Berger i una col·laboració "gairebé ideal" amb l'Estat Major Conjunt. Tanmateix, xocava sovint amb la Secretària d'Estat Madeleine Albright, a qui veia com a "ostentosa, massa franca i directa en assumptes de polítiques i massa procliu a fer ús de la força militar".

## Referències

* ↑ «William S. Cohen» (en anglès). Historical Office. Office of the Secretary of Defense. [Consulta: 27 agost 2019].
* ↑ Stevenson, Charles A. SECDEF: The Nearly Impossible Job of Secretary of Defense (en anglès). Washington DC: Potomac Books, 2006, p. 105-114. ISBN 978-1574887952.
# Bernhard Staub

Bernhard Staub (Dübendorf, 10 d'abril de 1879 - ?) fou un futbolista suís de la dècada de 1910. Fou jugador del FC Barcelona durant la temporada 1911-12, en la qual participà en cinc partits del Campionat de Catalunya.

## Referències

* 1 2 Toni Closa; Josep Pablo, José Alberto Salas i Jordi Mas. Gran diccionari de jugadors del Barça. Editorial Base, 2015. ISBN 978-84-16166-62-6.
# Lampedusa e Linosa

Lampedusa e Linosa (sicilià Lampidusa e Linusa) és un municipi italià, dins de la província d'Agrigent. Comprèn les illes de Lampedusa i Linosa. L'any 2008 tenia 6.170 habitants.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2007- | Bernardino De Rubeis | Moviment per l'Autonomia |
# Middlesex (desambiguació)

«Middlesex» té aquests significats:
* Middlesex, comtat tradicional d'Anglaterra, Regne Unit.
* Middlesex (Carolina del Nord)
* Middlesex (Nova Jersey)
* Middlesex (Vermont)
# Zawa

Zawa fou un antic districte i població del Khurasan. La població actual porta el nom de Torbat-e Heydarieh o Turbat-i Haydari (La Tomba d'Haydar) o també Haydariyya (persa: تربت حيدريه, romanitzat Torbat-e Ḩeydarīyeh o Turbet-i-Haidari) i és capital del comtat del mateix nom a la província de Razavi Khorasan. Estava a uns 140 km al sud de Mashad. El 1991 tenia 81.781 habitants
Al-Muqaddassí esmenta el districte però sense cap ciutat capçalera; Yaqut al-Hamawí esmenta la kasba amb el nom de Rikh o Rukhkh. La ciutat de Zawa fou pròspera durant els il-kànides i unes 50 poblacions en depenien; produïa seda i fruites. sembla que el seu creixement fou degut a l'existència de la tomba d'un santó (Kutb al-Din Haydar) que la va convertir en lloc de pelegrinatge. Fou visitada per Ibn Battuta que hi assenyala molts ascetes; els adeptes a la Haydariyya es carregaven les extremitats amb pesats anells metàl·lics i es infibulaven el penis. Després d'aquest temps la ciutat va canviar el nom. El 1950 només tenia 2.354 habitants.

## Referències

* Enciclopèdia de l'Islam, XI 501
# Banderes a la Fórmula 1

Les banderes desenvolupen un paper molt important en el mundial de Fórmula 1, la seva funció és fer saber informació important als pilots sen-se haver de baixar del monoplaça.
En funció del color que sigui la bandera que s'oneja, els operaris de carreres indicaran una cosa o una altra.
Hi ha fins a deu banderes diferents, unes molt més conegudes que unes altres.
Aquestes són les banderes que s'utilitzen en l'actual Mundial de Fórmula 1:
* Bandera a quadres blancs i negres: Per a assenyalar el final de la carrera quan entra per línia de meta el guanyador.
* Bandera groga: Avisa d'un perill en la pista i d'un tram en el qual no es pot avançar. Pot ser una bandera o dues alhora en el mateix punt.
* Bandera vermella: Indica un perill important que obliga a parar als pilots i detenir la carrera.
* Bandera verda: Indica que la carrera torna a la normalitat després d'una bandera groga, la fi d'un perill o la retirada del safety car.
* Bandera negra: És l'expulsió immediata per al pilot al qual la hi mostren, havent d'abandonar en aquest moment la carrera.
* Bandera blanca: Assenyala que hi ha un vehicle que va més lent en la pista com una ambulància.
* Bandera blava: Avisa a un pilot que té un altre darrere que li està doblegant en la pista.
* Bandera vermella i groga: Informa que la zona està relliscosa a causa d'oli o aigua.
* Bandera negra i cercle taronja: Avisa als pilots que hi ha un monoplaça danyat que ha d'entrar de manera immediata en "boxes".
* Bandera diagonal blanca i negra: Advertiment a un pilot concret de comportament antiesportiu.