OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Johann Heinrich Alsted

Johann Heinrich Alsted (1588-1638) fou un filòsof alemany, famós per la seva obra Encyclopaedia Cursus Philosophici, on intentava reunir tot el saber filosòfic mundial, precedent del moviment de l'enciclopedisme de la Il·lustració. Influït per Ramon Llull, creia que amb aquestes obres era possible assenyalar les connexions mentals entre disciplines i així ensenyar els joves o membres d'altres cultures. A la seva obra magna adoptà un sistema d'ordenació sistemàtic, on cada branca del saber tenia un nombre i referències als autors més rellevants de la història. Publicà l'enciclopèdia en 7 volums amb un notable èxit a la seva època.

## Referències

* ↑ Clouse, Robert G. «Scholarship as Prophecyː The Beloved City of Johann Heinrich Alsted». A: Books Have Their Own Destiny: Essays in Honor of Robert V. Schnucker. Truman State University Press, 1998, p. 27–38. ISBN 978-0-940474-59-8.
* ↑ Han, Byung Soo. «The academization of reformation teaching in Johann Heinrich Alsted (1588-1638)». A: Church and School in Early Modern Protestantism: Studies in Honor of Richard A. Muller on the Maturation of a Theological Tradition. Leiden, Boston: Brill, 10 d'octubre de 2013, p. 283–290. ISBN 978-90-04-25829-7.
* ↑ Schmidt-Biggemann, Wilhelm. «Johann Heinrich Alsted's Universal Apocalyptic Science». A: Philosophia perennis: Historical Outlines of Western Spirituality in Ancient, Medieval and Early Modern Thought. Springer Science & Business Media, 8 de novembre de 2007, p. 435–444. ISBN 978-1-4020-3067-3.

## Bibliografia

* Hotson, Howard. Johann Heinrich Alsted, 1588-1638: Between Renaissance, Reformation, and Universal Reform. Oxford Scholarship Online, 2000. ISBN 9780198208280 [Consulta: 25 novembre 2016].
# Joaquim Maggioni i Casadevall

Joaquim Maggioni i Casadevall (Girona, 1931 - Saragossa, 16 de maig de 1995) va ser un polític i arquitecte català.
El seu pare, que també es deia Joaquim, anà a Girona nomenat arquitecte municipal i va fer obres com la Sala d'Exposicions de la Rambla. El fill, Maggioni i Casadevall, va treballar com arquitecte en diverses obres de Girona, i quan es va traslladar a Saragossa mantingué el contacte amb la capital gironina. Va fer els monestirs cistercencs de Saragossa i de Santa Maria de Solius. Considerava que un monestir del segle xx havia de recollir la tradició monàstica, utilitzar les tècniques recents i tenir en compte que hi vivien persones. Comoditat, funcionalitat, austeritat i modernitat són els trets principals de les seves obres. A l'Aragó, a més del monestir de Santa Llúcia, va fer la Delegació d'Hisenda i el número 2 del passeig de Pamplona. Com arquitecte va rebre guardons com el Ricardo Magdalena.
Va ser militant del Partit Aragonès Regionalista (Par) des del 1986, diputat a les Corts d'Aragó, conseller del govern presidit per Hipólito Gómez de las Roces i conegut per haver estat l'impulsor de l'autovia entre el Port de Somport i Sagunt. Morí després d'una llarga malaltia oncològica. Està enterrat al cementiri de Saragossa.

## Referències

* 1 2 Torrontegui, Javier «Joaquin Maggioni, arquitecto y diputado aragonesista». El País, 18-05-1995 [Consulta: 13 gener 2017].
* 1 2 Víctor Gay, J. «Arquitecte gironí i conseller aragonès». Revista de Girona, 172, 01-09-1995, pàg. 17 [Consulta: 13 gener 2017].
* ↑ «Mig segle dels monjos blancs a Solius». Catalunya Cristiana, 1947, 15-01-2017, pàg. 8 [Consulta: 13 gener 2017].
* ↑ «Maggioni Casadevall, Joaquín». Gran Enciclopedia Aragonesa. GEA. Arxivat de l'original el 16 de gener 2017. [Consulta: 13 gener 2017].
# Joa Lwest

Joa Lwest és el nom d'un duet musical format per Marc Esteve i Ferran Cortés. Originaris de Rubí, Esteve tocava la guitarra i componia música, des d'abans de la formació del duet, però va decidir associar-se a Cortés perquè fes de lletrista, cosa que va succeir durant el període de confinament per emergència sanitària de la primavera de 2020. Esteve i Cortés diuen que llurs cançons són poemes escrits a quatre mans. Tenen vocació intimista i parlen de sentiments. La seva música la qualifiquen propera al pop i al folk. A finals d'agost de 2020 encara no havien ofert cap concert oficial i comercial en directe. Les actuacions havien estat a través de mitjans digitals o en cercles reduïts d'amistats.
L'origen del nom del duet prové de l'adaptació de l'expressió en francès «être à l'ouest» un dels significats de la qual és ser una persona rara, llunàtica...

## Referències

* ↑ «Sona 9: Cuarto Segunda + Esparza & Esteban + Joa Lwest». CCMA-Icat, 11-08-2020. [Consulta: 23 agost 2020]. «El viatge amb els aspirants als premis del Sona9 ens porta fins al ...... i l'indie-folk del duet valencià Laura Esparza i Carlos Esteban.»
* ↑ «French Expression of the day: Être à l'ouest» (en anglès). The Local, 17-12-2018. [Consulta: 24 agost 2020]. «But you can also use this expression to describe someone on a day when they’re feeling a bit off. If someone is à l'ouest it can mean that they are ‘spaced out’, ‘unable to pay attention' or ‘not with it’, normally because they are really, really tired. Or talking about someone else, Il a oublié qu’on se voyait aujourd'hui. Il est completement à l'ouest. (He forgot that we were seeing each other today. He’s completely spaced out.)»
# John Jeffrey (botànic)

John Jeffrey (14 de novembre de 1826 - 1854) va ser un botànic escocès que va recollir plantes als Estats Units.

## Biografia

Jeffrey nasqué a Forneth, Parròquia de Clunie, a l'oest de Blairgowrie i Rattray a l'est de Perthshire, Escòcia. Mentre treballava de jardiner al Reial Jardí Botànic d'Edimburg, va ser nomenat per un grup escocès de nom Associació d'Oregon (fundat el 1849) per a viatjar a Amèrica del Nord. Allí va recollir llavors i va continuar la tasca del botànic David Douglas (1799-1834).
Jeffrey arribà a la badia de Hudson l'agost de 1850 i va recórrer més de 1.930 km per terra fins a arribar al riu Columbia. Després passà a Washington, Oregon i Califòrnia. L'any 1854 va desaparéixer cap al Desert de Colorado. Mai es va aconseguir trobar-lo.

## Honors
### Eponímia

* (Pinaceae) Pinus jeffreyi Balf., que va descobrir prop del Mont Shasta de Califòrnia el 1852
* (Pinaceae) Tsugo-piceo-tsuga × jeffreyi (Henry) Van Campo & Gaussen
* (Scrophulariaceae ) Penstemon jeffreyanus A.Murr.

## Referències

* ↑ Bot. Exped. Oregon p. 2. 1853 (GCI)
* ↑ Trav. Lab. For. Toulouse, Tome I. iv. Art. 24, 11 1948 (IK)
* ↑ Circ. Oreg. Comm. 2 (IK)
* Coville, Frederick V., "The Itinerary of John Jeffrey, An Early Botanical Explorer of Western North America", in Proceedings of the Biological Society of Washington, 23 de marzo 1897. Vv. 11, pp. 57-60
* Harvey, A. G., "John Jeffrey: Botanical Explorer", in The Siskiyou Pioneer in Folklore, Fact and Fiction and Yearbook, Siskiyou County Historical Society. 1947 pp. 17-19, 39
* Woods, P. and J., "The Oregon Expedition 1850-1854: John Jeffrey and his Conifers", Acta Horticulturae 615: IV International Conifer Conference
# Proasellus anophtalmus

Proasellus anophtalmus és una espècie de crustaci isòpode d'aigua dolça pertanyent a la família dels asèl·lids present al territori de l'antiga República Federal Socialista de Iugoslàvia.

## Referències

* ↑ Dudich, E., Systematische Studien an italienischen Aselliden. Annales Musei Nationalis Hungarici 1925. 22: 281-301
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 3 4 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ World Marine, Freshwater and Terrestrial Isopod Crustaceans Database (anglès)
* ↑ World Register of Marine Species (anglès)
* ↑ A Pan-European Species directories Infrastructure (PESI) (anglès)
* ↑ Fauna Europaea Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine. (anglès)

## Bibliografia

* Schotte, M., B.F. Kensley i S. Shilling, de 1995 en endavant. World list of Marine, Freshwater and Terrestrial Crustacea Isopoda. National Museum of Natural History Smithsonian Institution: Washington DC,Estats Units

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
# Pomadasys olivaceus

Pomadasys olivaceus és una espècie de peix de la família dels hemúlids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 55 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba des de l'Àfrica oriental i Madagascar fins a Aràbia, Índia i Malàisia. També a Namíbia.

## Referències

* ↑ BioLib
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Roux, C., 1986. Pomadasyidae. p. 327-330. A J. Daget, J.-P. Gosse i D.F.E. Thys van den Audenaerde (editors) Check-list of the freshwater fishes of Africa (CLOFFA). ISNB, Brussels; MRAC, Tervuren; and ORSTOM, París. Vol. 2
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Heròdic de Selímbria

Heròdic (en grec antic: Ἡρόδικος, llatí: Herodicus) fou un metge grec natural de Selímbria (Tràcia) del segle v aC.
Fou un dels tutors d'Hipòcrates, segons diuen la Suda i Sorà d'Efes el Jove. Juntament amb l'atleta Icos de Tarant es menciona com un dels primers que va aplicar la gimnàstica al tractament de les malalties i el manteniment de la salut. No només era metge sinó també παιδοτρίβης (professor de gimnàstica per als nens), fisioterapeuta i orador.
D'un passatge de Plató al Fedre, s'ha deduït que aconsellava als seus pacients de caminar d'Atenes a Mègara i tornar tan bon punt havien arribat a les muralles de la ciutat, però per la distància, que supera els setanta kilòmetres, això era impossible de fer en una sola jornada. Les paraules de Plató no indiquen amb certesa que recomanés això. S'ha utilitzat un passatge del sisè llibre d'Hipòcrates, De morbis vulgaribus per acusar-lo de matar els seus pacients per esgotament. L'esmenten també Plutarc, Aristòtil, Eustaci d'Epifania i Celi Aurelià.

## Referències

* ↑ Herodicus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. II Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 930
# Manganobadalovita

La manganobadalovita és un mineral de la classe dels fosfats que pertany al supergrup de l'al·luaudita.

## Característiques

La manganobadalovita és un arsenat de fórmula química NaNaMn(MgFe$^{3+}$)(AsO₄)₃. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 2020, i encara resta pendent de publicació. Cristal·litza en el sistema monoclínic.
L'exemplar que va servir per a determinar l'espècie, el que es coneix com a material tipus, es troba conservat a les col·leccions del Museu Mineralògic Fersmann, de l'Acadèmia de Ciències de Rússia, a Moscou (Rússia), amb el número de registre: 5487/1.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a Rússia, concretament a la fumarola Arsenàtnaia del volcà Tolbàtxik, al krai de Kamtxatka, l'únic indret de tot el planeta on ha estat descrita aquesta espècie mineral.

## Referències

* ↑ «Manganobadalovite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 24 març 2022].
# Dia Internacional contra el Discurs d'Odi

El Dia Internacional contra el Discurs d’Odi fou creat per l'Organització de les Nacions Unides i té lloc anualment el 18 de juny. La seva finalitat és promoure el diàleg i la tolerància religiosa i cultural, condemnar la vulneració dels drets de les minories que suposen els discursos d’odi, urgir a les nacions a aplicar la llei vers els seus responsables, treballar en mesures per evitar que es propaguin i incentivar programes d'ajuda als col·lectius que en sofreixen les conseqüències. El 21 de juliol de 2021, l'Assemblea General de les Nacions Unides va aprovar en la Resolució 75/309 la instauració d'aquest Dia Internacional, commemorat a partir de 2022.
La creació del Dia Internacional contra el Discurs d’Odi rau en una proposta de la delegació del Marroc, referendada per unanimitat. En la Resolució s'hi citen, com antecessors, la Declaració sobre l'eliminació de totes les formes d'intolerància i discriminació fundades en la religió o conviccions, aprovada el 1981; el Pacte Internacional de Drets Civils i Polítics, de 1966 o el Pla d'Acció de Rabat, endegat el 2013. El Dia contra el Discurs d'Odi s'emmarca també en el paquet d'estratègies i accions contra el discurs d'odi llançades pel Secretari General António Guterres el 18 de juny de 2019, motiu pel qual es va triar aquesta data per celebrar-lo.

## Referències

* 1 2 «75/309. Promoting interreligious and intercultural dialogue and tolerance in countering hate speech». Seventy-fifth session. United Nations General Assembly, 21-07-2021. Arxivat de l'original el 2022-06-12 [Consulta: 12 juny 2022].
* 1 2 «International Day for Countering Hate Speech» (en anglès). United Nations. Arxivat de l'original el 2022-06-12 [Consulta: 12 juny 2022].
* 1 2 «Say #NoToHate - The impacts of hate speech and actions you can take» (en anglès). United Nations. Arxivat de l'original el 2022-06-12 [Consulta: 12 juny 2022].
* ↑ «À l'initiative du Maroc, l'ONU lutte contre les discours de haine» (en francès). Le Courrier de l’Atlas, 28-07-2021. Arxivat de l'original el 2022-05-22. [Consulta: 12 juny 2022].
* ↑ «Declaración sobre la eliminación de todas las formas de intolerancia y discriminación fundadas en la religión o las convicciones» (en castellà). Naciones Unidas, 25-11-1981. Arxivat de l'original el 2022-06-12. [Consulta: 12 juny 2022].
* ↑ «International Covenant on Civil and Political Rights» (en anglès). United Nations, 16-12-1966. Arxivat de l'original el 2022-06-12. [Consulta: 12 juny 2022].
* ↑ «UN Launches the Rabat Plan of Action» (en anglès americà). International Justice Resource Center, 25-02-2013. Arxivat de l'original el 2022-05-29. [Consulta: 12 juny 2022].
* ↑ «Secretary-General's remarks at the launch of the United Nations Strategy and Plan of Action on Hate Speech (as delivered)» (en anglès). United Nations Secretary-General, 18-06-2019. Arxivat de l'original el 2022-06-12. [Consulta: 12 juny 2022].

## Vegeu també

* Llibertat d'expressió
* Infoxicació
* Ultradreta
# VCN ExecuVision

El VCN ExecuVision va ser el primer programa de presentació, pròpiament dit, per a ordinador personal, PC compatible. Aquest programa permet als usuaris la possibilitat de manipular gràfics i texts no només per a dades empresarials, sinó per a tots els mitjans de comunicació. Fou creat per Visual Communications Network, Inc.el 1984.

## Antecedents

Lafirmació de que va ser el primer és una mica agosarada, atès que ben abans de 1984 ja hom sabia dibuixar amb ordinador gràfics de barres o de pastís. El 1984 ja hi havia una sèrie de trames, dibuixos i aplicacions per fer gràfics en diverses plataformes, com per exemple, el no compatible PC gràfics Cromemco Slidemaster, però l'ExecuVision va ser el primer que va ajuntar dins d'un sol paquet tots els elements: gràfics, dibuixos, animacions, presentacions de diapositives, clipart, que avui considerem estàndard en un programa de presentació.
Els avantatges d'aquest programa es van discutir per primera vegada a la revista Institute of Electrical and Electronics Engineers el març de 1984. A part dels avantatges aportades pel VCN ExecuVision, la revista va publicar imatges creades amb el programa, il·lustrant el nou software emergent disponible per a ordinadors personals en aquell moment.
ExecuVision estava dirigit als professionals de les empreses i es va anunciar com un paquet gràfic complet per ordinador, sent una novetat, ja que quan es va llançar al públic per primera vegada, va permetre que la gent no hagués de fer les presentacions amb paper, regles, compassos, tisores i adhesius.

## Referències

* ↑ «About John Dunn». Arxivat de l'original el 2018-01-18. [Consulta: 26 juny 2018].
* ↑ «A new direction in personal computer software». The Institute of Electrical and Electronics Engineers, 72, 3, 1984, pàg. 377. DOI: 10.1109/PROC.1984.12868.

## Vegeu també

* MS Office
* Powerpoint

## Enllaços externs

* winworldpc.com
# Heortia

Heortia és un gènere d'arnes de la família Crambidae.

## Taxonomia

* Heortia dominalis Lederer, 1863
* Heortia iospora (Meyrick, 1936)
* Heortia iridia Munroe, 1977
* Heortia ocellata (Hampson in Poulton, 1916)
* Heortia plumbatalis (Zeller, 1852)
* Heortia polyplagalis Hampson, 1913
* Heortia vitessoides (Moore, 1885)

## Referències

* ↑ «GlobIZ search». Global Information System on Pyraloidea. [Consulta: 7 abril 2019].
# Hypostomus chrysostiktos

Hypostomus chrysostiktos és una espècie de peix de la família dels loricàrids i de l'ordre dels siluriformes que es troba a Sud-amèrica: Brasil.
Els mascles poden assolir els 26 cm de longitud total.

## Referències

* ↑ Lacépède B. G. E. 1803. Histoire naturelle des poissons. Hist. Nat. Poiss. v. 5. i-lxviii + 1-803 + index.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
# Ich bin von Kopf bis Fuß auf Liebe eingestellt

Ich bin von Kopf bis Fuß auf Liebe eingestellt (literalment: "Estic a punt per estimar de cap a peus") és una cançó alemanya del 1930 composta per Friederich Hollaender que va aparèixer a la pel·lícula Der blaue Engel interpretada per Marlene Dietrich. Aquesta artista també enregistrà en anglès la versió més coneguda Falling in Love Again (Can't Help It), escrita per Sammy Lerner, però que no és una traducció literal.
| « | Ein rätselhafter Schimmer, ein "je ne sais-pas-quoi" Liegt in den Augen immer bei einer schönen Frau. Doch wenn sich meine Augen bei einem vis-à-vis Ganz tief in seine saugen was sprechen dann sie? Ich bin von Kopf bis Fuß auf Liebe eingestellt, Denn das ist meine Welt – und sonst gar nichts. Das ist, was soll ich machen, meine Natur. Ich kann halt lieben nur – und sonst gar nichts. Männer umschwirr‘n mich wie Motten um das Licht Und wenn sie verbrennen, ja dafür kann ich nichts. Was bebt in meinen Händen, In ihrem heißen Druck? Sie möchten sich verschwenden - sie haben nie genug. Ihr werdet mir verzeihen, Ihr müßt' es halt versteh'n, Es lockt mich stets von neuem - Ich find' es so schön!<br> | » |
| « | A mysterious glow, a "je ne sais-pas-quoi" Lies always in the eyes of a beautiful woman. But if my eyes connect with yours and Dive in them too deeply, then what do they say? I am designed for love from head to toe, That is my world - and nothing else. That is, what can I do, my nature. I can only love - and nothing else. Men flit around me, like moths to the flame. And if they burn, I can do nothing. What trembles in my hands, in its hot grip? They want to squander themselves - they never get enough. You will forgive me; you must understand. It tempts me always - I find it so wonderful! | » |

## Altres versions

En van fer versions Kevin Ayers, Billie Holiday, Doris Day (19619), Sammy Davis Jr (1962) Nina Simone (1966), Klaus Nomi (1982), Linda Ronstadt (1984), The Adicts (1985), Marianne Faithfull, Zarah Leander 1931 (en suec), Bryan Ferry, The Puppini Sisters, Michael Lutzeier i Theo Bleckmann (2008).
La cantant Madonna en cantà unes poques línies durant The Girlie Show Tour el 1993.
La versió de Marlene Dietrich es va fer servir el 1997 en un anunci de la Mercedes-Benz.
El 2008 també Christina Aguilera la utilitzà com a banda sonora de la pel·lícula The Spirit.

## Referències

* ↑ 10Best Car Commercials - Feature/Best/Worst Lists/High Performance/Hot Lists/Reviews/Car and Driver - Car And Driver
* ↑ The Spirit (film) production notes
# Ich dzień powszedni

Ich dzień powszedni (La seva vida quotidiana) és una pel·lícula de comèdia polonesa dirigida el 1963 per Aleksander Ścibor-Rylski, qui també és autor del guió. Fou exhibida com a part de la selecció oficial al Festival Internacional de Cinema de Sant Sebastià 1964.

## Argument

El personatge principal és el doctor d'ambulància Andrzej Siennicki, a qui la seva dona Nitka abandona després d'una discussió violenta. El metge oculta als seus companys perquè es queda a la ciutat durant les vacances. Durant el viatge als malalts, coneix una jove que es diu Grażyna, amb qui comença a tenir relacions estretes. Mentrestant, l'esposa d'Andrzej torna inesperadament.

## Repartiment

* Zbigniew Cybulski (doctor Andrzej Siennicki)
* Aleksandra Śląska (Nitka, dona de Siennicki)
* Pola Raksa (Grażyna)
* Barbara Krafftówna (metge Michaśka)
* Barbara Brylska (germana de Grażyna)
* Andrzej Herder (sanitari)
* Zbigniew Józefowicz (metge)
* Zbigniew Koczanowicz (venedor de bitllets de tren)
* Zofia Kucówna (Ada)

## Referències

* ↑ Ich dzień powszedni
* ↑ Admirable dirección de Elia Kazan en "América, América" sobre una novela también suya, ABC, 12 de juny de 1964
* ↑ Ich dzień powszedni a filmweb

## Enllaços externs

* Fotografies d'Ich dzień powszedni a Fototeka
* Ich dzień powszedni a Dailymotion
# Hopmann (cràter)

* No s'ha de confondre amb Hohmann (cràter).
Hopmann és un cràter d'impacte que es troba a l'hemisferi sud de la cara oculta de la Lluna. Està unit a la part nord de la gran plana emmurallada del cràter Poincaré. A menys d'un diàmetre de distància al nord-nord-oest apareix el cràter Garavito.
* Localització de Hopmann (inferior dreta de la imatge)
* Vista obliqua (Lunar Orbiter 2), costat sud
La vora exterior d'aquest cràter ha patit algun desgast a causa de l'erosió d'impactes posteriors. Les parets interiors encara posseeixen algunes estructures aterrassades en el seu sector meridional. Un petit cràter se superposa a la vora nord, i un altre parell de diminuts cràters s'alineen amb la vora de Hopmann en la seva vora oriental.
El sòl interior és relativament pla i té una albedo més baixa que la superfície circumdant, donant-li un aspecte lleugerament fosc. Algunes crestes baixes es localitzen prop de el punt mig del cràter, amb una vora en forma de doble anell al sud-sud-est de centre. Un petit cràter al nord-oest del punt mig està envoltat per una petita faldilla de material d'ejecció de major albedo, donant-li l'aparença d'un pegat blanc.

## Referències

* (WGPSN), IAU Working Group for Planetary System Nomenclature. «Gazetteer of Planetary Nomenclature. 1:1 Million-Scale Maps of the Moon» (en anglès). UAI / USGS, 13-02-2013. [Consulta: 6 abril 2016].
* Andersson, L. E.; Whitaker, E. A.,. NASA Catalogue of Lunar Nomenclature (en anglès). NASA RP-1097, 1982.
* Blue, Jennifer. «Gazetteer of Planetary Nomenclature» (en anglès). USGS, 25-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Bussey, B.; Spudis, P.. The Clementine Atlas of the Moon (en anglès). Nueva York: Cambridge University Press, 2004. ISBN 0-521-81528-2.
* Cocks, Elijah E.; Cocks, Josiah C.. Who's Who on the Moon: A Biographical Dictionary of Lunar Nomenclature (en anglès). Tudor Publishers, 1995. ISBN 0-936389-27-3.
* McDowell, Jonathan. «Lunar Nomenclature» (en anglès). Jonathan's Space Report, 15-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Menzel, D. H.; Minnaert, M.; Levin, B.; Dollfus, A.; Bell, B. «Report on Lunar Nomenclature by The Working Group of Commission 17 of the IAU» (en anglès). Space Science Reviews, 12, 1971, pàg. 136.
* Moore, Patrick. On the Moon (en anglès). Sterling Publishing Co, 2001. ISBN 0-304-35469-4.
* Price, Fred W. The Moon Observer's Handbook (en anglès). Cambridge University Press, 1988. ISBN 0521335000.
* Rükl, Antonín. Atlas of the Moon (en anglès). Kalmbach Books, 1990. ISBN 0-913135-17-8.
* Webb, Rev. T. W.. Celestial Objects for Common Telescopes, 6ª edición revisada (en anglès). Dover, 1962. ISBN 0-486-20917-2.
* Whitaker, Ewen A. Mapping and Naming the Moon (en anglès). Cambridge University Press, 2003. 978-0-521-54414-6.
* Wlasuk, Peter T. Observing the Moon (en anglès). Springer, 2000. ISBN 1-85233-193-3.

## Vegeu també

* Llista de cràters lunars
* Selenografia
# Idaci

Idaci és el nom dels següents personatges:
* Idaci de Barcelona (? - 689), bisbe de Barcelona (~666-~688)
* Idaci o Hidaci (segle v), historiador hispanoromà originari de Galícia