OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Campionat de Catalunya de futbol 1914-1915

La temporada 1914-15 del Campionat de Catalunya de futbol fou la setzena edició de la competició. Fou disputada la temporada 1914-15 pels principals clubs de futbol de Catalunya.

## Primera Categoria
### Classificació final

| Pos | Equip | PJ | PG | PE | PP | GF | GC | DG | Pts | Classificació |
| 1 | RCD Espanyol (C) | 9 | 8 | 0 | 1 | 38 | 5 | +33 | 16 | Campió |
| 2 | FC Barcelona | 9 | 8 | 0 | 1 | 24 | 6 | +18 | 16 | |
| 3 | FC Espanya | 9 | 7 | 0 | 2 | 21 | 5 | +16 | 14 | |
| 4 | Universitary SC | 9 | 5 | 1 | 3 | 26 | 11 | +15 | 11 | |
| 5 | CS Sabadell | 9 | 5 | 0 | 4 | 16 | 10 | +6 | 10 | |
| 6 | FC Badalona | 9 | 4 | 0 | 5 | 24 | 16 | +8 | 8 | |
| 7 | FC Internacional | 9 | 2 | 1 | 6 | 11 | 24 | −13 | 7 | (+2) |
| 8 | Avenç de l'Sport | 9 | 2 | 0 | 7 | 7 | 17 | −10 | 4 | |
| 9 | FC T.B.H. | 9 | 2 | 0 | 7 | 10 | 21 | −11 | 4 | (Nota) |
| 10 | Català SC (R) | 9 | 1 | 0 | 8 | 4 | 66 | −62 | 0 | Descens (-2) |
El T.B.H. va desaparèixer a final de temporada. El Barcelona i l'Espanyol van acabar igualats al capdavant de la classificació i van haver de desempatar a Terrassa:
| RCD Espanyol | 4-0 | FC Barcelona |
| López 10' López 15' Tormo 17' Tormo 2a part' | | |

### Resultats finals

* Campió de Catalunya: RCD Espanyol
* Classificats per Campionat d'Espanya: RCD Espanyol
* Descensos: T.B.H. (desaparegut a final de temporada) i Català SC
* Ascensos: Athletic FC de Sabadell

## Segona Categoria

Es disputà el campionat de segona categoria amb la participació dels següents clubs:
* Primer grup: CE Europa, FC Martinenc, Centre de Sports Martinenc, CE Júpiter, FC Andreuenc i FC Stadium.
* Segon grup: New Catalònia FBC, Atlètic Sporting Club, FC Barcino, Gladiator SC, Tibidabo i Sarrià SC.
* Grup de comarques: FC Terrassa, Athletic FC de Sabadell, Bétulo FC de Badalona, Sbart de Vilassar de Dalt, Mataró FC, Iluro SC de Mataró, CD Colònia Sedó i FC Colònia Güell.
L'Athletic FC de Sabadell es proclamà campió i aconseguí l'ascens de categoria. El segon classificat fou el New Catalònia i el tercer l'Europa.

## Referències

* ↑ Bdfutbol Campionat de Catalunya 1914-15
* ↑ RSSSF Catalonia Championship 1903-1940 - All Results
* ↑ Pàgina 6, La Vanguardia, 7 març 1915
* ↑ Pàgina 5, La Vanguardia, 8 març 1915
* ↑ Pàgina 5, La Vanguardia, 9 març 1915
* ↑ Pàgina 7, La Vanguardia, 25 novembre 1914
* ↑ Pàgina 7, La Vanguardia, 13 desembre 1914
* ↑ Pàgina 9, La Vanguardia, 25 juliol 1915

## Bibliografia

* Garcia Castell, Joan. Història del futbol català. Barcelona: Editorial Aymà, 1968. ISBN 978-84-209-3682-6.
* Closa i Garcia, Antoni; Rius i Solé, Jaume; Vidal i Urpí, Joan. Un segle de futbol català: 1900-2000. Barcelona: Federació Catalana de Futbol, 2001.

## Enllaços externs

* RSSSF
# Llista de missions diplomàtiques a Lituània

Aquest article és una llista de missions diplomàtiques a Lituània. En data d'abril de 2022, la capital, Vilnius, alberga 35 ambaixades i una oficina de l'ambaixada. Diversos altres països tenen ambaixadors acreditats a Lituània, la majoria d'ells residents a Berlín, Copenhaguen, Moscou, Varsòvia o altres capitals nòrdiques.

## Missions diplomàtiques a Vílnius

| País | Tipus de missió | Fotografia |
| Armènia | Ambaixada | - |
| Azerbaidjan | Ambaixada | |
| Belarús | Ambaixada | |
| Canadà | Oficina de l'Ambaixada | |
| R.P. de la Xina | Oficina de l'Ambaixada | |
| Croàcia | Ambaixada | - |
| Txèquia | Ambaixada | |
| Dinamarca | Ambaixada | |
| Estònia | Ambaixada | |
| Finlàndia | Ambaixada | - |
| França | Ambaixada | |
| Geòrgia | Ambaixada | |
| Alemanya | Ambaixada | |
| Grècia | Ambaixada | |
| Santa Seu | Nunci apostòlic | |
| Hongria | Ambaixada | |
| Irlanda | Ambaixada | |
| Israel | Ambaixada | |
| Itàlia | Ambaixada | - |
| Japó | Ambaixada | - |
| Kazakhstan | Ambaixada | - |
| Letònia | Ambaixada | - |
| Moldàvia | Ambaixada | - |
| Països Baixos | Ambaixada | - |
| Noruega | Ambaixada | - |
| Polònia | Ambaixada | |
| Romania | Ambaixada | |
| Rússia | Ambaixada | |
| Orde Sobirà i Militar de Malta | Ambaixada | - |
| Espanya | Ambaixada | |
| Suècia | Ambaixada | |
| Taiwan | Oficina de Representació | |
| Turquia | Ambaixada | |
| Ucraïna | Ambaixada | |
| Regne Unit | Ambaixada | |
| Estats Units | Ambaixada | - |

## Consolats generals

* Rússia (Klaipėda) (Arran de la invasió russa d'Ucraïna del 2022 i de massacre de Butxa, el 4 d'abril del 2022, el govern lituà va comunicar que l'ordenaria tancar)

## Missions finalitzades

| Ciutat | País emissor | Missió | Any de tancament |
| Vilnius | Àustria | Ambaixada | 2018 |
| Vilnius | Bèlgica | Ambaixada | 2015 |
| Vilnius | Bulgària | Ambaixada | 2011 |
| Vilnius | R.P. de la Xina | Ambaixada | 2021 |
| Vilnius | Portugal | Ambaixada | 2012 |
| Kaunas | Imperi Japonès | Consulat | 1940 |

## Referències

* ↑ «Lithuania expels Russian ambassador, downgrades diplomatic ties» (en anglès), 04-04-2022. [Consulta: 9 abril 2022].
* ↑ «About Us – Österreichische Botschaft für Litauen».
* ↑ «Didier Reynders restructures the network of Belgian diplomatic missions», 19-12-2014.
* ↑ «Last Belgian ambassador leaving Vilnius». Lithuania Tribune, 26-05-2015.
* ↑ «Lithuania». Ministry of Foreign Affairs of Bulgaria.
* ↑ https://www.npr.org/2021/12/16/1064751716/amid-taiwan-spat-lithuania-closes-embassy-in-china-after-last-diplomats-leave
* ↑ «Portugal encerra embaixadas vice-consulados e um escritório consular» (en portuguès de Portugal). Mundo Português, 24-11-2011.
* ↑ «MOFA: Story of a courageous diplomat of humanity, Mr. Chiune Sugihara».
# Can Peret Boira

Can Peret Boira és una obra eclèctica d'Arenys de Munt (Maresme) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta d'un edifici entremitgeres de planta baixa i dos pisos. La planta baixa ha estat modificada. El primer i segon pis encara conserven l'estructura original. En el primer pis hi ha un balcó flanquejat per unes motllures de terracota molt decoratives. Entre els dos balcons hi ha decoració figurativa i vegetal.

## Referències

* ↑ «Can Peret Boira». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural. [Consulta: 31 maig 2020].
# Ajut Infantil de Rereguarda

Ajut Infantil de Rereguarda (AIR) fou una institució creada per la Generalitat de Catalunya el 1937 juntament amb la FETE-UGT per tal de socórrer els infants afectats per la Guerra Civil Espanyola.
Fou organitzada per la mestra Estrella Cortichs Vinyals, que es va traslladar a Catalunya per dirigir-la. Es tractava d'una organització de caràcter humanitari vinculada al sindicat UGT, la Federació Espanyola de Treballadors de l'Ensenyament i al Partit Socialista Unificat de Catalunya (PSUC) per poder atendre nens orfes o desplaçats de les zones de guerra. La primera colònia s'instal·là a l'Estartit i després, el 1938, a Canet de Mar. Acollia infants evacuats o orfes, principalment del nord de l'Estat espanyol, de Madrid i d'Aragó, i els retornava als parents que legalment poguessin fer-se’n càrrec. El gener del 1939 l'AIR quedà incomunicada de Barcelona i nombrosos nens foren portats a l'URSS, bé que alguns tornaren a Barcelona pocs dies després. Es calcula que al voltant de 30.000 nens van sortir del país durant la guerra, a càrrec de diverses organitzacions, en especial el Consejo Nacional de la Infancia Evacuada. Al voltant de dues terceres parts van retornar.

## Referències

* 1 2 «.xml Ajut Infantil de Rereguarda». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Ayuda Infantil de Retaguardia». La Vanguardia (Hemeroteca), 16-10-1938, pàg. 4 [Consulta: 7 desembre 2019].
* ↑ «Institución - Ajut Infantil de Reraguarda (Barcelona, España)». PARES (Portal de Archivos Españoles). Ministerio de Cultura y Deporte - Gobierno de España. [Consulta: 7 desembre 2019].
* ↑ Tornafoch Yuste, Xavier «Estrella Cortichs, una mestra innovadora i compromesa a l'Espanya dels anys trenta». Universitat de Vic, 26-09-2019 [Consulta: 7 desembre 2019].
* ↑ Ojuel Solsona, Maria «L'èxode dels infants de la guerra Uns 30.000 nens van sortir del país durant i després del conflicte i unes dues terceres parts van retornar». Diari ARA, 26-01-2014 [Consulta: 7 desembre 2019].
# John Miers (botànic)

John Miers, FRS FLS (25 d'agost de 1789 – 17 d'octubre de 1879. Kensington), cavaller de la gran creu de l'Orde de la Rosa, va ser un enginyer i botànic britànic, més conegut per la seva obra sobre la flora de Xile i l'Argentina.
Miers nasqué a Londres sent fill d'un joier de Yorkshire, i va mostrar interès per la mineralogia i la química de ben jove. El 1818 viatjà a Amèrica del Sud per participar en l'explotació de minerals a Xile, especialment del coure. Tanmateix es va dedicar a estudiar la flora de Xile.
El maig de 1819 Miers arribà a Santiago de Xile. Participà en diversos negocis
El 1825 tornà a Anglaterra on publicà Travels in Chile and La Plata, sobre les plantes d'Amèrica del Sud. Anys més tard tornà a Argentina per a tasques d'encunyar moneda.
La seva obra més important va ser Contributions to the Botany of South America (1870); altres obres van ser On the Apocynaceae of South America (1878) i Illustrations of South American Plants (1789-1879). Diversos tàxons reben el seu nom.

## Referències

* ↑ «Births, Marriages and Deaths». The Pall Mall Gazette [Londres], 21-10-1879, p. 3 [Consulta: 10 febrer 2015].
* ↑ Proceedings of the Royal Society of London 1879, Volume 29, xxiii
* ↑ «Summary of this morning's news». The Pall Mall Gazette [Londres], 23-10-1879, p. 4 [Consulta: 10 febrer 2015].
* 1 2 Cubitt, David John. Lord Cochrane and the Chilean Navy, 1818-1823, with an inventory of the Dundonald papers relating to his service with the Chilean Navy. University of Edinburgh, 1974, p. 318-329 [Consulta: 10 febrer 2015].
* ↑ Vale, Brian. Cochrane in the Pacific: Fortune and Freedom in Spanish America. Londres: I B Tauris, 2008, p. 82, 172. ISBN 978 1 84511 446 6.
* ↑ Es poden consultar els tàxons descrits per aquest autor a International Plant Names Index (anglès)
* ↑ Brummitt, R. K.; C. E. Powell. Authors of Plant Names. Royal Botanic Gardens, Kew, 1992. ISBN 1-84246-085-4.

## Enllaços externs

* On the Apocynaceae of South America : with some preliminary remarks on the whole family.... Ed. Williams and Norgate, London. 1878.
# Cryptocentrus niveatus

Cryptocentrus niveatus és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels cipriniformes que es troba al Pacífic occidental central.

## Referències

* ↑ Cuvier G. & Valenciennes A. 1837. Histoire naturelle des poissons. Tome douzième. Suite du livre quatorzième. Gobioïdes. Livre quinzième. Acanthoptérygiens à pectorales pédiculées. Hist. Nat. Poiss. v. 12. i-xxiv + 1-507 + 1 p.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Fenner, R. M. The Conscientious Marine Aquarist: A Commonsense Handbook for Successful Saltwater Hobbyists (en anglès). TFH Publications, 2001. ISBN 9781890087029.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Hoese, D.F. 1986: Gobiidae. p. 774-807. A M.M. Smith i P.C. Heemstra (eds.) Smiths' sea fishes. Springer-Verlag, Berlín, Alemanya.
* Larson, H.K. i E.O. Murdy 2001. Gobiidae. Gobies. p. 3578-3603. A K.E. Carpenter i V. Niem (eds.) FAO species identification guide for fishery purposes. The living marine resources of the Western Central Pacific. Vol. 6. Bony fishes part 4 (Labridae to Latimeriidae). FAO, Roma, Itàlia.
* Maugé, L.A. 1986. Gobiidae. p. 358-388. A J. Daget, J.-P. Gosse i D.F.E. Thys van den Audenaerde (eds.) Check-list of the freshwater fishes of Africa (CLOFFA). ISNB, Brussel·les; MRAC, Tervuren, Flandes; i ORSTOM, París, França. Vol. 2.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Vandellòs

* Per a altres significats, vegeu «Vandellòs (desambiguació)».
Vandellòs és un poble que pertany al municipi de Vandellòs i l'Hospitalet de l'Infant, a la comarca del Baix Camp. És l'antic nucli del municipi, al qual va donar nom oficialment fins al 1990, i encara hi ha l'edifici principal de l'ajuntament i la sala de plens.
Vandellòs és a 281 m d'altitud, a la vora de la carretera C-44, entre l'Hospitalet de l'Infant i Tivissa. Es troba al bell mig d'una zona muntanyosa, a prop del massis dels Dedals i hi passa el barranc de Llastres pel voltant. La Mola de Genessies es troba no gaire lluny, a l'oest del poble.
Abans hi havia restaurants a la vora de la carretera, ara podem trobar-ne un al poliesportiu municipal i un, davall del casal d'avis, a la vora de la carretera. Hi ha 2 bars, una residència d'avis, un CAP, un supermercat, un quiosc, una farmàcia, una peixateria i un forn de pa. Cada dilluns al matí hi ha un mercat setmanal.
La festa major se celebra el 26 de setembre, festivitat de Cosme i Damià, màrtirs. També s'hi celebra la festa de la Germandat el 15 de maig, en honor de Sant Isidre, patró de la pagesia. L'església parroquial de Vandellòs és dedicada a Sant Andreu. És un edifici de 3 naus amb cúpula d'estil renaixentista construïda el 1773 i reconstruïda després de la Guerra Civil. El campanar però, va ser construït molt abans.
El setembre de 2024 la població era de 815 habitants, d'acord amb el cens publicat a la revista del municipi.

## Història

Vandellòs apareix esmentat ja en 1342 amb el nom de Vallis Laurorumi i el 1460 com Vall de Llorer. Va formar part del terme municipal de Tivissa i va quedar integrat a la baronia de Castellvell. A partir de 1241, la baronia va començar a ser coneguda com a baronia d'Entença en casar una neta del senyor de Castellvell amb Berenguer d'Entença. En 1324, Guillem d'Entença va cedir la baronia al rei Jaume el Just i va quedar integrada dins del comtat de Prades. El 1813, les tropes del mariscal Louis Gabriel Suchet van saquejar la població. El 1845 la població va sofrir greus desperfectes a causa d'un terratrèmol.

## Referències

* ↑ Pagès i Paretas, Montserrat. Art romànic i feudalisme al Baix Llobregat. L'Abadia de Montserrat, 1992, p. 566. ISBN 8478263004.
* ↑ Roset Piñol, Joaquim «El terratrèmol de Tivissa de l'any 1845». Miscel·lània del Centre d'Estudis de la Ribera d'Ebre, 19, 2008, p. 255-264.
# Loilong

Loilong (en birmà Lwelon) és un estat dels estats Shan, a la regió del Myelat, dins l'estat Shan de Myanmar. La capital és Pinlaung al nord-est de Taunggyi i al sud de Lawksawk. Té una superfície de 2576 km². La seva població està repartida entre Taungthu i Shan, amb una minoria birmana. Té un petit estat subsidiari al sud-est anomenat Namtok. Era un principat independent tributari del rei de Birmània amb un cap que portava el títol de Ngwegunhmu. Vers el 1882 el cap va rebre el títol de Myosa per la fidelitat al rei birmà. El 1886 el cap va prendre part en la confederació contra els britànics però després de la victòria britànica va fer ràpida submissió i li fou reconeguda la possessió del territori i el títol (1887). El darrer príncep que va governar va abdicar el 1959 i després fou una de la Repúbliques de la unió d'Estats Shan que constituïren l'Estat Shan, amb vocació d'independència, però part integrant de Myanmar.
# Campionat de França de rugbi Pro D2 2019-2020

El Campionat de França de rugbi Pro D2 2019-2020 on el vigent campió és l'Aviron Bayonnais que està jugant al Top 14 aquest any, s'inicià el 22 d'agost del 2019. Va ser neutralitzada en raó de la pandèmia del COVID-19.

## Resultats
### Fase preliminar

| Clubs | SA | SACA | ASBH | BO | USC | USCO | FCG | SM | USM | USON | USO | USAP | PR | RNR | VRDR | RCV |
| Soyaux Angoulême | | 37 – 11 | | 24 – 15 | | | 3 – 28 | 21 – 6 | 35 – 16 | | 10 – 19 | 20 – 23 | 19 – 15 | 17 – 16 | 36 – 34 | 27 – 15 |
| Stade aurillacois | | | 20 – 24 | 23 – 19 | 24 – 12 | | 14 – 19 | 21 – 33 | 16 – 18 | | 15 – 12 | 28 – 41 | 39 – 6 | 23 – 6 | | 22 – 11 |
| AS Béziers Hérault | 15 – 12 | 16 – 12 | | | 22 – 9 | 15 – 22 | 16 – 25 | 55 – 17 | 28 – 25 | 17 – 44 | 20 – 15 | | 22 – 0 | 18 – 12 | 36 – 20 | |
| Biarritz Olympique | 20 – 8 | | 30 – 20 | | 43 – 22 | | 33 – 7 | 23 – 12 | 30 – 27 | 13 – 15 | 30 – 12 | 18 – 22 | 19 – 12 | 9 – 5 | | 18 – 17 |
| U S Carcassonnaise | 18 – 18 | 21 – 16 | | 32 – 16 | | | 19 – 26 | 37 – 35 | 23 – 14 | 28 – 21 | 20 – 16 | 24 – 22 | 19 – 10 | | | 37 – 10 |
| US Colomiers | 22 – 26 | 45 – 11 | 25 – 0 | 22 – 15 | 40 – 15 | | | 29 – 16 | | 39 – 24 | 22 – 19 | | 30 – 3 | 22 – 0 | 33 – 6 | 23 – 7 |
| FC Grenoble | 30 – 8 | 35 – 13 | 25 – 18 | 13 – 13 | | 20 – 23 | | | 28 – 9 | 46 – 21 | 28 – 13 | 20 – 10 | | 46 – 3 | 49 – 8 | |
| Stade montois | | 23 – 20 | 30 – 10 | | 28 – 26 | 16 – 12 | 26 – 24 | | 51 – 13 | 6 – 11 | | 34 – 14 | 12 – 42 | 37 – 10 | | 16 – 18 |
| US Montauban | 19 – 19 | | | 15 – 14 | 20 – 24 | 19 – 21 | 21 – 13 | | | 26 – 29 | 21 – 15 | 23 – 27 | | 40 – 14 | 30 – 3 | 17 – 13 |
| USO Nevers | 18 – 24 | 21 – 20 | 16 – 13 | 33 – 26 | 34 – 12 | 13 – 24 | 27 – 18 | | | | | 14 – 10 | 43 – 13 | | 36 – 6 | 26 – 10 |
| US Oyonnax | | | 25 – 21 | 31 – 22 | 28 – 12 | 23 – 19 | 40 – 21 | 23 – 21 | 29 – 13 | 54 – 16 | | 21 – 19 | 51 – 10 | 22 – 23 | 53 – 13 | |
| USA Perpinyà | 48 – 10 | 38 – 15 | 23 – 13 | 29 – 25 | 53 – 10 | 34 – 13 | 20 – 13 | 44 – 17 | 41 – 14 | | | | | 57 – 12 | | 47 – 17 |
| Provence rugby | | 40 – 10 | | | | 24 – 23 | 17 – 26 | 15 – 20 | 36 – 20 | 15 – 8 | 13 – 22 | 25 – 10 | | 13 – 9 | 26 – 23 | 45 – 24 |
| Rouen NR | 17 – 18 | 13 – 24 | 18 – 19 | | 30 – 27 | 29 – 33 | | 15 – 19 | | 24 – 34 | 3 – 28 | 12 – 10 | | | 21 – 17 | 29 – 15 |
| Valence Romans DR | 18 – 13 | 21 – 19 | 19 – 26 | 26 – 35 | 18 – 22 | 17 – 18 | | 21 – 19 | 19 – 26 | | | 28 – 29 | 17 – 22 | 10 – 24 | | 16 – 21 |
| RC Vannetais | 26 – 25 | 34 – 13 | 9 – 6 | 24 – 27 | | 29 – 13 | 27 – 12 | 17 – 5 | | 31 – 16 | 22 – 18 | | 16 – 6 | | 47 – 21 | |

## Referències

* L'Équipe, calendar i resultats
* Midi-Olympique – Rugbyrama
* Lliga francesa de rugbi
# VK Mornar

El VK Mornar (Vaterpolski klub Mornar) és un club de waterpolo de la ciutat de Split, a Croàcia.
Fundat el 1949 amb el nom de Plivačko-vaterpolski klub Mornar va tenir la seva edat d'or entre 1950 i 1961, quan va guanyar 5 vegades la Lliga Iugoslava. El 1987 va guanyar la Recopa d'Europa contra el CN Catalunya.

## Palmarès

* Recopa d'Europa
** Campions (1): 1986-87
* Supercopa d'Europa
** Finalistes (1): 1987
* Lliga iugoslava
** Campions (5): 1952, 1953, 1955, 1956, 1961

## Referències

* ↑ «6-4: La Recopa, para el Mornar Split». Mundo Deportivo, 30-11-1986. [Consulta: 12 gener 2021].

## Enllaços externs

* VK Mornar - Lloc web oficial
# Arnaudville

Arnaudville és una població dels Estats Units a l'estat de Louisiana. Segons el cens del 2000 tenia 1.398 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Arnaudville tenia 1.398 habitants, 502 habitatges, i 346 famílies. La densitat de població era de 749,7 habitants/km².
Dels 502 habitatges en un 31,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 49,4% hi vivien parelles casades, en un 14,3% dones solteres, i en un 30,9% no eren unitats familiars. En el 28,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 15,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,46 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,96.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,2% tenia menys de 18 anys, un 6,7% entre 18 i 24, un 24,3% entre 25 i 44, un 17,2% de 45 a 60 i un 28,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 42 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 80,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 21.600 $ i la renda mediana per família de 26.583 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.365 $ mentre que les dones 20.221 $. La renda per capita de la població era de 12.380 $. Entorn del 22,9% de les famílies i el 25,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Arnaudville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Arnaudville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Joan Nin

Joan Nin és el nom dels següents personatges:
* Joan Maria Nin i Gènova (Barcelona, 1953-), director general de la Caixa (2007-2014)
* Joan Nin i Romeu (Calafell, 17 de juny del 1922 – 15 de febrer del 1998), poeta calafellenc
* Joan Nin i Serra (Vilanova i la Geltrú, 1804 – Tortosa, 1867), religiós i mestre de capella de la catedral de Tortosa
# Crosenc

Crosenc (en francès Crozant) és una localitat i comuna de França, a la regió de la Nova Aquitània, departament de la Cruesa. La seva població al cens de 1999 era de 581 habitants. Forma part del Camí de Sant Jaume. Està integrada a la Communauté de communes du Pays Dunois.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 929 | 862 | 732 | 636 | 581 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1995- | Jean Parlebas | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. a lemosin.net.
# V373 Scuti

V373 Scuti va ser nova que va aparèixer dins 1975 a la constel·lació meridional de l'Escut. Va ser anunciada el 15 de juny de 1975 per Paul Wild a l'Observatori de Berna-Zimmerwald, Suïssa. En aquell moment la magnitud era aproximadament 7.9. La magnitud de màxima de 7.1 es va produir un mes abans de l'11 de maig.
La corba de llum d'aquesta nova minvar d'acord amb la llei de potència típica després del pic, però va mostrar un comportament variable significatiu. Després d’uns 40-50 dies, van començar a aparèixer les línies d’emissió a l'espectre, cosa que va permetre mesurar la velocitat mitjana d’expansió de 955 ± 130 km/s. El gran parpelleig d’amplitud i altres indicadors suggereixen una influència magnètica, cosa que el converteix en un sistema candidat a polar intermedi. Una modulació de la lluminositat de 258,3 segons és molt probable que siga a causa de la rotació de la nana blanca. El sistema té un període orbital de 3,69 ± 0,07 h, i la corba de llum suggereix una elevada inclinació orbital.

## Referències

* 1 2 3 Afirmat a: Gaia Data Release 2. Indicat a la font segons: SIMBAD. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 25 abril 2018.
* 1 2 Tappert, C.; Schmidtobreick, L.; Vogt, N.; Ederoclite, A. «Life after eruption - III. Orbital periods of the old novae V365 Car, AR Cir, V972 Oph, HS Pup, V909 Sgr, V373 Sct and CN Vel». Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, 436, 3, 01-12-2013, p. 2412–2425. DOI: 10.1093/mnras/stt1747.
* ↑ Wild, P. «Probable Nova in Scutum». IAU Circular, 2791, 01-06-1975, p. 1.
* ↑ Rosino, L. «Spectral evolution of Nova V400 Per (1974) and Nova V373 Sct (1975)». Astrophysics and Space Science, 55, 2, 01-05-1978, p. 383–394. DOI: 10.1007/BF00642265.
* ↑ Duerbeck, Hilmar W. «A Reference Catalogue and Atlas of Galactic Novae». Space Science Reviews, 45, 1-2, 01-03-1987, p. 1–14. DOI: 10.1007/BF00187826.
* ↑ Strope, Richard J.; Schaefer, Bradley E.; Henden, Arne A. «Catalog of 93 Nova Light Curves: Classification and Properties». The Astronomical Journal, 140, 1, 01-07-2010, p. 34–62. DOI: 10.1088/0004-6256/140/1/34.
* 1 2 Woudt, Patrick A.; Warner, Brian «High-speed photometry of faint cataclysmic variables - III. V842 Cen, BY Cir, DD Cir, TV Crv, V655 CrA, CP Cru, V794 Oph, V992 Sco, EU Sct and V373 Sct». Monthly Notice of the Royal Astronomical Society, 340, 3, 01-04-2003, p. 1011–1019. DOI: 10.1046/j.1365-8711.2003.06367.x.