OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Gimnàstica Iberiana

La Gimnàstica Iberiana fou un club de futbol català de la ciutat de Barcelona, al barri de Zona Franca. El club data de l'any 1947. L'any 1989 la Gimnàstica Iberiana va esdevenir filial del RCD Espanyol amb el nom d'Espanyol Promeses. Posteriorment l'equip recuperaria la seva independència, començant des de Tercera Territorial. Els seus colors són el vermell i el blau. El club té un grup d'animació anomenat "Peña los Machos". A final de la temporada 2011/12 el club va ser absorbit pel CCE Tecnofutbol, cedint-li així la seva plaça a Primera Catalana.

## Temporades

Fins a l'any 2011-12 el club ha militat 3 vegades a Primera Catalana i 10 a Preferent Territorial.
* 2009-2010 Primera Div. Catalana 16è
* 2010-2011 Primera Div. Catalana 6è
* 2011-2012 Primera Catalana 10è

## Jugadors destacats

* Canito
* Sebastià Herrera

## Referències

* ↑ Mundo Deportivo, 08/07/1989, pàgina 11
* ↑ Mundo Deportivo, 06/07/2012, pàgina 28

## Enllaços externs

* Web oficial
* Cròniques partits
* Informació a la FCF
# Homaloptera smithi

Homaloptera smithi és una espècie de peix de la família dels balitòrids i de l'ordre dels cipriniformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 6 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a les conques dels rius Mekong, Chao Phraya i Maeklong, i a la península de Malaca.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. John Wiley and Sons, 1994. ISBN 978-0471547136.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Villanovaforru

Villanovaforru (en sard, Biddanoa Forru) és un municipi sard, dins de la província de Sardenya del Sud. L'any 2007 tenia 2.960 habitants. Es troba a la regió de Marmilla. Limita amb els municipis de Collinas, Lunamatrona, Sanluri i Sardara.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2005- | Mariano Pistis | Llista cívica |

## Curiositats

El 17 de juliol de 1977, a l'església de Villanovaforru, per primer cop en la història recent de Sardenya, es va celebrar la missa en sard.

## Referències

* ↑ Eduardo Blasco Ferrer, La lingua sarda contemporanea, Cagliari, 1986, pag. 58.
# Ió monoatòmic

Un ió monoatòmic ion és un ió que consta d'un o més àtoms d'un únic element (a diferència de l'ió poliatòmic, el qual consta de més d'un element en cada ió). Per exemple el carbonat de calci consta de l'ió monoatòmic Ca$^{2+}$ i de l'ió poliatòmic CO₃$^{2-}$. Un tipus I de compost binari iònic conté un metall (catió) que forma només un tipus d'ió. Un tipus II de compost iònic conté un metall que forma més d'un tipus d'ió, és a dir, ions amb diferent càrrega elèctrica.
Tipus I de cations :
| Hidrogen | H$^+$ |
| Liti | Li$^+$ |
| Sodi | Na$^+$ |
| Potassi | K$^+$ |
| Rubidi | Rb$^+$ |
| Cesi | Cs$^+$ |
| Magnesi | Mg$^{2+}$ |
| Calci | Ca$^{2+}$ |
| Estronci | Sr$^{2+}$ |
| Bari | Ba$^{2+}$ |
| Alumini | Al$^{3+}$ |
| Plata | Ag$^+$ |
| Zinc | Zn$^{2+}$ |
Tipus II de cations :
| Ferro (II)ferrós | Fe$^{2+}$ |
| Ferro (III)fèrric | Fe$^{3+}$ |
| Coure (II)cúpric | Cu$^{2+}$ |
| Coure (I)cuprós | Cu$^+$ |
Anions comuns :
| hidrur | H$^−$ |
| fluorur | F$^−$ |
| clorur | Cl$^−$ |
| bromur | Br$^−$ |
| iodur | I$^−$ |
| òxid | O$^{2−}$ |
| sulfur | S$^{2−}$ |
| nitrur | N$^{3−}$ |
| fosfur | P$^{3−}$ |
# Gian Matteo Fagnini

Gian Matteo Fagnini (Lecco, Llombardia, 11 d'octubre de 1970) és un ciclista italià, ja retirat, que fou professional entre 1994 i 2005.
En el seu palmarès hi ha dues victòries d'etapa al Giro d'Itàlia i una Volta a Colònia. Fagnini va destacar per ser el llençador de dos grans ciclistes com van ser Mario Cipollini i Erik Zabel, als quals va ajudar a guanyar moltes etapes.
Bon velocista, és sobretot conegut per haver estat el llançador de Mario Cipollini (del 1994 al 1999 i el 2004) i Erik Zabel (del 2000 al 2003) ajudant-los a aconseguir nombroses victòries en els esprints massius. Quan els seus líders no disputaven les c curses o havien abandonat també podia lluitar per la victòria en els esprints finals, cosa que passà durant el Giro d'Itàlia de 1998, on va guanyar dues etapes i la classificació final de l'Intergiro.

## Palmarès

* 1990
** Vencedor de 2 etapes a la Volta a Costa Rica
** 1r a la Copa d'Hivern
* 1991
** 1r a la Florència-Viareggio
** 1r a la Coppa Cicogna
* 1993
** 1r a la prova en ruta dels Jocs del Mediterrani
** 1r a la Montecarlo-Alassio
* 1994
** Vencedor d'una etapa a la Euskal Bizikleta
* 1997
** Vencedor d'una etapa a la Volta a la Comunitat Valenciana
* 1998
** Vencedor de 2 etapes al Giro d'Itàlia. 1r de l'Intergiro
* 2001
** 1r a la Volta a Colònia
* 2002
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Astúries

### Resultats al Tour de França

* 1995. 107è de la classificació general.
* 1996. Abandona (6à etapa)
* 1997. 103è de la classificació general.
* 1998. Abandona (10à etapa)
* 1999. Abandona (9à etapa)
* 2000. 104è de la classificació general.
* 2002. 104è de la classificació general.
* 2004. Abandona (2à etapa)

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 1997. Desqualificat (4à etapa)
* 1998. 77è de la classificació general. Vencedor de 2 etapes. 1r de l'Intergiro
* 1999. 86è de la classificació general.

### Resultats a la Volta a Espanya

* 1994. Abandona (10à etapa)

## Referències

* ↑ «FAGNINI Gianmatteo». [Consulta: 13 desembre 2022].
* 1 2 ONLUS®, Museo del Ciclismo Associazione Culturale. «Museo del Ciclismo - Gianmatteo FAGNINI» (en italià). [Consulta: 13 desembre 2022].
* ↑ « 6ª etapa: Cipollini double la mise à Brive », L'Humanité, 18 de juliol de 1998: "Scirea i Fagnini traballaren molt per a mi en els metres finals" (Mario Cipollini, després de la seva victòria en la 6a etapa del Tour de França de 1998)

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
# Pedra Sobre Altra

La Pedra Sobre Altra és un monument megalític del Massís de Cadiretes, al municipi de Tossa de Mar, comarca de La Selva.
Està catalogat com a paradolmen. A pocs metres, i dins el mateix conjunt megalític, s'eleva una gran formació rocosa natural que caracteritza el monument. Aquest consta de cripta-cova, passadís i túmul. Posseeix un corredor de dimensions superiors al de la Cova d'en Daina (4 m). Fou excavat a principis dels anys 80 per Lluís Esteva Cruañas, J. Tarrús Galter i E. Fa Tolosanes.
Segons una inscripció gravada al monument i datada el 1799, aquest esdevenia termenal entre Tossa de Mar i Llagostera.

## Descripció

Tipus de sepulcre: paradolmènic, és a dir, en part natural i en part artificial. Longitud màxima (mesura interior): 6,60 m. Amplada màxima (mesura interior): 2,20 m a la cripta i 1,20 al passadís. Alçada màxima de les lloses: 1,66 m. Amplada màxima de les lloses: 1,30 m. Gruix màxim de les lloses: 0,60 m. Orientació: sud-oest (233°); forçada per la utilització d'elements naturals. Coberta: bloc granític natural, irregular, de 4,8 per 3 per 4 m, aproximadament. Eixos del túmul: el transversal mesura uns 8 m i el longitudinal uns 6, mesurats des de l'entrada de la cripta. Alçada del túmul: 1,60 m, aproximadament.

## Construcció

Fou construït aprofitant la gran pedra natural que avui cobreix la cripta. Els constructors van ampliar la balma que ja havia d'existir o la van crear, en observar les possibilitats que el lloc oferia.

## Excavació

El material trobat va ser escàs: el més important es redueix només a dos fragments d'un vas carenat i una fulla de sílex. Estaven enfront de l'entrada de la cripta, a 15 cm de la roca del fons.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Sepulcro paradolménico de "Pedra sobre altra" (Tossa de Mar, Girona). Lluis Esteva i Cruañas, Esteban Fa Tolsanes, Josep Tarrús i Galter

## Vegeu també

* Paradolmen d'en Garcia
* Paradolmen de Ses Rates
# Hisonotus armatus

Hisonotus armatus és una espècie de peix de la família dels loricàrids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 4,6 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: Laguna dos Patos (Brasil).

## Referències

* ↑ Eigenmann C. H. & Eigenmann R. S. 1889. Preliminary notes on South American Nematognathi. II. Proc. Calif. Acad. Sci. (Ser. 2) v. 2. 28-56.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Burgess, W. E. An Atlas of Freshwater and Marine Catfishes: A Preliminary Survey of the Siluriformes (en anglès). TFH Publications, 1989. ISBN 9780866221313.
* Carvalho, T.P., Lehmann A., P., Pereira, E.H.L. & Reis, R.E. 2008. A New Species of Hisonotus (Siluriformes: Loricariidae: Hypoptopomatinae) from the Laguna dos Patos Basin, Southern Brazil. Copeia, 2008 (3): 510-516.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ferraris, C.J. Jr. 2003. Loricariidae - Loricariinae (Armored catfishes). p. 330-350. A R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre, EDIPUCRS, Brasil.
* Fisch-Muller, S. 2003. Loricariidae-Ancistrinae (Armored catfishes). p. 373-400. A: R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Weber, C. 2003. Loricariidae - Hypostominae (Armored catfishes). p. 351-372. A: R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Stephen Kleene

Stephen Kleene (5 de gener de 1909, Hartford (Connecticut), Estats Units - 25 de gener de 1994, Madison (Wisconsin), EUA) fou un lògic i matemàtic estatunidenc.

## Biografia

Tot i haver nascut a Hartford (Connecticut), sempre es va considerar de Union (Maine), on estava la casa pairal del seu avi patern. Es va graduar a l'Amherst College el 1930 i, fascinat per les matemàtiques, fou estudiant graduat i assistent investigador a la universitat de Princeton, on rebé el doctorat en matemàtiques el 1934, supervisat per Alonzo Church, per una tesi titulada Una teoria dels enters positius en lògica formal. El 1935 entrà al departament de matemàtiques de la universitat de Wisconsin a Madison com a instructor, i esdevingué assistent de professor el 1937.
En aquesta època fundà la teoria de les funcions recursives i el càlcul lambda, una àrea d'interès que seria investigada per ell durant tota la seva vida.
El curs 1939-40 fou professor visitant a l'Institut d'Estudis Avançats de Princeton i el 1941 entrà a l'Amherst com a professor associat de matemàtiques. Durant la Segona Guerra Mundial (1942-1946), Kleene fou tinent-comandant a l'Armada dels Estats Units, fent d' instructor de navegació a l'US Naval Reserve's Midshipmen's School de Nova York i, després, de director de projecte al laboratori d'investigació de l'armada a Washington DC.
El 1946 tornà a la universitat de Wisconsin en la qual va ser nomenat professor titular el 1948. Fou degà de la Facultat de Lletres i Ciències des del 1969 fins al 1974. Es va retirar el 1979.
Els seus llibres més importants van ser Introduction to Metamathematics (1952) i Mathematical Logic (1965). Va publicar també nombrosos articles a revistes científiques sobre funcions recursives i sobre matemàtica intuïcionista.

## Referències

* 1 2 «Stephen Cole Kleene, American mathematician». Encyclopaedia Britannica [Consulta: 7 juny 2018].
* ↑ Mac Lane, 1998, p. 155.
* ↑ Mac Lane, 1994, p. 3.
* ↑ Mac Rosselló, 2002, p. 110 i ss.
* ↑ Mac Lane, 1998, p. 157.
* ↑ Chang, 2011, p. 404.

## Bibliografia

* Agnellis, Irving M. «In Memoriam» (en anglès). Modern Logic, Vol. 4, Num. 3, 1994, pàg. 281-283. ISSN: 1047-5982.
* Chang, Sooyoung. Academic Genealogy of Mathematicians (en anglès). World Scientific Publishing, 2011. ISBN 978-981-4282-29-1.
* Mac Lane, Saunders «Stephen Cole Kleene — a reminiscence» (en anglès). Annals of Pure and Applied Logic, Vol. 81, Num. 1-3, 1996, pàg. 3-7. DOI: 10.1016/0168-0072(95)00049-6. ISSN: 0168-0072.
* Mac Lane, Saunders. «Stephen Cole Kleene». A: National Academy of Sciences. Biographical Memoirs. Vol. 75 (en anglès). National Academies Press, 1998, p. 155-163. ISBN 978-0-3090-6295-4.
* Rosselló, Francesc. La gallina dels ous d’or: el darrer teorema de Fermat. Edicions UIB, 2002. ISBN 84-7632-719-6.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Stephen Kleene» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland.
* «Stephen Cole Kleene». Encyclopaedia Britannica, 1998. [Consulta: 22 febrer 2022]. (anglès)
# Villanovilla

Villanovilla (en aragonès Villanoviella) és una localitat espanyola pertanyent a el municipi de Jaca, a la Jacetània, província d'Osca, Aragó.

## Geografia

Villanovilla està enclavada en la part inferior de la vall del riu Ijuez, afluent del riu Aragó, a La Garcipollera.

## Història

A diferència d'altres localitats de la vall, el seu nucli urbà va ser reservat en propietat pels seus veïns, quan el Patrimoni Forestal de l'Estat va adquirir els terrenys de la vall per a la seva reforestació. Després d'anys de despoblació, Villanovilla va aconseguir salvar-se de l'abandonament, gràcies a la rehabilitació dels seus habitatges.

## Demografia
### Localitat

Dades demogràfiques de Villanovilla des de 1900:
Evolució demogràfica :
| 1900 | 1910 | 1920 | 1930 | 1940 | 1950 | 1960 | 1970 | 1981 | 1991 | 2001 | 2011 | 2019 |
| 75 | 72 | 73 | 60 | 52 | 48 | 30 | 10 | 6 | 3 | 8 | 11 | 12 |

### Antic municipi

Dades demogràfiques del municipi de Villanovilla des de 1842:
Evolució demogràfica :
| 1842 | 1857 | 1860 | 1877 | 1887 | 1897 | 1900 | 1910 | 1920 |
| 56 | 346 | 323 | -- | -- | -- | -- | -- | -- |

## Referències

* ↑ Laplana Galindo, María José. Catálogo de pueblos y municipios de Aragón : estadística de población y nomenclaturas toponímicas entre 1900 y 2004. 1a. ed. Saragossa: Institut Aragonès d'Estadística, 2005, p. 542-543. ISBN 84-7753-366-0.
* ↑ «Instituto Nacional de Estadística. (Spanish Statistical Institute)». [Consulta: 9 juliol 2021].
* ↑ «INEbase. Alteraciones de los municipios». [Consulta: 9 juliol 2021].
# Iórtom

Iórtom (en rus: Ёртом) és un poble de la República de Komi, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 244 habitants.

## Referències

* ↑ «Всероссийская перепись населения 2010. Итоги переписи по Республике Коми. Том 1 Численность, размещение, возрастно-половой состав населения». Комистат, 2018. Arxivat de l'original el 2021-07-11. [Consulta: 6 juliol 2021].
* ↑ Коряков Ю.Б.. «База данных "Этно-языковой состав населённых пунктов России"». Arxivat de l'original el 2017-11-16. [Consulta: 6 juliol 2021].
# La feréstega domada

La feréstega domada (títol original anglès The Taming of the Shrew, coneguda també en català com La fera sotmesa, L'amansiment de la fera, L'amansiment de la fúria i L'amansiment de l'harpia) és una obra de teatre de William Shakespeare que narra la relació d'un matrimoni nou, on la dona mostra molt mal caràcter fins que el marit l'amanseix mostrant-se igual d'implacable, alhora que té lloc un embolic amorós amb la germana de l'esposa i dos possibles pretendents. La comèdia ha estat criticada pel seu masclisme, ja que la conclusió és que la dona sempre ha d'obeir el marit. El final, això no obstant, sembla feliç per a tots els protagonistes. Ell usa l'atac per imitar el comportament de la dona, que ho fa solament com a defensa.
La història era popular a l'època i van sorgir altres llibres amb títols similars, fet que durant anys va posar en qüestió l'autoria de Shakespeare. Sembla que l'origen remot està a un conte recollit a El conde Lucanor. Destaca el tractament del llenguatge i els intercanvis d'enginy entre els esposos, que porten el pes de la comèdia.
L'èxit de l'obra va motivar diverses adaptacions, incloent-hi un musical i una pel·lícula homònima el 1967, amb Elizabeth Taylor com a protagonista.

## Traduccions catalanes

* 1908: La feréstega domada, traducció de Josep Farran i Mayoral
* 1930: L'Amansiment de la fera, traducció de Cèsar August Jordana
* 1945: L'Amansiment de l'harpia, traducció de Josep Maria de Sagarra
* 1987: L'Amansiment de la fúria, traducció de Salvador Oliva

## Referències

* La feréstega domada a xtec
# Fèlix I

Fèlix I va ser elegit nou Papa el 5 de gener de l'any 269, després de la mort del Papa Dionís I el 26 de desembre de 268.
De demostrada ciutadania romana, se'n saben ben poques coses del seu pontificat, però es creu que va ser ell qui va donar la sanció eclesiàstica a la celebració anual dels màrtirs; una celebració que, no obstant això, ja existia abans del seu pontificat. També es creu que va ser ell qui va fer la llei de consagració d'esglésies. A més a més, també es creu que, a causa del seu suport als cristians durant les persecucions de cristians de l'emperador Luci Domici Aurelià, va ser afegit a la llista de màrtirs. El dia de la seva mort, el 30 de desembre de l'any 274, s'ha convertit en el dia de la seva festa.
Un fragment d'una carta enviada a Màxim d'Alexandria, bisbe d'Alexandria, en la qual es dona suport a les doctrines de la Trinitat i l'Encarnació de Crist en contra dels arguments de Pau de Samòsata, va ser escrit per Fèlix. Se li atribueixen tres cartes més, l'autenticitat de les quals encara no ha sigut demostrada.

## Referències

* ↑ Kelly, J. N. D.. A Dictionary of Popes (en anglès). Oxford University Press, 2010, p. 19. ISBN 0199295816.
# Pedra Solovetski (Moscou)

La Pedra Solovetski és el nom que popularment ha rebut el Monument a les Víctimes del Gulag, una llosa provinent de les pedreres del gulag de les Illes Solovietski ubicada a la Plaça Lubianka de Moscou, davant del gran edifici que va acollir les activitats repressives de la Txekà, l'OGPU, el NKVD i la KGB. El monument va ser erigit el 1990 per l'associació Memorial, en homenatge a les víctimes de la repressió política a la Unió Soviètica.
El monument s'inaugurà el 30 d'octubre de 1990 per commemorar una iniciativa del 1974 per establir un Dia dels presos polítics a l' URSS. Posteriorment, el 1991, es va establir oficialment el 30 d'octubre com a Dia del Record de les Víctimes de la Repressió Política.

## Referències

* ↑ «Capítol XVII: Descobriment de la pedra Solovietski a Moscou» (en rus). Memorial. [Consulta: 10 maig 2020]. «Открытие Соловецкого камня в Москве»
* ↑ Ferri, Llibert «Putin impulsa la desmemòria del Gulag». El Temps, 21-08-2017 [Consulta: 10 maig 2020].
# Glenn Hysén

Glenn Hysén (Göteborg, 30 d'octubre de 1959) és un exfutbolista suec de la dècada de 1980.
Fou 68 cops internacional amb la selecció sueca amb la qual participà en la Copa del Món de Futbol de 1990.
Pel que fa a clubs, defensà els colors de IF Warta, IFK Göteborg, PSV Eindhoven, ACF Fiorentina i Liverpool FC.

## Referències

* ↑ «FIFA Tournaments - Players & Coaches - Glenn HYSEN». Fifa.com, 11-01-2016. Arxivat de l'original el 2015-04-12. [Consulta: 18 gener 2016].
* ↑ Silver, Nate. «The History of the World Cup in 20 Charts». FiveThirtyEight, 12-06-2015. [Consulta: 18 gener 2016].
* ↑ Text: Lena Wreede/TT Spektra Följ skribent. «"Nyttig lärdom att bli arbetslös" - Helsingborgs Dagblad». Hd.se, 27-10-2009. Arxivat de l'original el 24 octubre 2012. [Consulta: 18 gener 2016].
* ↑ Morgan, Scott «Deal or No Deal?». Inside United. Haymarket Network [Teddington], 194, 01-09-2008, pàg. 42–46.
* ↑ «Glenn Hysen - Liverpool FC». Liverpoolfc.tv. Arxivat de l'original el 30 maig 2012. [Consulta: 18 gener 2016].
* ↑ Profile at LFCHistory.net
# Holland

«Holland» té aquests significats:
* Geografia:
** Estats Units:
*** Holland (Arkansas).
*** Holland (Carolina del Nord).
*** Holland (Florida).
*** Holland (Geòrgia).
*** Holland (Illinois).
*** Holland (Indiana)
*** Holland (Iowa).
*** Holland (Kansas).
*** Holland (Kentucky)
*** Holland (Massachusetts)
*** Holland (Michigan).
*** Holland (Minnesota)
*** Holland (Missouri)
*** Holland (Nova Jersey).
*** Holland (Nova York)
*** Holland (Ohio)
*** Holland (Oregon).
*** Holland (Pennsilvània).
*** Holland (Vermont).
*** Holland (Texas).
*** Holland (Virgínia).
*** Holland (Wisconsin).
*** New Holland (Dakota del Sud), concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Dakota del Sud.
*** New Holland (Illinois), població dels Estats Units a l'estat d'Illinois.
*** New Holland (Ohio), població dels Estats Units a l'estat d'Ohio.
*** Holland Patent, població dels Estats Units a l'estat de Nova York.
*** Hoek van Holland, localitat del centre de la costa occidental dels Països Baixos.
** Alemanya:
*** Holland (Borgholzhausen) (Rin del Nord - Westfàlia)
*** Holland (Eschikam) (Baviera)
*** Klein Holland (Rin del Nord - Westfàlia)
*** Nord-Holland (Hessen)
** Regne Unit:
*** Holland (Lancashire) al comtat de Lancashire.
*** Holland al comtat de Lincolnshire.
*** Holland Park, parc de Londres.
* Biografies:
** Holland Smith (Seale, Alabama, 1882 - San Diego, 1967), General del Cos de Marines dels Estats Units durant la Segona Guerra Mundial.
** Agnieszka Holland (Varsòvia, Polònia, 1948), directora de cinema i guionista polonesa.
** Bill Holland, pilot estatunidenc de curses automobilístiques.
** Charles Holland (Aldridge, West Midlands, 1908 - 1989), ciclista anglès.
** John L. Holland, psicòleg nord-americà.
** Lancelot Holland (1887 – 1941), almirall britànic durant la Segona Guerra Mundial.
** Tom Holland (1968), escriptor britànic d'obres literàries i acadèmiques.
** Tom Holland (actor) (1996), actor i ballarí anglès.
* Miscel·lània:
** Holland Open Software Conferentie, esdeveniment realitzat als Països Baixos que reuneix anualment la comunitat de programari lliure.
** Holland Casino, empresa de casinos dels Països Baixos.
** Holland (àlbum), àlbum del grup The Beach Boys (1973).
# Teodor Mal·li

Teodor Mal·li (en llatí Flavius Theodorus Mallius o Theodorus Mallius o Theodorus Manlius, en grec Θεόδωρος) va ser un magistrat romà del segle iv, i un escriptor de religió cristiana. Era contemporani d'Agustí d'Hipona que li va dedicar la seva obra De vita beata.
Va ser cònsol l'any 399 i va escriure un llibre, De Rerum Natura, que es conserva. La seva vida la va escriure el filòleg Albert Rubens i va ser publicada l'any 1694. De vegades s'ha confós aquest Mal·li amb el poeta Manili.

## Referències

* ↑ [https://quod.lib.umich.edu/m/moa/acl3129.0003.001/1061?page=root;rgn=full+text;size=100;view=image;q1=TheodorusSmith,+William+(ed.).+Dictionary+of+Greek+and+Roman+Biography+and+Mythology.+Volum III.++Boston:+Little,+Brown+&+Comp.,+1867,+p. 1053. ]
# Jean Etxeberri-Aintxart

Jean Etxeberri-Aintxart —en basc— o Jean Etcheverry-Aïnchart —en francès— (Baigorri, 1914 – 2003) fou un polític basc i notari. Fill de Désiré Etxeberri-Aintxart, conseller general del cantó de Baigorri del 1913 al 1940.
Diputat a l'Assemblea Nacional constituent (1945-1946), demanà l'autonomia del País Basc en el marc de la República Francesa. Posteriorment fou conseller general del cantó de Baigorri de 1945 al 1976. El 1963 participà la fundació d'Enbata, el primer moviment polític abertzale del País Basc del Nord.

## Referències

* ↑ «Jean Etcheverry-Ainchart» (en francès). Assemblée Nationale, 03-08-2016. [Consulta: 3 agost 2016].
* ↑ «Jean Etcheverry-Ainchart, político francés» (en castellà). El País, 30-11-2003. [Consulta: 3 agost 2016].