OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Buc

* No s'ha de confondre amb bug.
«Buc o BUC» té aquests significats:
* Buc (nàutica), cos d'un vaixell estanc a l'aigua cosa que permet la flotabilitat de tot el vaixell
* Buc (arquitectura). conjunt de les parets mestres i la coberta d'un edifici
* Buc, caixa d'abelles
* BUC, club de rugbi barceloní fundat l'any 1929
* Buc (Territori de Belfort), municipi francès al departament de Territori de Belfort (regió del Franc Comtat)
* Buc (Yvelines), municipi francès al departament d'Yvelines (regió d'Illa de França)
* Búč, poble d'Eslovàquia a la regió de Nitra
* Bèlcastèl e Buc, municipi francès al departament de l'Aude (regió de Llenguadoc-Rosselló)
Viccionari
# Supernetting

El supernetting és un procediment que aprofita els principis de CIDR per a direccionar cap a un conjunt de xarxes IP utilitzant una sola ruta. Aquesta ruta obtinguda, s'anomena supernet.
Per a la millor comprensió, n'exposem un exemple:
Suposem que en un swich multixarxa, s'hi troben 4 xarxes:
Si desitgem sumaritzar aquestes quatre xarxes (que hipotèticament requereixen quatre rutes diferents als dispositius veïns) en una sola xarxa a publicar, podem sintetitzar-les a la supernet IP: 192.168.0.0/22. Aquesta única supernet engloba les quatre xarxes inicials, obtenint com a resultat una supernet de 22 bits per la part de xarxa i 10 bits per la part de host, amb un total de (2^10)-2=1022 hosts:
Observeu el tercer octet:
Els bits ressaltats en negreta són els que corresponen a la part que identifica la xarxa amb una màscara de 22 bits. En aquest cas, les quatre xarxes /24 tenen el mateix patró binari i per tant, es poden sintetitzar en una sola ruta.
S'ha de tenir present que per a implementar el supernetting, és necessari fer ús de protocols d'encaminament que soportin VLSM i CIDR, com ara: RIPv2, EIGRP, OSPF, IS-IS o BGP. Quan s'implementa alguns d'aquests protocols, depenent del protocol, Cisco IOS habilita o no per defecte la funció d'autosumaritzar rutes a les fronteres de classe. La sumarització també pot configurar-se manualment.
Això és una pràctica important en grans xarxes corporatives, pel que fa a recursos de processament i memòria la reducció de grandària de les taules d'encaminament. En canvi, a internet és una pràctica essencial per a poder mantenir la grandària de les taules d'encaminament dins de límits admissibles.
# Bosc Nacional Cherokee

El Bosc Nacional Cherokee (Cherokee National Forest) se situa als estats de Tennessee i Carolina del Nord, i és gestionat pel Servei Forestal dels Estats Units. El bosc compta amb onze àrees salvatges, tres llacs grans, i més de 970 quilòmetres de senders, incloent 240 quilòmetres del Sender dels Apalatxes a la seva ruta per les Grans Muntanyes Fumejants (Great Smoky Mountains). Al bosc hi ha 43 espècies de mamífers, 154 espècies de peixos, 55 espècies d'amfibis i 262 espècies d'aus.
La seu administrativa (supervisor's office) del bosc es localitza a Cleveland (Tennessee). El bosc és separat geogràficament pel Parc Nacional de les Grans Muntanyes Fumejants en dues seccions, sud i nord. Els districtes de guardaboscos (ranger districts) d'Ocoee amb oficines a Benton i de Tellico amb oficines a Tellico Plains se situen al sud. Els districtes d'Unaka amb oficines a Greeneville i de Watauga amb oficines a Unicoi se situen al nord. El centre d'aigües braves d'Ocoee (Ocoee Whitewater Center) és a Copperhill al sud.

## Àrees salvatges

Al bosc hi ha vuit àrees salvatges i seccions parcials de tres àrees salvatges designades sota la Llei d'àrees salvatges de 1964:
* Bald River Gorge Arxivat 2016-04-18 a Wayback Machine.
* Big Frog (parcialment) Arxivat 2016-04-16 a Wayback Machine.
* Big Laurel Branch Arxivat 2016-06-03 a Wayback Machine.
* Citico Creek Arxivat 2016-06-03 a Wayback Machine.
* Cohutta (parcialment) Arxivat 2016-04-16 a Wayback Machine.
* Gee Creek Arxivat 2016-04-18 a Wayback Machine.
* Joyce Kilmer-Slickrock (parcialment) Arxivat 2016-04-17 a Wayback Machine.
* Little Frog Mountain Arxivat 2016-04-18 a Wayback Machine.
* Pond Mountain Arxivat 2016-04-18 a Wayback Machine.
* Sampson Mountain Arxivat 2016-04-18 a Wayback Machine.
* Unaka Mountain Arxivat 2016-06-03 a Wayback Machine.

## Vegeu també

* Llista de boscos nacionals dels Estats Units
* Parc Nacional de les Grans Muntanyes Fumejants
* Sender dels Apalatxes
* Cherokees
* Llengua cherokee

## Referències

* ↑ «The National Forests of the United States». The Forest History Society. Arxivat de l'original el 12 de febrer 2013. [Consulta: 14 octubre 2012].
* ↑ «Cherokee National Forest». U.S. Forest Service. [Consulta: 17 octubre 2012].
* ↑ «Cherokee National Forest: Contact Us». United States Forest Service, 01-05-2016.
* ↑ «Cherokee National Forest: About Wilderness Areas». U.S. Forest Service. [Consulta: 1r maig 2016].
# Maria Isabel Moreu

Maria Isabel Moreu (Catalunya, 1945 - Catalunya, 2002) fou una jugadora de tennis de taula catalana.
Començà la pràctica del tennis de taula amb vint-i-dos anys al Club Tennis Barcino, on hi desenvolupà tota la carrera esportiva. Es proclamà quatre vegades campiona d'Espanya, una en individual (1966), dos en dobles (1965, 1967) i una per equips (1967). També aconseguí tres Lligues espanyoles de forma consecutiva (1971, 1972, 1973) amb el CT Barcino. Internacional amb la selecció espanyola, participà al Campionat d'Europa de 1966

## Referències

* ↑ «Isabel Moreu». Enciclopèdia de l'esport català. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Hernández, M. Carmen. «Trio de "campeonas" en tel tenis de mesa nacional». Mundo Deportivo, 08-02-1968. [Consulta: 3 febrer 2023].
# Parc Nacional del Mont Kenya

El Parc Nacional del Mont Kenya, establert el 1949, protegeix la regió que envolta el Mont Kenya. Inicialment es tractava d'una reserva de bosc abans de ser declarat com a parc nacional. El parc nacional i la reserva forestal, combinats, es va convertir en Patrimoni de la Humanitat per la UNESCO el 1997. El gestiona el Servei de la Vida Silvestre de Kenya.

## Història

Actualment el parc nacional es troba dins la reserva forestal que l'envolta. A l'abril de 1978, l'àrea va ser designada com a Reserva de la Biosfera de la UNESCO.
El Govern de Kenya tenia quatre raons per a la creació d'un parc nacional al Mont Kenya i als seus voltants. Aquestes eren la importància del turisme per a les economies locals i nacionals, preservar una zona de gran bellesa escènica, conservar la biodiversitat dins del parc, i preservar la captació d'aigua per a la zona dels voltants.

## Àrea

El parc nacional té una superfície de 715 km², la majoria de les quals estan per sobre la línia dels 3.000 metres. La reserva forestal té una superfície de 705 km². La combinació dels dos fa que l'àrea del Patrimoni de la Humanitat de la UNESCO sigui de 1.420 km².
Una petita porció de les fronteres d'aquest parc és a prop d'importants poblacions han posat tanques electrificades per mantenir els elefants fora de les terres de cultiu dels voltants. Els sediments volcànics al terra de la regió circumdant i l'enorme volum d'aigua dolça que baixa les pistes fa que l'àrea sigui particularment favorable per l'agricultura.
En altituds inferiors són freqüents els Colobus, altres micos i els Búfals africans.

## Referències

* ↑ Centre, UNESCO World Heritage. «Mount Kenya National Park/Natural Forest» (en anglès). [Consulta: 21 febrer 2021].
# Lubila

El lubila és una llengua que es parla al sud-est de Nigèria, a la LGA d'Akampkpa, a l'estat de Cross River.
El lubila forma part del grup lingüístic de les llengües loko, que formen part de les llengües de l'alt Cross Central Est-Oest. Les altres llengües del mateix grup lingüístic són el lokaa i l'nkukoli. Totes aquestes es parlen a Nigèria.

## Ús

El lubila és una llengua que gaudeix d'un ús vigorós (6a); tot i que no està estandarditzada, és parlada per persones de totes les edats i generacions. Segons l'ethnologue, el 2000 hi havia 11.400 lubila-parlants.

## Població i religió

El 75% dels 17.000 lubiles són cristians; la meitat d'aquests són protestants, el 25% són catòlics i el 25% pertanyen a esglésies cristianes independents. El 25% dels lubiles restants creuen en religions tradicionals africanes.

## Referències

* 1 2 lubila al joshuaproject
* 1 2 lubila a l'ethnologue
* ↑ llengües loko a l'ethnologue
# Superlatiu

Un superlatiu és un grau de la comparació on es declara que quelcom és el màxim o mínim dins la seva classe, per exemple quan es diu que una cosa és "òptima" vol dir que té el màxim grau d'adequació, que no pot ser millor. En la majoria de llengües indoeuropees es distingeix entre superlatiu absolut (format per un sufix que s'afegeix a l'adjectiu) o relatiu, que és quan una paraula (de diferents categories) es torna superlativa en una construcció gramatical superlativa.

## En català

El català presenta el grau superlatiu absolut, format amb el sufix variable -íssim provinent del llatí i també una construcció relativa formada per "el/la més" avantposat al terme que es vol comparar, usualment adjectius o adverbis, tot i que es pot trobar amb altres categories gramaticals. Hi ha també superlatius irregulars, que són paraules totalment diferents dels termes neutres amb què es comparen, com el ja citat cas d'"òptim". Es pot especificar de manera opcional l'univers objecte de comparació, per exemple en dir "és el més llest" es pot sobreentendre que és el més llest de tots o voler especificar-ho "és el més llest de tots els cosins".
# Bórtnoie

Bórtnoie (en rus: Бортное) és un poble de l'óblast de Tula, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 12 habitants.

## Referències

* ↑ «Закон Тульской области от 14 марта 2005 года № 555-ЗТО «О переименовании муниципального образования „город Богородицк и Богородицкий район“ Тульской области, установлении границ, наделении статусом и определении административных центров муниципальных образований на территории Богородицкого района Тульской области»». Arxivat de l'original el 2021-11-23.
* ↑ «Закон Тульской области от 27 декабря 2007 года N 954-ЗТО «Об административно-территориальном устройстве Тульской области»». Arxivat de l'original el 2017-04-27.
* ↑ ОКАТО Plantilla:ОКАТО
* ↑ «Церковь Параскевы Пятницы (1834г.) в Балахне». Arxivat de l'original el 2015-04-02.
# Maria Isabel Pijoan i Picas

Maria Isabel Pijoan i Picas (Barcelona, 1960) és una crítica literària catalana.
És coneguda pels seus estudis sobre poesia catalana, especialment sobre l'obra de Salvador Espriu en els quals segueix els principis de l'hermenèutica simbòlica i de la mitocrítica. Ha publicat diversos llibres sobre Espriu (Espriu en la Fi del laberint (1989), L'imaginari de “Cementiri de Sinera” de Salvador Espriu (1990), Salvador Espriu o els itineraris de la poesia (1991)) així com estudis sobre Bartomeu Rosselló-Pòrcel, J.V. Foix, Joan Vinyoli o el Tirant lo Blanc.

## Referències

* 1 2 «Maria Isabel Pijoan i Picas». Diccionari de la literatura catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Cal Capell (la Baronia de Rialb)

Cal Capell és una casa pairal del nucli de Polig, al municipi de la Baronia de Rialb (Noguera), inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És una casa pairal que forma part de l'antiga fortalesa de Polig amb accés principal per l'interior del recinte i un altre pels coberts i quadres inferiors. Tots els cèrcols de les cantonades i de les obertures originals són de carreus de pedra, bisellat a les cantonades. Té cellers i baixos amb quadres i coberts annexes i afegits, planta noble, planta de dormitoris i sota coberta. La coberta és a dos vessants de teula àrab amb un ràfec de lloses de pedra, modificat recentment. La porta del recinte té una inscripció lateral amb la data de 1633.

## Referències

* ↑ «Cal Capell (la Baronia de Rialb)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Cal Capell». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 1r novembre 2014].
# Llista de diputats al Parlament Europeu en representació de Grècia (VII Legislatura)

Aquesta és una llista dels 22 diputats que representaren Grècia durant la VII Legislatura del Parlament Europeu (2009–14).

## Llista

| Nom | Partit nacional | Grup del PE |
| Arsenis, KrítonKríton Arsenis | Independent | S&D |
| Giannaku, MarietaMarieta Giannaku | Nova Democràcia | PPE |
| Khundis, NikólaosNikólaos Khundis | Coalició de l'Esquerra Radical | EUE-EVN |
| Kopà, Maria-EleniMaria-Eleni Kopà | Moviment Socialista | S&D |
| Kratsa-Tsagaropulu, RodiRodi Kratsa-Tsagaropulu | Nova Democràcia | PPE |
| Kumutsakos, GiorgosGiorgos Kumutsakos | Nova Democràcia | PPE |
| Lambrinidis, StavrosStavros Lambrinidis | Moviment Socialista | S&D |
| Pafilis, ThanasisThanasis Pafilis | Partit Comunista | EUE-EVN |
| Paliadeli, KhrisulaKhrisula Paliadeli | Moviment Socialista | S&D |
| Papakonstandinu, GiorgosGiorgos Papakonstandinu | Moviment Socialista | S&D |
| Papanikolau, GiorgosGiorgos Papanikolau | Nova Democràcia | PPE |
| Papastamkos, GeorgiosGeorgios Papastamkos | Nova Democràcia | PPE |
| Podimatà, AnniAnni Podimatà | Moviment Socialista | S&D |
| Pupakis, KostasKostas Pupakis | Nova Democràcia | PPE |
| Rapti, SilvanaSilvana Rapti | Moviment Socialista | S&D |
| Plevris, ThanosThanos Plevris | Reagrupament Popular Ortodox | ELD |
| Skilakakis, TheódorosTheódoros Skilakakis | Nova Democràcia (2009–2010) Aliança Democràtica (2010–2012) Drassi | PPE (2009–2010) ALDE |
| Stavrakakis, GiorgosGiorgos Stavrakakis | Moviment Socialista | S&D |
| Tremópulos, MikhalisMikhalis Tremópulos | Verds Ecologistes | V–ALE |
| Tsukalàs, IoannisIoannis Tsukalàs | Nova Democràcia | PPE |
| Tussas, GiorgosGiorgos Tussas | Partit Comunista | EUE-EVN |
| Tzavel·la, NikiNiki Tzavel·la | Reagrupament Popular Ortodox | ELD |

## Notes

* ↑ Dimití el 2011 per assumir el càrrec de Ministre d'Afers Exteriors del govern Papandreu III. Substituït el 22 de juny del 2011 per Dimitris Drutsas.
* ↑ Dimití el 2009 i es convertí en diputat al Parlament de Grècia després de les eleccions del 2009. Substituït per Kharàlambos Angurakis el 14 d'octubre del 2009.
* ↑ Dimití el 2009 per assumir el càrrec de Ministre de Finances del govern Papandreu I. Replaced by Spiros Danel·lis el 8 d'octubre del 2009.
* ↑ Dimití el 2009 i es convertí en diputat al Parlament de Grècia després de les eleccions del 2009. Substituït per Nikólaos Salavrakos el 14 d'octubre del 2009.
* ↑ Dimité el 2012. Substituït per Nikos Khrisógelos el 2 de febrer del 2012.

## Enllaços externs

* Web del Parlament Europeu
# Parchovany

Parchovany és un poble i municipi d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Košice, a l'est del país.

## Història

La primera referència escrita de la vila data del 1320.
# Microsoft Entertainment Pack

La primera versió del Microsoft Windows Entertainment Pack (WEP) era una col·lecció de jocs de disseny senzill per a Windows. Aquests jocs eren una mica estranys, ja que en aquell temps no podien ser iniciats en MS-DOS; molts d'ells tornaran ao ferir-se en el Best of Windows Entertainment Pack. Va haver-hi 4 sèries diferents del WEP.

## Llista de jocs

* Chess
* Chip's Challenge
* Cruel (joc de cartes)
* Dr. Black Jack
* FreeCell (joc de cartes)
* Fuji Golf
* Go Figure!
* Golf (joc de cartes)
* IdleWild (un programa de protector de pantalla)
* JezzBall
* Jigsawed
* Klotski
* Life Genesis (basat en el Life simulation de John Horton Conway)
* Maxwell's Maniac
* Pegged
* Pipe Dream (per LucasArts)
* Rattler Race
* Rodent's Revenge
* SkiFree
* Stones
* Taipei
* Tetravex
* Tetris (versió Windows)
* Tic Tac Drop (un clon de Connect Four)
* TicTactics
* TriPeaks (joc de cartes)
* Tut's Tomb (joc de cartes)
* WordZap

## GameSampler

Una versió del Entertainment Pack anomenada Gamesampler, es va oferir en un disquet d'alta densitat, va ser comercialitzat com l'11é disc en un pack de 10 discs per Verbatim a principis dels anys 1990. Jocs que incloïen aquest disc eren Jezzball, Rodent's Revenge, Tetris i Skifree. Kellogg's també va oferir-lo en algunes ocasions un disc així.

## Vegeu també

* Microsoft Entertainment Pack: The Puzzle Collection
* Microsoft Arcade
* Best of Microsoft Entertainment Pack

## Enllaços externs

* Informació del Microsoft Entertainment Pack (anglès)
# Superliga 2022-23

La Lliga moldava de futbol 2022-23, també coneguda com a Superliga, fou la 32a edició de la primera divisió moldava de futbol. El torneig l'organitzà la Federació Moldava de Futbol (FMF). El FC Sheriff Tiraspol n'era el campió vigent.

## Participants

| Equip | Lloc | Estadi | Capacitat |
| Bălți | Bălți | Municipal (Bălți) | 5.953 |
| Dacia Buiucani | Chișinău | Zimbru-2 | 1.500 |
| Dinamo-Auto | Tiraspol | Dinamo-Auto | 1.300 |
| Milsami | Orhei | CDD de Orhei | 2.539 |
| Petrocub | Sărata-Galbenă | Municipal (Hîncești) | 1.500 |
| Sfîntul Gheorghe | Suruceni | Municipal (Suruceni) | 1.500 |
| Sheriff | Tiraspol | Sheriff | 12.746 |
| Zimbru | Chișinău | Zimbru | 10.400 |

## Fase I

| Pos | Equip | PJ | PG | PE | PP | GF | GC | DG | Pts | Classificació o descens |
| 1 | Sheriff | 14 | 10 | 3 | 1 | 24 | 6 | +18 | 33 | Fase II |
| 2 | Petrocub | 14 | 8 | 3 | 3 | 20 | 11 | +9 | 27 | Fase II |
| 3 | Zimbru | 14 | 4 | 7 | 3 | 17 | 17 | 0 | 19 | Fase II |
| 4 | Sfîntul Gheorghe | 14 | 6 | 1 | 7 | 18 | 22 | −4 | 19 | Fase II |
| 5 | Milsami | 14 | 4 | 5 | 5 | 12 | 14 | −2 | 17 | Fase II |
| 6 | Bălți | 14 | 5 | 2 | 7 | 13 | 13 | 0 | 17 | Fase II |
| 7 | Dacia Buiucani | 14 | 4 | 4 | 6 | 14 | 14 | 0 | 16 | Liga 1 Fase II |
| 8 | Dinamo-Auto | 14 | 1 | 3 | 10 | 5 | 26 | −21 | 0 | Liga 1 Fase II |
* ↑ El Dinamo-Auto va tenir 6 punts descomptats per arranjament de partits.

## Fase II

| Pos | Equip | PJ | PG | PE | PP | GF | GC | DG | Pts | Classificació o descens |
| 1 | Sheriff | 10 | 7 | 3 | 0 | 15 | 3 | +12 | 24 | Primera Ronda de la Lliga de Campions |
| 2 | Petrocub | 10 | 6 | 3 | 1 | 16 | 6 | +10 | 21 | Segonda Ronda de la Lliga Europa Conferència |
| 3 | Zimbru | 10 | 3 | 3 | 4 | 10 | 9 | +1 | 12 | Primera Ronda de la Lliga Europa Conferència |
| 4 | Milsami | 10 | 3 | 2 | 5 | 10 | 16 | −6 | 11 | Primera Ronda de la Lliga Europa Conferència |
| 5 | Sfîntul Gheorghe | 10 | 1 | 4 | 5 | 4 | 13 | −9 | 7 | |
| 6 | Bălți | 10 | 0 | 5 | 5 | 5 | 13 | −8 | 5 | |

## Referències

* ↑ «Echipa Dinamo-Auto a fost depunctată» (en romanian). FMF, 18-07-2022.

## Enllaços externs

* Web oficial de la FMF
# Boundstone

El boundstone, calcària construïda o calcària bioconstruïda és com es coneixen les roques carbonàtiques els elements de les quals ja estaven units o formaven un tramat o carcassa des del moment en què el dipòsit es realitzava. Dins del terme boundstone, hi ha les subclassificacions framestone, bindstone i bafflestone. Les calcàries massisses solen trobar-se en bandes potents formades per una carcassa d'organismes calcàries en posició de vida, els quals poden ser molt variats: algues, arqueociats, briozous, crinoïdeus, foraminífers, polípers, rudistes, sèrpules, espongiaris, estromatopòrids... En aquest cas, la calcària s'anomena adjectivant el nom dels organismes més freqüents, per exemple: calcària de briozous o boundstone de briozous.

## Framestone

El framestone és una roca carbonatada que conté grans superiors als 2 mm formats per organismes in situ que construeixen un entramat rígid. Normalment els framestones es troben formats per colònies esculloses (coralls, rudistes…). El terme framestone forma part de la classificació de Dunham.

## Bindstone

Un bindstone és un a roca carbonatada que conté grans superiors als 2 mm formats per organismes incrustants in situ. El terme bafflestone forma part de la classificació de Dunham.

## Bafflestone

Un bafflestone és un a roca carbonatada que conté grans superiors als 2 mm formats per organismes que actúen com a espòilers, preservats en posició de vida. El terme bafflestone forma part de la classificació de Dunham.
* Representació artística d'un framestone
* Representació esquemàtica d'un bindstone
* Fotografia d'un bafflestone

## Referències

* ↑ Dunham, R.J. (1962). Classification of carbonate rocks according to depositional texture. In Ham, W. E.. Classification of carbonate rocks. American Association of Petroleum Geologists Memoir. no. 1, pp. 108-121.
* ↑ «Diccionari de geologia». Arxivat de l'original el 2017-01-18. [Consulta: 6 març 2017].
* ↑ «Rock Library | Imperial College London» (en anglès). Arxivat de l'original el 2017-03-07. [Consulta: 6 març 2017].
* ↑ «Rock Library | Imperial College London» (en anglès). Arxivat de l'original el 2017-03-08. [Consulta: 7 març 2017].
* ↑ «Rock Library | Imperial College London» (en anglès). Arxivat de l'original el 2017-03-08. [Consulta: 7 març 2017].
* ↑ «Rock Library | Imperial College London» (en anglès). Arxivat de l'original el 2017-03-08. [Consulta: 7 març 2017].
# Maria Mayans Juan

Maria Mayans Juan (Sant Ferran de ses Roques, 1930 - 25 de juny de 2020) era una cantadora popular formenterera. Va començar a cantar quan tenia 11 anys i va aprendre l'ofici escoltant la seva mare i els seus familiars que cantaven i redoblaven fent les feines del camp i animant les festes.
Durant molts anys va fer versos, els preparava o els improvisava i fins i tot els ensenyava fent classes particulars a casa seva a al·lots joves que volen aprendre a cantar redoblant, cançó de porfèdia i cançó de tres. Al llarg de la seva vida ha cantat a tots els pobles de les Pitiüses i ha participat en el Festival de Glosadors que es fa a Sant Antoni de Portmany. Des de 1982 participà en la Cantada a la Serena que se celebra anualment a es Cubells de Sant Josep. Destaca també la seva participació en el Festival de Cançó Glosada de Manacor i en actes organitzats per Sa Nostra.
La seva tasca de recuperació i consolidació de les tradicions més arrelades al costumari formenterenc a través de la glosada popular la fan reconeguda i admirada arreu de l'illa. El 2006 va rebre el Premi Ramon Llull i el 2011 també va rebre el Premi Sant Jaume del Consell Insular de Formentera.

## Referències

* ↑ «Ha faltat Maria Teueta, gran cantadora i glosadora de Formentera», 28-06-2020. [Consulta: 31 gener 2022].
* 1 2 Vázquez, Marta. «Fallece la cantante popular de Formentera María Mayans Juan» (en castellà), 27-06-2020. [Consulta: 31 gener 2022].
* 1 2 «PREMIS RAMON LLULL 2006». Govern de les Illes Balears, 2006. Arxivat de l'original el 2022-02-01. [Consulta: 31 gener 2022].
* ↑ «El Govern entregà les Medalles d'Or i els premis Ramon Llull», 01-03-2006. [Consulta: 31 gener 2022].
* ↑ «Enciclopèdia d'Eivissa i Formentera». [Consulta: 31 gener 2022].
* ↑ «L'acte institucional per la Diada de Formentera es va celebrar amb una bona afluència de públic». [Consulta: 31 gener 2022].

## Enllaços externs

* Entrevista de la Federació de Colles de Ball i Cultura Popular d'Eivissa i Formentera a Maria Mayans (febrer de 2004).
# Cal Capellà

Cal Capellà o Can Jalenques és un mas del vilatge de Les Casetes del Congost, al barri de Santa Eugènia del Congost al municipi de Tagamanent (Catalunya)

## Descripció

És una casa del segle xvii situada a ponent de Can Pere Moliner. És esmentada en una obra cabdal per conèixer la toponímia de Tagamanent.
Aquesta bonica casa feia les funcions de casa rectoral i escola del poble. Actualment és un habitatge particular. Després es conegué per can Jalenques, cognom de l'anterior propietari. Va recuperar l'antiga denominació de cal Capellà, el propietari actual és Jordi Morera. És la primera casa d'aquest veïnat, del segle xvii, sota el camí can Xesc, que porta a Cal Músic i Can Pere Moliner, sobre la carretera de Ribes, ara C-17.

## Referències

* ↑ Garcia-Pey, Enric. Tagamanent, Noms de cases i de lloc. Ajuntament de Tagamanent, 1998, p. 27.
* ↑ Garcia-Pey, Enric. Tagamanent, noms de cases i de lloc. Tagament: Ajuntament de Tagamanent, 1998.