OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Iúlia Svirídenko

Iúlia Anatoliivna Svirídenko (ucraïnès: Юлія Анатоліївна Свириденко; Txerníhiv, RSS d'Ucraïna, 25 de desembre de 1985) és una política ucraïnesa que actualment ocupa el càrrec de viceprimera ministra d'Ucraïna i simultàniament ministra de Desenvolupament Econòmic i Comerç d'Ucraïna des del 4 de novembre de 2021.

## Educació

En 2008 es va llicenciar en Gestió Antimonopoli per la Universitat Nacional de Comerç i Economia de Kíiv.

## Carrera professional

El 5 de maig de 2020, el president d'Ucraïna, Volodímir Zelenski, va nomenar a Svirídenko com a representant d'Ucraïna en el subgrup sobre qüestions socials i econòmiques del Grup de Contacte Trilateral per a resoldre la situació al Donbàs (Ucraïna - Organització per a la Seguretat i la Cooperació a Europa - Rússia). El 22 de desembre de 2020, Zelenski va nomenar a Svirídenko com a cap Adjunt de l'Oficina del president en substitució de Iulia Kovaliv.
El 4 de novembre de 2021, el Parlament d'Ucraïna va nomenar a Svirídenko viceprimera ministra i ministra d'Economia d'Ucraïna. Uns 256 diputats van votar a favor del seu nomenament.

## Referències

* 1 2 «Rada appoints Svyrydenko as First Dpty PM, Economy Minister» (en anglès). Interfax-Ukraine, 04-11-2021. [Consulta: 29 gener 2023].
* ↑ Zelenskyy Appoints Svyrydenko Deputy Head Of Presidential Office To Replace Kovaliv Arxivat 2021-01-14 a Wayback Machine., Ukrainian News Agency (22 December 2020)
* ↑ Rada appoints Svyrydenko as first deputy prime minister, economy minister, Kyiv Post (4 November 2021)
# Jardim Carioca

Jardim Carioca és un barri de la Zona Nord del municipi de Rio de Janeiro.
El seu IDH, l'any 2000, era de 0,836, el 61 millor del municipi de Rio de Janeiro.

## Història

Queda localitzat dintre de l'Illa del Governador. Limita amb els barris Portuguesa, Moneró, Tauá, Cocotá, Praia da Bandeira, Cacuia i Jardim Guanabara.
Va néixer amb la urbanització del mateix nom, la dècada del 1920, venent construccions amb cases a punt per viure-hi. Així, es va implementar el projecte d'urbanització en una zona que pertanyia a la Companhia Geral de Habitações e Terrenos. Un dels grans punts de trobada de l’època era Praça Manguetá, on hi havia un quiosc construït el 1936, que reunia una multitud per carnestoltes. El primer centre comercial de l’Ilha do Governador és al Jardim Carioca: es tracta de Ilha Plaza Shopping, obert el 1992. Al tram comprès entre l’Estrada do Galeão i l’Estrada do Dendê, hi ha tres turons: Fundo da Grota, Dendê i Guarabu.
Un factor important a destacar, és que el barri es troba en constant creixement, cases antigues estan donant lloc a edificis luxosos, canviant el perfil socioeconòmic. A Jardim Carioca es troben la Universitat Estácio de Sá, i el sub-ajuntament de l'Illa del Governador.

## Referències

* ↑ «Bairros do Rio» (en portuguès). [Consulta: 3 octubre 2020].
* ↑ «Estabelece a denominação, a codificação e a delimitação dos bairros da Cidade do Rio de Janeiro» (en portuguès). Decreto nº 3.158, de 23 de julho de 1981: Prefeitura do Rio de Janeiro - Secretaria Municipal de Urbanismo. [Consulta: 3 octubre 2020].
* ↑ «IDH dos bairros da cidade do Rio de Janeiro - WikiRio» (en portuguès). www.wikirio.com.br. [Consulta: 28 octubre 2020].
* ↑ «IDS RIO BAIRROS 2000» (en portuguès). [Consulta: 28 octubre 2020].
* ↑ «A história da União da Ilha do Governador» (en portuguès brasiler), 09-09-2020. [Consulta: 26 desembre 2020].
* ↑ «Conheça os 15 bairros que integram a XX Região Administrativa – Ilha do Governador» (en portuguès brasiler). [Consulta: 26 desembre 2020].

## Bibliografia

* Coarcy, Vivaldo. Itatiaia. Memória da Cidade do Rio de Janeiro (en portuguès), 1988, p. 401. ISBN 85-319-0221-5.
# Jardim Botânico

Jardim Botânico és un barri de la Zona Sud del municipi de Rio de Janeiro, Brasil.
El barri agafa el seu nom del parc jardí botànic, institució científica creada el 1808 amb l'arribada al Brasil de Joan VI.
El barri també té entre els seus espais verds el Parc Lage i part de la Floresta de Tijuca, dotat així d'una inusitada quantitat de vegetació per a una ciutat com Rio de Janeiro.
Aquest gran pulmó verd sumat a la seva proximitat amb la llacuna Rodrigo de Freitas brinda al barri una temperatura més suau que la mitjana de la ciutat.

## Ubicació

Limita amb els barris Lagoa, Gávea, Humaitá i Alto da Boa Vista. El barri es comunica amb la zona nord de la ciutat a través del túnel Rebouças, que passa per sota del turó Corcovado. El músic Antônio Carlos Jobim solia fer broma i deia que el barri estava en el sovaco do Cristo, sota les aixelles del Crist Redemptor, cita que també va donar nom al bloco de carnestoltes del barri.

## Dades generals

* Població total: 20.014 habitants (cens de 2000)
* Superfície: 268,92 hectàrees (2003)
* Àrees urbanitzades i/o alterades: 46,83 % (2001)
* Escoles municipals: 5 amb 1345 alumnes (2009)

## Referències

* ↑ «Bairros do Rio» (en portuguès).
* ↑ «Estabelece a denominação, a codificação e a delimitação dos bairros da Cidade do Rio de Janeiro» (en portuguès). Decreto nº 3.158, de 23 de julho de 1981: Prefeitura do Rio de Janeiro - Secretaria Municipal de Urbanismo.
* ↑ Car. «Jardim Botânico - Guia completo de bairros do Rio de Janeiro» (en portuguès de Portugal). [Consulta: 3 octubre 2020].
* ↑ Content, Desenvolvido por Rock. «Conheça o bairro do Jardim Botânico no Rio de Janeiro - Invexo» (en portuguès brasiler), 06-07-2020. [Consulta: 3 octubre 2020].
* ↑ «Bloco Suvaco do Cristo» (en portuguès brasiler), 28-07-2017. [Consulta: 3 octubre 2020].

## Bibliografia

* Coarcy, Vivaldo. Itatiaia. Memória da Cidade do Rio de Janeiro (en portuguès), 1988, p. 401. ISBN 85-319-0221-5.
# Jardim Botânico Nacional Grandvaux Barbosa

El Jardim Botânico Nacional Grandvaux Barbosa o Jardí Botànic de Cap Verd és l'únic jardí botànic a Cap Verd. El jardí es troba a São Jorge dos Órgãos. Entre les plantes que conté hi ha flors, arbres de palma, hydrangeas, hibiscus, i moltes altres nadiues de Cap Verd.
El jardí fou creat en 1986 i va rebre el nom del botànic franco-portuguuès Luís Augusto Grandvaux Barbosa (1914-1983). Es troba a 400 m sobre el nivell del mar i té una àrea de 20.000 m². Forma part de l'INIDA (Instituto Nacional de Investigação e Desenvolvimento Agrário), un campus de la Universitat de Cap Verd amb seu a Praia.
El jardí compta amb diverses plantes, en particular algunes de la llista d'endèmiques i en perill com Phoenix atlantica, Euphorbia tuckeyana, Echium hypertropicum, Echium stenosiphon, Artemisia gorgonum, Micromeria forbesii, Aeonium gorgoneum, Campanula jacobaea i altres plantes ornamentals diferents utilitzades en medicina i agricultura.

## Referències

* ↑ «Jardim Botânico de Cabo Verde». Arxivat de l'original el 2016-04-15. [Consulta: 3 juny 2016].
* ↑ «Jardim Botânico de Cabo Verde será laboratório de plantas medicinais» (en portuguès). UOL Últimas Noticias, 02-06-2002.

## Bibliografia

* Sabrina Requedaz et Laurent Delucchi, Cap-Vert (Cape Verde), Olizane, Geneva, 2011 (6th ed.), p. 179, 192, 194 ISBN 978-2-88086-394-4

## Enllaços externs

* Jardim Botanico Nacional L. Grandvaux Barbosa a BGCI
* Pàgina turística de l'illa de Santiago
# International Falls

International Falls és una població dels Estats Units a l'estat de Minnesota. Segons el cens del 2000 tenia 6.703 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, International Falls tenia 6.703 habitants, 2.959 habitatges, i 1.751 famílies. La densitat de població era de 412,8 habitants per km².
Dels 2.959 habitatges en un 27,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 44% hi vivien parelles casades, en un 11,4% dones solteres, i en un 40,8% no eren unitats familiars. En el 36,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 18,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,2 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,85.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,3% tenia menys de 18 anys, un 8,2% entre 18 i 24, un 25,5% entre 25 i 44, un 22,4% de 45 a 60 i un 20,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 86,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 29.908 $ i la renda mediana per família de 41.458 $. Els homes tenien una renda mediana de 41.584 $ mentre que les dones 20.053 $. La renda per capita de la població era de 19.171 $. Entorn del 10% de les famílies i el 14,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Vegeu també

* Parc Nacional dels Voyageurs

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- International Falls». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- International Falls». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 7 agost 2010].
# International Foot-Ball Club Torino

L'Internazionale Torino o International Foot-Ball Club Torino fou un club de futbol de la ciutat de Torí (Itàlia).

## Història

El club va ser fundat l'any 1891 per la fusió dels clubs Torino Football and Cricket Club i Nobili Torino, ambdós fundats el 1887.
El primer havia estat fundat per Edoardo Bosio que havia portat la idea de crear un club de futbol de la seva estada a Anglaterra. El colors eren vermell i negre a franges verticals. El segon fou fundat per Luigi Amedeo, duc dels Abruços i Alfonso Ferrero de Ventimiglia. Els colors eren ambre i negre a franges verticals.
El primer uniforme adoptat fou de color grana, inspirat en l'uniforme del Sheffield FC, el club de futbol més antic del món. Aviant fou substituït per un de blanc i negre.
El primer partit amistós registrat el disputà davant el Genoa Cricket and Football Club, el 6 de gener de 1898, a Gènova. Guanyà l'Internazionale per 1-0. Al campionat italià, però fou derrotat per propi Genoa a la final de les edicions de 1898 i 1899.
El 1900 el club es fusionà amb el Football Club Torinese, mantenint el nom d'aquest darrer.

## Futbolistes destacats

* Edoardo Bosio
* Herbert Kilpin
* Luigi Amedeo, duc dels Abruços

## Cronologia

* 1898: Campionat italià 2n.
* 1899: Campionat italià 2n.

## Palmarès

* Campionat italià de futbol
** Finalista els anys 1898, 1899

## Referències

* ↑ Almanacco illustrato del calcio, Ed.Panini, 1979, p.219
* 1 2 3 «Edoardo Bosio and Football in Turin». Life in Italy. [Consulta: agost 2007].
* ↑ «Die Geschichte des Fussballs». Cosmpolis. [Consulta: agost 2007].
* ↑ Archivio storico Comune di Torino
* ↑ Genoa CFC

## Enllaços externs

* Informació a la web del Torino FC Arxivat 2013-06-02 a Wayback Machine.
* Archivio storico Comune di Torino
# International German Open 2009

El Torneig d'Hamburg 2009, també conegut com a International German Open 2009, és una competició tennística que es juga sobre terra batuda. És la 102a edició del torneig i forma part de les sèries 500 de la ATP. Es juga a l'Am Rothenbaum d'Hamburg, Alemanya, entre el 20 i el 26 de juliol del 2009.

## Quadre individual masculí

| Vuitens de final | Vuitens de final | Vuitens de final | Vuitens de final | Vuitens de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Quarts de final | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Semifinals | Final | Final | Final | Final |
| WC | D. Brands | 5 | 5 | |
| 13 | P-H. Mathieu | 7 | 7 | | 13 | P-H. Mathieu | 3 | | |
| 10 | V. Troicki | 6² | 6 | 7 | 10 | V. Troicki | 0 | r | |
| | G. García-López | 7 | 4 | 6⁶ | | | | | | 13 | P-H. Mathieu | 4 | 6 | 7 |
| 3 | R. Soderling | 5 | 4 | | | | | | | Q | P. Cuevas | 6 | 3 | 5 |
| 14 | N. Almagro | 7 | 6 | | 14 | N. Almagro | 2 | 4 | | | | | | |
| Q | P. Cuevas | 6 | 7 | | Q | P. Cuevas | 6 | 6 | | | | | | |
| 8 | P. Kohlschreiber | 4 | 6$^8$ | | | | | | | | | | | | 13 | P-H. Mathieu | 4 | 2 |
| 6 | D. Ferrer | 4 | 7 | 6 | | | | | | | | | | | 2 | N. Davidenko | 6 | 6 |
| | J. Monaco | 6 | 5 | 2 | 6 | D. Ferrer | 6 | 6 | | | | | | |
| WC | S. Greul | 7 | 7 | | WC | S. Greul | 2 | 3 | | | | | | |
| | I. Navarro | 5 | 6$^7$ | | | | | | | 6 | D. Ferrer | 5 | 6² | |
| | J. Benneteau | 6 | 3 | 3 | | | | | | 2 | N. Davidenko | 7 | 7 | |
| 11 | V. Hanescu | 3 | 6 | 6 | 11 | V. Hanescu | 3 | 6 | 3 | | | | | |
| 15 | J. Chardy | 3 | 3 | | 2 | N. Davidenko | 6 | 4 | 6 |
| 2 | N. Davidenko | 6 | 6 | | | | | | |

## Enllaços externs

* Web oficial Arxivat 2010-06-11 a Wayback Machine.
Hamburg :
1968
1969
1970
1971
1972
1973
1974
1975
1976
1977
1978
1979
1980
1981
1982
1983
1984
1985
1986
1987
1988
1989
1990
1991
1992
1993
1994
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
2017
2018
2019
2020
2021
2022
2023
2024 :
ATP World Tour 2009
< 2008
2010 > :
ATP World Tour Finals, Londres :
# Jaume de Sant Pere

Jaume de Sant Pere (Saragossa?, Aragó, s. XV - Castelló d'Empúries, 10 d'octubre de 1516) fou un frare dominic, mort màrtir a mans de pirates musulmans. Fou venerat localment a Castelló d'Empúries fins al segle xix.

## Biografia

Nascut a l'Aragó, ingressà a l'Orde de Predicadors al convent de Saragossa. Amb el temps, anà al convent de l'orde de Castelló d'Empúries. Durant una incursió de pirates musulmans, fou mort mentre deia la missa el 10 d'octubre de 1516, juntament amb dos frares franciscans.
Fou sebollit al convent de Castelló, on rebé veneració com a màrtir. Constava al martirologi del convent el dia 10 d'octubre. Probablement, la desaparició de la comunitat en 1835 provocà l'oblit del culte del servent de Déu, ja que no se n'havia incoat cap procés de beatificació. Alguns autors li donaren erròniament el nom de Joan de Sant Pere i el fan fill d'Alcanyís.

## Bibliografia

* Antonio Vicente Domenech. Historia general de los santos y varones ilustres de santidad del principado de Cataluña. Gerona: J. Garrich, 1630. p. 314.
# Jaume de Porta i Vernet

Jaume de Porta i Vernet (Reus, 1929) és un paleontòleg català.
Després dels estudis de batxillerat a Reus, es llicencià en Ciències Naturals el 1957 a la Universitat de Barcelona i es doctorà el 1966. El 1958 va marxar a Colòmbia, a la ciutat de Bucaramanga, on ensenyà paleontologia a la Facultad de Ingeniería y Petróleos. Després va ser professor de l'Instituto de Ciencias Naturales de Bogotà i director d'estratigrafia del servei geològic de Colòmbia. Tornà a Barcelona el 1968 com a professor de paleontologia d'invertebrats, el tema que més ha treballat. Va ser també un temps catedràtic a Salamanca. De retorn a Barcelona, portà el Departament d'Estratigrafia i Paleontologia a la Universitat de Barcelona.
Ha publicat diversos treballs de la seva especialitat i estudis de geologia i estratigrafia de Colòmbia, i també comunicacions i ponències a congressos internacionals. Jubilat, resideix a Reus.

## Referències

* ↑ Olesti Trilles, Josep. Diccionari biogràfic de reusencs. Reus: l'Ajuntament, 1992, p. 530.

## Enllaços externs

* «Jaume de Porta i Vernet». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Jacques Marie Frangile Bigot

Jacques Marie François Bigot, nascut el 1818 a París i mort el 14 d'abril de 1893 a Petit Quincy, va ser un entomòlog francés.

## Biografia

Aquest especialista dels dípters sembla haver tingut la col·lecció més rica de l'època, tot i que alguns especialistes són molt crítics sobre la seva obra.

## Publicacions

* Diptères de Madagascar (1858)
* Diptères (1888)
* Exploration scientifique de la Tunisie. Énumération des diptères recueillis en Tunisie dans la mission de 1884, par M. Valéry Mayet, et description des espèces nouvelles, par J.-M.-F. Bigot (1888)
* Descriptions de diptères nouveaux (1892)

## Referències

* ↑ Evenhuis, Neal L.; Pont, Adrian C. «The Diptera Genera of Jacques-Marie-Frangile Bigot» (en anglès). Zootaxa, 751, 1, 03-12-2004, pàg. 1–94. DOI: 10.11646/zootaxa.751.1.1. ISSN: 1175-5334.
# Joan I de Brandenburg

Joan I de Brandenburg (±1220 - 4 d'abril del 1266) va ser des del 1220, junt amb el seu germà Otó III el marcgravi de Brandenburg. Era el fill major d'Albert II de Brandenburg i de Matilde de Lusàcia.

## Marcgraviat

El govern conjunt dels dos marcgraves es va caracteritzar per una expansió, per conquesta o compra, del marcgraviat amb el que restava de Teltow i Barnim, Uckermark, el Senyoriu de Stargard, el Land Lebus i parts de Neumark a l'est de l'Oder. Es consolidà la posició de Brandenburg dins del Sacre Imperi Romà, i en 1256 Otó III fou candidat per ser elegit rei dels alemanys.
Va ser un dels electors d'Alfons X el Savi, va fundar les ciutats de Berlín, Neubrandenburg i Frankfurt de l'Oder. Va ampliar el castell a la rodalia de Spandau i el van convertir en la seva residència preferida. Abans de la seva mort, es van repartir Marcgraviat en un Joanina i una part otoniana.

## Referències

* ↑ Bartlett, Robert; MacKay, Angus. Medieval frontier societies (en anglès). Clarendon Press, 1989, p. 42. ISBN 0198228813.
# Joan I de Dinamarca

Joan I de Dinamarca (danès: Hans af Danmark) (Aalborg, 2 de febrer de 1455 - Aalborg, 20 de febrer de 1513 $^{(Gregorià)}$) va ser rei de Dinamarca, amb el nom de Joan I, entre 1481 i 1513, de Noruega entre 1483 i 1513, i, amb el nom de Joan II, rei de Suècia entre 1497 i 1501. Era fill del rei Cristià I i de Dorotea de Brandenburg. Joan es va casar l'any 1478 amb Cristina de Saxònia. La parella va tenir tres fills:
* Cristià II (1481-1559), rei de Dinamarca, Noruega i Suècia.
* Elisabet d'Oldenburg (1485-1555), es casà amb el príncep-elector Joaquim de Brandenburg.
* Francesc (1497-1511).
En 1509 va establir la Marina Reial Danesa.

## Referències

* ↑ Mikael Bill, Pernille Kroer, Niels Mejdal, Leif Mortensen. Danmarks Flåde i 500 år (en danès), 4 juny 2010.

## Enllaços externs

* http://kongehuset.dk/english/the-monarchy-in-denmark/The-Royal-Lineage Arxivat 2015-03-14 a Wayback Machine.
# Jamestown West (Nova York)

Jamestown West és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Nova York. Segons el cens del 2000 tenia 2.535 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Jamestown West tenia 2.535 habitants, 1.015 habitatges, i 687 famílies. La densitat de població era de 389,9 habitants/km².
Dels 1.015 habitatges en un 27,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 58,3% hi vivien parelles casades, en un 7% dones solteres, i en un 32,3% no eren unitats familiars. En el 28,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 15,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,35 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,89.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 21,6% tenia menys de 18 anys, un 4,4% entre 18 i 24, un 22,3% entre 25 i 44, un 26,3% de 45 a 60 i un 25,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 46 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 82,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 41.544 $ i la renda mediana per família de 52.688 $. Els homes tenien una renda mediana de 41.633 $ mentre que les dones 22.250 $. La renda per capita de la població era de 21.401 $. Entorn del 3,7% de les famílies i el 7,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Jamestown West». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Jamestown West». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Jaume d'Urgell

Jaume d'Urgell és el nom dels següents personatges:
* Jaume I d'Urgell, (1320-1347) príncep d'Aragó, comte d'Urgell i vescomte d'Àger, baró d'Antillón i d'Alcolea de Cinca.
* Jaume II d'Urgell el Dissortat, (1380-1433) comte d'Urgell, vescomte d'Àger, baró d'Antillón, d'Alcolea de Cinca i de Fraga.
# Jampui

Jampui, Zampui Tlangdung en Mizo, és una de les principals serralades de Tripura, Índia.
Corre de nord a sud entre els rius Deo i Lungai. Les seva altura màxima és el Betalongchhip de 1097 metres, el punt més alt de l'estat de Tripura. Les valls més al nord són de vegetació més densa, mentre les del sud tenen més rierols. Les muntanyes enllacen amb les de Sylhet al nord i les de Chittagong al sud.

## Referències

* ↑ «Betalongchhip in India».
* ↑ Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
# Jocs Asiàtics de 1994

Els Jocs Asiàtics de 1994 es van celebrar del 2 d'octubre al 16 d'octubre de 1994 a Hiroshima, Japó.
En aquesta edició retornà a la competició Cambotja, després de vint anys d'absència i a causa d'una guerra civil. D'altra banda s'afegiren cinc nous països de l'Àsia central membres de l'antiga Unió Soviètica: el Kazakhstan, el Kirguizstan, el Tadjikistan, el Turkmenistan i l'Uzbekistan. Fou la primera edició que no se celebrà a una capital d'estat. A causa de la Guerra del Golf, Iraq fou suspès i no prengué part en la competició.
Debutaren en aquesta edició els esports del beisbol, el karate i el pentatló modern.
Les mascotes oficials de la competició foren dos coloms, Poppo i Cuccu, mascle i femella respectivament, que representaven la pau i l'harmonia, el tema principal d'aquesta edició dels jocs. Aquest fet quedava emfatitzat pel fet que la seu havia estat objectiu de la primera bomba atòmica l'any 1945.

## Esports

| Tir amb arc Atletisme Bàdminton Beisbol Basquetbol Bitlles Boxa Piragüisme Ciclisme Salts | Hípica Esgrima Futbol Golf Gimnàstica Handbol Hoquei sobre herba Judo Kabaddi Karate | Pentatló Modern Rem Vela Sepak Takraw Tir olímpic Softbol Natació Tennis de taula Taekwondo Tennis | Voleibol Halterofília Lluita |

## Comitès Participants

Comitès Olímpics Nacionals (CONs) anomenats segons la seva designació oficial del COI el 1994.
| Afghanistan Bangladesh Bhutan Bahrain Brunei Cambodja R.P. de la Xina Hong Kong Indonèsia Índia Iran Jordània  Japó Kazakhstan | Kirguizstan Corea del Sud Kuwait Laos Líban Macau Malàisia Maldives Mongòlia Myanmar Nepal Oman Pakistan Filipines | Palestina Qatar Aràbia Saudita Singapur Sri Lanka Síria Tailàndia Tadjikistan Turkmenistan Xina Taipei Emirats Àrabs Units Uzbekistan Vietnam Iemen |

## Medaller

| Posició | País | | | | Total |
| 1 | R.P. de la Xina | 125 | 83 | 58 | 266 |
| 2 | Japó | 64 | 75 | 79 | 218 |
| 3 | Corea del Sud | 63 | 56 | 64 | 183 |
| 4 | Kazakhstan | 25 | 26 | 26 | 77 |
| 5 | Uzbekistan | 10 | 11 | 19 | 40 |
| 6 | Iran | 9 | 9 | 8 | 26 |
| 7 | Xina Taipei | 7 | 12 | 24 | 43 |
| 8 | Índia | 4 | 3 | 15 | 22 |
| 9 | Malàisia | 4 | 2 | 13 | 19 |
| 10 | Qatar | 4 | 1 | 15 | 20 |
| 11 | Indonèsia | 3 | 12 | 11 | 26 |
| 12 | Tailàndia | 3 | 9 | 13 | 25 |
| 13 | Síria | 3 | 3 | 1 | 7 |
| 14 | Filipines | 3 | 2 | 8 | 13 |
| 15 | Kuwait | 3 | 1 | 5 | 9 |
| 16 | Aràbia Saudita | 1 | 3 | 5 | 9 |
| 17 | Turkmenistan | 1 | 3 | 3 | 7 |
| 18 | Mongòlia | 1 | 2 | 6 | 9 |
| 19 | Singapur | 1 | 1 | 5 | 7 |
| 20 | Vietnam | 1 | 2 | 0 | 3 |
| 21 | Hong Kong | 0 | 5 | 7 | 12 |
| 22 | Pakistan | 0 | 4 | 6 | 10 |
| 23 | Kirguizstan | 0 | 4 | 5 | 9 |
| 24 | Jordània | 0 | 2 | 2 | 4 |
| 25 | Emirats Àrabs Units | 0 | 1 | 3 | 4 |
| 26 | Macau | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 27 | Sri Lanka | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 28 | Bangladesh | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 29 | Brunei | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 30 | Myanmar | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 31 | Nepal | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 32 | Tadjikistan | 0 | 0 | 2 | 2 |
| Total | Total | 335 | 335 | 411 | 1081 |