OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Chapelle

«Chapelle o La Chapelle» té aquests significats:
* Biografies:
** Georges de la Chapelle (Farges-Allichamps, Centre, França, 1868 − ?, 1923), tennista francès
** Vincent La Chapelle (1690 o 1703 - 1745), cuiner i escriptor culinari francès
* Toponímia:
** Chapelle (cràter), cràter d'impacte en el planeta Venus
** Chapelle-lez-Herlaimont, municipi belga de la província d'Hainaut a la regió valona
** Henri-Chapelle, entitat del municipi de Welkenraedt, a la província de Lieja de la regió valona de Bèlgica
** França:
*** Chapelle-des-Bois, municipi al departament del Doubs (regió de Borgonya - Franc Comtat)
*** Chapelle-Guillaume, municipi al departament de l'Eure i Loir (regió de Centre-Vall del Loira)
*** Chapelle-d'Huin, municipi al departament del Doubs (regió de Borgonya - Franc Comtat)
*** Chapelle-Royale, municipi al departament de l'Eure i Loir (regió de Centre-Vall del Loira)
*** Chapelle-Spinasse, municipi al departament de la Corresa (regió de Nova Aquitània)
*** Chapelle-Vallon, municipi al departament de l'Aube (regió de Gran Est)
*** Chapelle-Viviers, municipi al departament de la Viena (regió de Nova Aquitània)
*** Chapelle-Voland, municipi al departament del Jura (regió de Borgonya - Franc Comtat)
*** La Chapelle (Allier), municipi al departament de l'Alier (regió d'Alvèrnia-Roine-Alps)
*** La Chapelle (Ardenes), municipi al departament de les Ardenes (regió del Gran Est)
*** La Chapelle (Charente), municipi al departament del Charente (regió de Nova Aquitània)
*** La Chapelle (Savoia), municipi al departament de la Savoia (regió d'Alvèrnia-Roine-Alps)
*** La Chapelle-Achard, municipi al departament de Vendée
*** La Chapelle-Agnon, municipi al departament del Puèi Domat (Alvèrnia-Roine-Alps)
*** La Chapelle-d'Alagnon, municipi al departament de Cantal (regió d'Alvèrnia-Roine-Alps)
*** La Chapelle-Anthenaise, municipi al departament de Mayenne
*** La Chapelle-Aubareil, municipi al departament de la Dordonya (regió de Nova Aquitània)
*** La Chapelle-d'Aurec, municipi al departament de l'Alt Loira (regió d'Alvèrnia-Roine-Alps)
*** La Chapelle-Baloue, localitat i comuna al departament de la Cruesa (regió de Nova Aquitània)
*** La Chapelle-Basse-Mer, municipi al departament de Loira Atlàntic (regió de País del Loira)
*** La Chapelle-Bâton (Deux-Sèvres), municipi al departament de Deux-Sèvres (regió de la Nova Aquitània)
*** La Chapelle-Bâton (Viena), municipi al departament de la Viena (Nova Aquitània)
*** La Chapelle-Bayvel, municipi al departament de l'Eure (regió de Normandia)
*** La Chapelle-Bertin, municipi al departament de l'Alt Loira (regió d'Alvèrnia-Roine-Alps)
*** La Chapelle-Bertrand, municipi al departament de Deux-Sèvres (regió de la Nova Aquitània)
# Administracions descentralitzades de Grècia

Les Administracions descentralitzades (en grec αποκεντρωμένες διοικήσεις, apokentroménes dioikíseis) són les divisions administratives de primer ordre de Grècia. Aquesta divisió va crear-se arran de l'entrada en vigor del programa Cal·lícrates l'any 2011, que va establir un nou sistema de divisions administratives en el país hel·lènic:
    1r ordre: Administracions descentralitzades
    2n ordre: Perifèries
    3r ordre: Unitats perifèriques
    4t ordre: Municipis
Basant-se en aquest programa, a les administracions descentralitzades se li van passer les competències de les perifèries que segons la Constitució Grega han de romandre sota control de l'estat central. El cap de l'administració tindrà el títol de secretari general i serà escollit pel govern central.
Les administracions es van formar ajuntant 2 o 3 regions, expecte per als casos d'Àtica i Creta, resultant en 7 administracions descentralitzades:
| Administracions. | Administració d'Àtica, amb seu a Atenes.  Administració de Macedònia -Tràcia, amb seu a Tessalònica.  Administració de l'Epir-Macedònia Occidental, amb seu a Ioànnina.  Administració de Tessàlia-Grècia Central, amb seu a Làrissa.  Administració del Peloponès-Grècia Occidental-Illes Jòniques, amb seu a Patres.  Administració de l'Egeu, amb seu a El Pireu.  Administració de Creta, amb seu a Càndia. |

## Administració d'Àtica

* Seu: Atenes
* Regions: 1
* Secretari general: Ilias Liakopoulos

### Perifèria d'Àtica
## Administració de Macedònia-Tràcia

* Seu: Tessalònica
* Regions: 2
* Secretari general: Thymios Sokos

### Perifèria de Macedònia Central
## Administració d'Epir-Macedònia Occidental

* Seu: Ioànnina
* Regions:
* Secretari general:

### Perifèria d'Epir
## Administració de Tessàlia-Grècia Central

* Seu: Làrissa
* Regions: 2
* Secretari general: Popi Gerakoudi

### Perifèria de Grècia Central
## Administració del Peloponès-Grècia Occidental-Illes Jòniques

* Seu: Patres
* Regions: 3
* Secretari general: Manolis Angelakas

### Egeu Meridional les Illes Jòniques
## Administració de l'Egeu

* Seu: El Pireu
* Regions: 2
* Secretari general: Fotis Hatzimichalis

### Perifèria de l'Egeu Septentrional
## Administració de Creta

* Seu: Càndia
* Regions: 1
* Secretari general: Thanasis Karoutzos

### Perifèria de Creta
## Referències

* ↑ «Llei Cal·lícrates» (pdf) (en grec). Ministeri de l'Interior de Grècia. Arxivat de l'original el 2018-11-13. [Consulta: 9 gener 2014].
# Bulletin du Muséum National d'Histoire Naturelle

Bulletin du Museum National d'Histoire Naturelle, (abreujat Bull. Mus. Natl. Hist. Nat., B, Adansonia), és una revista editada pel Museu Nacional d'Història Natural de França. Es van editar quinze volums en els anys 1981 a 1996 amb el nom de Bulletin du Muséum National d'Histoire Naturelle. Section B, Adansonia: Botanique Phytochemie. Va ser precedida pel Bulletin du Muséum d'Histoire Naturelle i reemplaçada per Adansonia.

## Referències

* ↑ a Tropicos

## Enllaços externs

* Descripció a IPNI
# El taxista ful

El taxista ful és el segon llargmetratge del director català Jo Sol. La pel·lícula és un fals documental rodat l'any 2005 que convida a reflexionar sobre la precarietat del món globalitzat i mostra l'activitat política dels moviments socials. El taxista ful obtingué una menció especial en la 53è Festival Internacional de Cinema de Sant Sebastià.

## Argument

Pepe Rovira desenvolupa la seva rutina de conductor de taxi pels carrers de Barcelona. La seva vida seria igual a la de qualsevol taxista de 52 anys si no fos perquè els taxis que condueix són robats. Pepe roba per a poder treballar. Al llarg de la pel·lícula s'explica com es pot arribar a una situació tan absurda, si cal ser boig o només cal ser un treballador sense feina que el sistema ha abocat sense remei a aital paradoxa.

## Premis

* Esment especial del jurat al Festival Internacional de Cinema de Sant Sebastià 2005,
* Premi Jules Verne a la millor pel·lícula al Festival de Nantes.

## Referències

* ↑ «Jordi Solé invita a reflexionar sobre la precariedad en el mundo globalizado en su película 'El taxista ful'» (en castellà). Europa Press, 14-06-2006. [Consulta: 12 agost 2018].
* ↑ «[Jordi Solé invita a reflexionar sobre la precariedad en el mundo globalizado en su película 'El taxista ful' “La película intenta agujerear la realidad, romper los muros”]» (en castellà). Diagonal, 17-05-2005. [Consulta: 12 agost 2018].
* ↑ «Premios 53 edición. 15-24 Septiembre 2005» (en castellà). Donostia Zinemaldia. [Consulta: 12 agost 2018].
* ↑ El director Jo Sol y el actor Pepe Rovira presentan hoy en el Festival de Cine de Medina 'El Taxista Ful', Europa Press, 3 d'abril de 2006
* ↑ El taxista ful al web del Festival
* ↑ Jo Sol presenta 'El taxista ful', una «provocación» sobre la vida precaria, El Norte de Castilla, 4 d'abril de 2006

## Enllaços externs

* El taxista ful a Espai en Blanc
# Lavard Friisholm

Lavard Friisholm (nascut Friis-Holm, Kerteminde, 15 de gener de 1912 - 31 d'agost de 1999) va ser un violinista i director d'orquestra danès, conegut especialment com el líder de la Randers Byorkester, on va ser director i director musical de 1951 a 1982. Es va formar en violí amb Emil Telmányi i en direcció amb Thomas Jensen. De 1939 a 1950 va ser director de Det Unge Tonekunstnerselskabs Orkester (DUT) i de 1944 a 1978 del Collegium Musicum de Copenhaguen.

## Bibliografia

* Selvfølgelig spiller (Per descomptat, jugueu) les memòries de Lavard Friisholm, editor: Sven Skovmand, 2001 (160 pàgines)Registres d'autoritat WorldCat BNF (1) GND (1) LCCN (1) VIAF (1) ISNI (1) NKC (1)
# Adro

Adro (brescià: Àder) és un municipi italià de la província de Brescia, a la regió de Llombardia.

## Referències

* ↑ Comuni-Italiani.it. «Elenco Comuni Provincia di Brescia» (en italià). [Consulta: 14 febrer 2021].
# Black Mountain (Carolina del Nord)

Black Mountain és una població dels Estats Units a l'estat de Carolina del Nord. Segons el cens del 2008 tenia 7.877 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Black Mountain tenia 7.511 habitants, 3.340 habitatges i 2.027 famílies. La densitat de població era de 450,3 habitants per km².
Dels 3.340 habitatges en un 22,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 47,2% hi vivien parelles casades, en un 10,3% dones solteres, i en un 39,3% no eren unitats familiars. En el 34,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 16,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,15 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,75.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 19,1% tenia menys de 18 anys, un 7,1% entre 18 i 24, un 25,7% entre 25 i 44, un 26,1% de 45 a 60 i un 22,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 44 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 78,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 35.541 $ i la renda mediana per família de 43.373 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.604 $ mentre que les dones 22.476 $. La renda per capita de la població era de 20.509 $. Entorn del 7,6% de les famílies i el 10,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Black Mountain». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Black Mountain». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].
# Administració

«Administració» té aquests significats:
* Administració pública, cadascun dels organismes dependents orgànicament de l'Estat modern.
* Administració electrònica, conjunt de mecanismes que permeten la gestió i comunicació amb una administració pública a través de mitjans electrònics sense haver-se de desplaçar necessàriament a una seu de l'administració.
* Gestió, l'acte de reunir persones per assolir les metes i objectius desitjats amb els recursos disponibles, de manera eficient i eficaç.
# El telèfon

El telèfon és un joc en el qual es transmet una frase o paraula a algú a cau d’orella. Sovint aquesta esdevé irrecognoscible de la frase del començament.
Els participants estan generalment disposats en cercle. Es juga xiuxiuejant la frase a cau d'orella del jugador següent, de manera que per mor del baix volum se sol es perdre informació en cada baula de la cadena. El jugador aleshores supleix per la imaginació, o per associació fonètica les paraules que ha cregut comprendre. Sobretot quan se juga entre adults, hi pot hi haver deformacions voluntàries.
El darrer jugador de la fila acaba dient en veu alta la frase. El missatge d'arribada sovint ja no té gaire a veure amb la frase inicial.

## Objectiu

El joc no té cap guanyador. La diversió rau a comparar els missatges original i final. Pot servir a més per ensenyar com és de senzill tergiversar informació a través de la comunicació de boca a orella. També pot servir per simular la propagació de xafarderies quan corre la brama o per ensenyar quanta prudència fa menester amb les coses que se saben només per haver-ne sentit a parlar, així com la necessitat de cercar l'original o la font fiable.

## El joc del telèfon com a metàfora

En la teoria de la comunicació el joc es considera com una metàfora del que passa en la comunicació humana, en la qual en la realitat també els missatges i sobretot els rumors es van alterant d'una persona a l'altre en el boca a orella. El zoòleg britànic Marc Ridley l'utilitza per descriure la transmissió imperfecte d'informació genètica entre generacions.
El nom anglès, Chinese whispers «Xiuxiueigs xinesos», segons la llegenda, tindria l'origen en la comunicació d'una torre guaita a l'altra a la Gran Muralla Xinesa, però no hi ha cap constància d'aquesta teoria.

## Referències

* 1 2 3 Caldas i Bosch, Àngel «el joc del telèfon». Diari de Girona, 01-10-2016.
* ↑ Morató, Jordi. Comunicació i estratègia : l'empresa vista a través de les ulleres de la comunicació. Barcelona: UOC, 2011, p. 49-53. ISBN 9788497883979.
* ↑ Ridley, Mark. Mendel's demon : gene justice and the complexity of life. Londres: Weidenfeld & Nicolson, 2000. ISBN 0-297-64634-6.
* ↑ Chu, Ben. Chinese whispers : why everything you've heard about China is wrong [Xiuxiueigs xinesos, tots els rumors que has sentit sobre la Xina són falsos], 2013. ISBN 0-297-86844-6.
# Lex Aebutia de formulis

La Lex Aebutia de formulis és el nom d'una llei romana de data incerta però al voltant del 150 aC, que va posar fi a las Legis Actiones, establertes a les lleis de les dotze taules, excepte en certs casos. El seu contingut en general és desconegut, però sembla que augmentava les funcions dels pretors.

## Referències

* ↑ Aulus Gel·li. Les Nits Àtiques, XVI, 10
# Adromischus caryophyllaceus

Adromischus caryophyllaceus és una espècie de planta suculenta del gènere Adromischus, que pertany a la família Crassulaceae.

## Taxonomia

Adromischus caryophyllaceus Lem. va ser descrita per Charles Antoine Lemaire i publicat a Jardin Fleuriste 2 (Misc.): 60. 1852.

## Referències

* ↑ «Adromischus caryophyllaceus». Tropicos.org. Missouri Botanical Garden. [Consulta: 13 maig 2013].

## Bibliografia

* AFPD. 2008. African Flowering Plants Database - Base de Donnees donis Plantis a Fleurs D'Afrique.
* Bailey, L.H. & I.Z. Bailey. 1976. Hortus Third i–xiv, 1–1290. MacMillan, New York.
* Gibbs Russell, G. I., W. G. M. Welman, I. Retief, K. L. Immelman, G. Germishuizen, B. J. Pienaar, M. Van Wyk & A. Nicholas. 1987. List of species of southern African plants. Mem. Bot. Surv. S. Africa 2(1–2): 1–152(pt. 1), 1–270(pt. 2).
* Pilbeam, John; Rodgerson, Chris; Tribble, Derek. Adromischus. The cactus file handbook 3 (en anglès). Christchurch, Dorset: Cirio Publishing Services Ltd, 01-05-1998, p. 107. ISBN 0 9520382 3 X.
# Black Point-Green Point

Black Point-Green Point és una població dels Estats Units a l'estat de Califòrnia. Segons el cens del 2000 tenia 1.143 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Black Point-Green Point tenia 1.143 habitants, 479 habitatges, i 331 famílies. La densitat de població era de 239,8 habitants per km².
Dels 479 habitatges en un 22,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 60,1% hi vivien parelles casades, en un 7,1% dones solteres, i en un 30,7% no eren unitats familiars. En el 21,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 5,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,39 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,77.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 18,2% tenia menys de 18 anys, un 3,4% entre 18 i 24, un 22,6% entre 25 i 44, un 41,6% de 45 a 60 i un 14,2% 65 anys o més.
L'edat mitjana era de 47 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 94,4 homes.
La renda mitjana per habitatge era de 92.729 $ i la renda mitjana per família de 104.531 $. Els homes tenien una renda mitjana de 76.782 $ mentre que les dones 50.769 $. La renda per capita de la població era de 52.372 $. Entorn de l'1,9% de les famílies i el 2,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Black Point-Green Point». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 17 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Black Point-Green Point». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 17 juliol 2010].
# Conjunt de Mas Parera i Can Salvi

El Conjunt de Mas Parera i Can Salvi és una obra de Santa Susanna (Maresme) protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

Conjunt de dues masies amb els murs fets amb maçoneria i arrebossats i amb la coberta a dues aigües de teula àrab. A Mas Parera queden alguns element agraris i un pou. A la façana principal hi ha un rellotge de sol.
A Can Salvi es conserva al pati un safareig i un pou. A una de les façanes es conserva una finestra d'estil renaixentista tapiada.

## Història

Aquestes dues masies probablement pertanyien al proper mas Can Ratès.

## Referències

* 1 2 3 «Conjunt de Mas Parera i Can Salvi». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 24 agost 2017].
# Afinia Gèmina Bebiana

Afinia Gèmina Bebiana (en llatí Afinia Gemina Baebiana) va ser una dama romana casada amb Trebonià Gal, emperador romà de l'any 251 al 253.
No se sap gairebé res de la seva vida. Va tenir dos fills, Volusià i Vibia Gala. Després que Trebonià Gal fos proclamat emperador pels soldats, a Herènnia Etruscil·la viuda de l'anterior emperador Deci, se li va permetre de mantenir el títol honorífic d'augusta. Afinia Gèmina Bebiana no va aconseguir aquest títol. No es conserven monedes d'aquesta emperadriu.
El seu marit i el seu fill van ser assassinats per les tropes l'any 253.

## Referències

* ↑ Vagi, David L. Coinage and History of the Roman Empire: c. 82 B.C. - A.D. 480. Chicago: Fitzroy Dearborn, 1999, p. 339. ISBN 9781579583163.
# Cal Vicari

Cal Vicari és una masia de Riudarenes (Selva) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

És una senzilla construcció de planta rectangular, dos pisos i golfes, amb teulada a dues vessants amb caiguada a la façana. El portal és rectangular amb llinda monolítica que porta inscrita la data de 1790. Les finestres del primer pis tenen llinda de fusta. Adossat a la façana hi ha un banc de pedra i una jardinera d'obra que flanquejen la porta. El parament és arrebossat i pintat de rosa exceptuant el cos agefit que és de pedra vista. Al costat dret apareix un plafó de ceràmica vidirada, col·locat fa pocs anys, amb el nom de la casa: "Cal Vicari". Al darrere hi ha contraforts, un cos afegit i el forn. L'interior es conserva perfectament i pràcticament no ha sofert reformes. Els forjats són els originals amb bigues de fusta i el paviment de tova.
A la part dreta del darrere de la casa, hi ha una construcció aïllada de planta rectangular, dos pisos amb decoració de ceràmica vidriada i teulada a dues vessants, amb caigua lateral que és de factura molt recent i té la funció d'estudi. En el seu lloc podia haver-hi hagut un petit paller però no en queda cap vestigi.

## Referències

* 1 2 «Cal Vicari». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 25 agost 2017].
# Epinephelus darwinensis

Epinephelus darwinensis és una espècie de peix de la família dels serrànids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 53,5 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba al Territori del Nord (Austràlia).

## Referències

* ↑ Bloch M. E. 1793. Naturgeschichte der ausländischen Fische. Berlin. Naturg. Ausl. Fische v. 7. i-xiv + 1-144.
* ↑ BioLib
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Heemstra, P.C. i Randall, J.E., 1993, Groupers of the World (Family Serranidae, Subfamily Epinephelinae). An annotated and illustrated catalogue of the grouper, rockcod, hind, coral grouper and lyretail species known to date. FAO Species Catalogue Vol. 16., FAO Fish. Synop. Núm. 125, 125:I-viii, 1-382.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Lewisville (Ohio)

Lewisville és una població dels Estats Units a l'estat d'Ohio. Segons el cens del 2000 tenia 233 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Lewisville tenia 233 habitants, 95 habitatges, i 64 famílies. La densitat de població era de 243,1 habitants per km².
Dels 95 habitatges en un 28,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 57,9% hi vivien parelles casades, en un 9,5% dones solteres, i en un 31,6% no eren unitats familiars. En el 30,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 21,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,32 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,91.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,6% tenia menys de 18 anys, un 6,4% entre 18 i 24, un 24,5% entre 25 i 44, un 24,9% de 45 a 60 i un 20,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 79,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 24.286 $ i la renda mediana per família de 31.042 $. Els homes tenien una renda mediana de 33.750 $ mentre que les dones 18.036 $. La renda per capita de la població era d'11.150 $. Aproximadament el 6,5% de les famílies i el 10,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Lewisville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Lewisville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].
# Acquaformosa

Acquaformosa (albanès Firmoza) és un municipi italià, dins de la província de Cosenza. L'any 2006 tenia 1.234 habitants. És un dels municipis on viu la comunitat arbëreshë. Limita amb els municipis d'Altomonte, Lungro i San Donato di Ninea.

## Evolució demogràfica

Població censada al municipi d'Acquaformosa :
| Notes: | Elaboració gràfica per part de la Viquipèdia |
| | Font: ISTAT (Institut Nacional d'Estadística) |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2006- | Giovanni Manoccio | Centreesquerra |

## Referències

* ↑ «CensimentoPopolazione» (en italià). ISTAT - Istituto nazionale di statistica, 2011.