OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Arthel

Arthel és un municipi francès, situat al departament del Nièvre i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2007 tenia 86 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet d'Arthel era de 86 persones. Hi havia 44 famílies, de les quals 20 eren unipersonals (8 homes vivint sols i 12 dones vivint soles), 20 parelles sense fills i 4 parelles amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 94 habitatges, 44 eren l'habitatge principal de la família, 38 eren segones residències i 12 estaven desocupats. 93 eren cases i 1 era un apartament. Dels 44 habitatges principals, 30 estaven ocupats pels seus propietaris, 7 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 7 estaven cedits a títol gratuït; 5 tenien dues cambres, 9 en tenien tres, 11 en tenien quatre i 19 en tenien cinc o més. 38 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 22 habitatges hi havia un automòbil i a 16 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Arthel el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 4 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 4 |
| 0 | 80 a 84 | 4 |
| 0 | 75 a 79 | 4 |
| 8 | 70 a 74 | 0 |
| 4 | 65 a 69 | 0 |
| 0 | 60 a 64 | 0 |
| 4 | 55 a 59 | 8 |
| 4 | 50 a 54 | 4 |
| 0 | 45 a 49 | 0 |
| 0 | 40 a 44 | 0 |
| 4 | 35 a 39 | 8 |
| 0 | 30 a 34 | 4 |
| 0 | 25 a 29 | 0 |
| 0 | 20 a 24 | 0 |
| 8 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 48 persones, 33 eren actives i 15 eren inactives. De les 33 persones actives 32 estaven ocupades (15 homes i 17 dones) i 1 aturada (1 home). De les 15 persones inactives 7 estaven jubilades, 3 estaven estudiant i 5 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 2 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de comerç i reparació d'automòbils i 1 d'una empresa de serveis.
L'any 2000 a Arthel hi havia 4 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques d'Arthel a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades d'Arthel a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
# Banu Xahin

La dinastia Banu Xahin fou una nissaga que va governar breument la Batiha de facto a partir del 945 i fins al 984/985 i de iure des de vers el 960 al 984/985.
La va fundar Imran ibn Xahin, un cap de bandits que va aprofitar les lluites entre barídides i buwàyhides per establir el seu poder vers 945-947 i el seu coneixement del terreny (complicat per a operacions militars) per rebutjar diverses expedicions buwàyhides (vers 947-960) fins que el sultà Muizz al-Dawla el va haver de reconèixer com a emir (governador) vers el 960.
A la seva mort el 979 dos dels seus fills es van disputar el poder, el que fou aprofitat pel general al-Mudhàffar ibn Alí per donar un cop d'estat i agafar el control primer com a regent i al cap d'un any de propi dret (984/985). La dinastia d'al-Mudhàffar va conservar el poder fins al 1012 sent substituïda pels Banu Mazyab o Mazyàdides.
El 1021 un fill d'Imran ibn Xahin, de nom Abu-l-Hayjà Muhàmmad va intentar arrabassar el poder als mazyàdides, però va fracassar. La família Banu Xahin va desaparèixer de la historia.

## Llista d'emirs

* Imran ibn Xahin 945-979
* Hussayn ibn Imran 979-982
* Abu-l-Fàraj ibn Imran 982-983
* Abu-l-Maali ibn Hussayn 983-984

## Referències

* Streck, M.; Ali, Saleh A. el-. "al-Baṭīḥa". Encyclopaedia of Islam, segona edició. Editada per: P. Bearman, Th. Bianquis, C.E. Bosworth, E. van Donzel, W.P. Heinrichs. Brill Online, 2016. 22 de maig de 2016 <http://referenceworks.brillonline.com/entries/encyclopaedia-of-islam-2/al-batiha-COM_0104>
# Associação Atlética Portuguesa (Santos)

* No s'ha de confondre amb Associação Portuguesa de Desportos o Associação Atlética Portuguesa (RJ).
L'Associação Atlética Portuguesa, coneguda com a Portuguesa Santista, és un club de futbol brasiler de la ciutat de Santos.
El club va ser fundat el 20 de novembre de 1917 per descendents portuguesos de la ciutat de Santos. El 1997 competí al Campeonato Brasileiro Série C, essent eliminat a la primera fase.
Fou el primer club del futbolista Neymar.

## Palmarès

* Campionat paulista de segona divisió:
** 1964
* Fita Azul do Futebol Brasileiro:
** 1959

## Referències

* ↑ Perfil Arxivat 2018-03-29 a Wayback Machine. a dabase.com.br
* ↑ «Brazil Third Division 1997 Série C». RSSSF. Arxivat de l'original el 21 agost 2007. [Consulta: 20 setembre 2007].

## Enllaços externs

* Web oficial
# Baklànie

Baklànie (en rus: Бахаревский) és un poble de l'óblast d'Astracan, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 581 habitants.

## Referències

* ↑ Карта села Бирючек в Астраханской области
* ↑ «Всероссийская перепись населения 2010 года. 1. Численность и размещение населения Астраханской области». Arxivat de l'original el 2018-08-27. [Consulta: 18 març 2019].
* ↑ Расстояние от Бирючека до Камызяка
# Bakr

«Bakr» té aquests significats:
* Biografies:
** Bakr (nom) diversos personatges.
** Ahmad Hassan al-Bakr (1914-1982), president d'Iraq entre 1968 i 1979.
** Bakr al-Su Bashi, governador otomà d'Iraq al segle xvii (vers 1619-1623)
** Bakr ibn Wàïl, confederació tribal àrab.
** Bakr Sidqi, general iraquià
** Salwa Bakr (El Caire, 1949), escriptora egípcia
* Toponímia:
** Diyar Bakr o Diyarbakr, regió de Mesopotàmia
** Diyarbakir. Diyabakir Diyar Bekir, o Diyarbekir, ciutat de Turquia, antiga Amida (Armènia)
* Batalla d'Aqbat al-Bakr, batalla de la fitna andalusina.

## Notes

* ↑ Per a l'elaboració d'aquest llistat s'ha respectat la forma emprada a la Viquipèdia i s'ha seguit estrictament una ordenació alfabètica. S'ha pres com a criteri per a la inclusió a la llista que en el nom de l'article hi aparegués el nom Bakr, tot i que no en fos el nom principal
# Bagadià

Bagadià (en rus: Багадя) és un poble de la República de Sakhà, a Rússia, segons el cens del 2021 tenia 180 habitants. Pertany al districte de Sangar.

## Referències

* ↑ «Инвестиционный паспорт муниципального района «Кобяйский улус (район)» Республики Саха (Якутия)». Официальный информационный портал Республик Саха (Якутия). Arxivat de l'original el 2019-10-17. [Consulta: 17 octubre 2019].
* ↑ «Географические и природные условия». Официальный информационный портал Республик Саха (Якутия).
# Bagadur

Bagadur era la més alta classe de la noblesa aristocràtica dels mongols al segle xiii. El seu nom volia dir "valerosos". Per sota d'aquesta aristocràcia molt reduïda hi havia la dels noyan.
# Bagacum (cràter)

Bagacum és un cràter sobre la superfície de (21) Lutècia, situat amb el sistema de coordenades planetocèntriques a 46 ° de latitud nord i 49 ° de longitud est. Fa un diàmetre de 3.7 km. El nom va ser fet oficial per la UAI el cinc d'abril de 2011 i fa referència a Bagacum, una ciutat de l'època de Lutècia.

## Referències

* ↑ "Bagacum (cràter)". Gazetteer of Planetary Nomenclature. USGS Astrogeology Research Program. (anglès)
* ↑ Talbert, Richard J.A.. Princeton University Press. Barrington Atlas of the Greek and Roman World, 2000.
# Barranc de Collmorter

El Barranc de Collmorter és un barranc del terme de Castell de Mur, que es forma en terme de Mur, a prop del poble de Collmorter, i davalla de seguida cap a l'antic terme de Guàrdia de Tremp, al Pallars Jussà.
Es forma a l'Obac del Castell, des d'on davalla cap al nord-est per tal d'abocar-se en el barranc d'Arguinsola en uns 600 metres de recorregut. Discorre paral·lel al barranc de les Calcilles, a ponent seu, i al barranc de la Font del Xato, a llevant.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Velogny

Velogny és un municipi francès, situat al departament de la Costa d'Or i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2007 tenia 36 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Velogny era de 36 persones. Hi havia 12 famílies, de les quals 8 eren parelles sense fills i 4 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 30 habitatges, 15 eren l'habitatge principal de la família, 10 eren segones residències i 5 estaven desocupats. Tots els 30 habitatges eren cases. Dels 15 habitatges principals, 14 estaven ocupats pels seus propietaris i 1 estava llogat i ocupat pels llogaters; 1 tenia dues cambres, 1 en tenia tres, 3 en tenien quatre i 10 en tenien cinc o més. 10 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 4 habitatges hi havia un automòbil i a 11 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Velogny el 2009. :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 0 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 0 | 65 a 69 | 0 |
| 8 | 60 a 64 | 0 |
| 4 | 55 a 59 | 4 |
| 4 | 50 a 54 | 4 |
| 0 | 45 a 49 | 8 |
| 0 | 40 a 44 | 0 |
| 0 | 35 a 39 | 0 |
| 0 | 30 a 34 | 0 |
| 4 | 25 a 29 | 0 |
| 8 | 20 a 24 | 0 |
| 0 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 0 | 5 a 9 | 0 |
| 0 | 0 a 4 | 0 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 24 persones, 17 eren actives i 7 eren inactives. Les 17 persones actives estaven ocupades(9 homes i 8 dones).. De les 7 persones inactives 3 estaven jubilades, 1 estava estudiant i 3 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 2 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de construcció i 1 d'una empresa de serveis.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Velogny a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Velogny a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Maurice Besly

Maurice Besly (Normanby, Yorkshire, Regne Unit, 28 de gener de 1888 - ? 12 d'abril de 1945) fou un compositor i director d'orquestra anglès.
Feu els estudis literaris a Cambridge i els musicals en el Conservatori de Leipzig. Des del 1912 fins al 1914 fou director de Música de la Tombridge School, i partir de 1918 director de Música del Queens College, d'Oxford, succeint en aquesta data a sir Hugo Allen en la direcció de l'Orquestra Simfònica d'aquella ciutat. Les seves composicions incloent diverses obres orquestrals, cors i peces per a piano, més algunes transcripcions per a orquestra de les obres de Bach.

## Bibliografia

* Enciclopèdia Espasa Apèndix II, pàg. 185 ISBN 84-239-4572-3

## Enllaços externs

* http://www.musicweb-international.com/scowcroft/Composerconductors4.htm
# 342

El 342 (CCCXLII) fou un any comú començat en divendres del calendari julià.

## Esdeveniments

* Es prohibeix el matrimoni homosexual a l'Imperi Romà.

## Referències

* ↑ Eskridge, Jr., 1993, p. 1.447.

## Bibliografia

* Eskridge, Jr., W. N. «A History of Same-Sex Marriage» (en anglès). Virginia Law Review, 79, 7, 1993, pàg. 1.419–1.513.
# David Mukhrani-batoni

David Mukhrani-batoni és el nom dels següents personatges:
Dos prínceps de Mukhran:
* David I Mukhrani-batoni
* David II Mukhrani-batoni
# Habitatge al carrer Nou, 15

«Habitatge al carrer Nou, 15» té aquests significats:
* Habitatge al carrer Nou, 15 (Sant Pere de Ribes), al Garraf
* Habitatge al carrer Nou, 15 (Amer), a la Selva
# Atletisme als Jocs Olímpics d'estiu de 1908 - llançament de javelina estil lliure masculí

Els llançament de javelina estil lliure masculí va ser una de les sis proves de llançaments que es disputaren durant els Jocs Olímpics de Londres de 1908. La prova es va disputar el 15 de juliol de 1908 amb la participació de 33 atletes procedents de nou nacions diferents.

## Medallistes

| Or | Plata | Bronze |
| Eric Lemming (SWE) | Michalis Dorizas (GRE) | Arne Halse (NOR) |

## Resultats

Eric Lemming va establir un nou rècord olímpic i del món amb un millor llançament de 54,44 metres que va fer seguit l'estil convencional.
| Posició | Nom | País | Distància |
| 1 | Eric Lemming | Suècia | 54.44 metres WR |
| 2 | Michalis Dorizas | Grècia | 51.36 metres |
| 3 | Arne Halse | Noruega | 49.73 metres |
| 4 | Charalambos Zouras | Grècia | 48.61 metres |
| 5 | Hugo Wieslander | Suècia | 47.56 metres |
| 6 | Armas Pesonen | Finlàndia | 46.04 metres |
| 7 | Imre Mudin | Hongria | 45.96 metres |
| 8 | Jalmari Sauli | Finlàndia | 43.30 metres |
| 9 | Juho Halme | Finlàndia | 39.88 metres |
| 10-33 | Ferenc Jesina | Hongria | 36.82 metres |
| 10-33 | Edward Barrett | Regne Unit | Desconegut |
| 10-33 | Emilio Brambilla | Itàlia | Desconegut |
| 10-33 | Conrad Carlsrud | Noruega | Desconegut |
| 10-33 | Alfred Flaxman | Regne Unit | Desconegut |
| 10-33 | Nikolaos Georgantas | Grècia | Desconegut |
| 10-33 | György Luntzer | Hongria | Desconegut |
| 10-33 | Walter Henderson | Regne Unit | Desconegut |
| 10-33 | István Mudin | Hongria | Desconegut |
| 10-33 | Evert Jakobsson | Finlàndia | Desconegut |
| 10-33 | Jarl Jakobsson | Finlàndia | Desconegut |
| 10-33 | Verner Järvinen | Finlàndia | Desconegut |
| 10-33 | John Johansen | Noruega | Desconegut |
| 10-33 | Johan Kemp | Finlàndia | Desconegut |
| 10-33 | Henry Leeke | Regne Unit | Desconegut |
| 10-33 | Knut Lindberg | Suècia | Desconegut |
| 10-33 | Ernest May | Regne Unit | Desconegut |
| 10-33 | Mór Kóczán | Hongria | Desconegut |
| 10-33 | Otto Nilsson | Suècia | Desconegut |
| 10-33 | Aarne Salovaara | Finlàndia | Desconegut |
| 10-33 | Bruno Söderström | Suècia | Desconegut |
| 10-33 | František Souček | Bohèmia | Desconegut |
| 10-33 | Ludwig Uettwiller | Alemanya | Desconegut |
| 10-33 | Emil Welz | Alemanya | Desconegut |

## Referències

* Cook, Theodore Andrea. The Fourth Olympiad, Being the Official Report. Londres: British Olympic Association, 1908.
* De Wael, Herman. «Athletics 1908». Herman's Full Olympians, 2001. Arxivat de l'original el 27 de setembre 2006. [Consulta: 15 juliol 2006].
* Wudarski, Pawel. «Wyniki Igrzysk Olimpijskich» (en polonès), 1999. Arxivat de l'original el 14 de juliol 2015. [Consulta: 15 juliol 2006].
# Carrer del Pont (Sallent)

Carrer del Pont és un carrer al municipi de Sallent (Bages) catalogat a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Aquest carrer sorgí els segles XVII-XVIII com a raval de la vila, al costat del camí ral que entrava a la vila pel Pont Vell, abans de construir-se l'actual carretera. Era el primer grup de cases abans d'entrar al poble. El nom tradicional de Rampinya li prové de les fortes rampes que s'ha de salvar al principi i al final. El barri, en un principi, predominaven els rabassaires i els jornalers. És un carrer que conserva la seva estructura i fesomia primitiva, algunes cases denoten una construcció dels segles XVII-XVIII per les més antigues, inclús sota de l'asfalt es pot veure l'empedrat antic, format de pedres clavades a terra, que havien d'evitar que els cavalleries rellisquessin en la forta pujada.

## Notes

* 1 2 «Carrer del Pont». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 2 desembre 2015].
# Augmentatiu

Un augmentatiu és una paraula derivada d'una arrel que indica que és el mateix, però «de mida gran». En català, el procediment més freqüent és l'ús d'un sufix augmentatiu. En principi no hi ha límit quant a les paraules que en poden adoptar i és un procediment lingüístic productiu, per bé que no tan freqüent com el seu corol·lari, el diminutiu. Es poden afegir a noms, adjectius, o verbs.
L'augmentatiu també es pot usar per a demostrar afecte o admiració. Segons el context pot tenir un valor apreciatiu o despectiu. De vegades el mot amb sufix obté una significació diferent del mot arrel, i esdevé un lexema sui generis, com per exemple «ventalló» en el sentit de porticó, no és un ventall gran o la ironia fa que un sufix diminutiu «-et» pren una valor augmentativa: «Quin cotxet t'has comprat, de set places!» Davant l'efecte sobre el significat del mot primitiu més complicat que fer-lo més gran certs lingüistes troben la distinció entre diminutiu, augmentatiu i intensiu no gaire adequada i proposen el terme genèric «sufix apreciatiu».

## En català

Els augmentatius catalans es poden formar amb diferents sufixos. Els més comuns són: Un prefix augmentatiu és «hiper-».
* -arro, -arra: cotxe, cotxarro
* -às, -assa (del llatí -aceus, exemple xicotàs (de xic, amb doble sufix augmentatiu: -ot i -as), o «portassa»
* -assar: allargar, allargassar
* -ot, ota: home, homenot; lleig, lletjot
* -otar: espellar, espellotar, xerrar, xerrotejar (amb un segon sufix freqüentatiu -ejar)

## Bibliografia

* Cabré Castellví, M. Teresa; Domènech Bagaria, Ona; Estopà Bagot, Rosa. Mots nous en català / New words in Catalan: Una panoràmica geolectal / A diatopic view (en català, anglès). Volum 7 de IVITRA Research in Linguistics and Literature. John Benjamins Publishing Company, 2014, p. 47. ISBN 9789027269676.
* Lloret, Maria-Rosa «La sufixació apreciativa del català: creacions lèxiques i implicacions morfològiques». Caplletra. Revista Internacional de Filologia, vol. 58, 2015.

## Referències

* ↑ «Augmentatiu». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Augmentatiu». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «ventall». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Lloret, 2015.
* ↑ Gràcia i Solé, Lluísa; Turon, Lídia «Els sufixos apreciatius: una descripció del problema i una proposta d'anàlisi semàntica». Estudi General, 17, 1998, pàg. 11-36.
* ↑ «6.3 Sufixos valoratius, Quadre III.19 sufixos augmentatiius». A: Gramàtica catalana. Barcelona: Institut d'estudis catalans, p. 343.
Viccionari
# BMA

BMA té els següents significats:
* Administració Metropolitana de Bangkok (del seu nom en anglès Bangkok Metropolitan Administration), òrgan de govern local de la ciutat de Bangkok i la seva àrea metropolitana, a Tailàndia
* Autoritat belga de la competència (del seu nom en neerlandès Belgische Mededingingsautoriteit), òrgan administratiu encarregat dels temes de competència a Bèlgica
* Baltimore Museum of Art, museu d'art ubicat a la ciutat de Baltimore, als Estats Units
* British Medical Association, col·legi professional dels metges del Regne Unit
* Billboard Music Award, premi anual de música popular concedit per la revista Billboard
* BMA també és el codi de l'OACI de BMI, aerolínia del Regne Unit
# Bassi

Bassi és el nom dels següents personatges:
* Amedeo Bassi (Montespertoli, Toscana, 1872 - Florència, 1949), cantant italià
* Antonio de Bassi (Buenos Aires, 1887 - 1956), músic i autor teatral argenti
* Giorgio Bassi, pilot de curses automobilístiques italià
* Leo Bassi (Nova York, 1952), actor i còmic italià
Viccionari
# Basseux

Basseux és un municipi francès situat al departament del Pas de Calais i a la regió dels Alts de França a l'aiguabarreig del riu Crinchon i de l'Scarpe. L'any 2017 tenia 137 habitants. Es troba a l'antiga via romana d'Arras a Amiens. Un primer esment escrit Batsala, data de l'any 674.

## Demografia

El 2007 la població de fet de Basseux era de 145 persones. Hi havia 56 famílies. 61 habitatges (, 57 habitatges principals, una segona residència i tres desocupats.

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 101 persones, 79 eren actives i 22 eren inactives. Hi havia dues empreses de construcció, una de comerç i reparació d'automòbils, una de transport i dues empreses de serveis.
L'any 2000 hi havia quatre explotacions agrícoles.

## Referències

* ↑ Caffin, Benoît. Annuaire statistique et administratif du département du Pas-de-Calais (en francès). Conseil général, 1846, p. 311-313.
* ↑ Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
# Bartolomeo Bellano

Bartolomeo Bellano, també conegut com a Bartolomeo Vellano i Vellano da Padova (Pàdua, 1437-1438 — Pàdua, 1496-1497) va ser un escultor i arquitecte del Renaixement italià. Era fill d'un orfebre i va estudiar amb l'escultor Donatello (ca. 1386-1466). Les seues primeres obres documentades són quatre relleus en terracotes representant infants, que li van ser encarregades vers 1460. Una d'aquestes terracotes es conserva al Museu de Belles Arts de Lió. El 1456 va ajudar Donatello en la restauració dels púlpits de San Lorenzo de la Basílica de San Lorenzo de Florència. El 1467 es trobava de nou a la seua ciutat, on va fer una estàtua en bronze del papa Pau II, que va ser refosa l'any 1798. Andrea Riccio (1470-1532) va ser un dels seus deixebles.

## Bibliografia

* Dizionario biografico degli Italiani, Roma, Istituto dell'Enciclopedia Italiana, 1960.
* Thieme, Ulrich and Felix Becker, editors, Allgemeines Lexikon der bildenden Künstler von der Antike bis zur Gegenwart, reimpressió de l'edició de 1907, Leipzig, Veb E.A. Seemann Verlag, 1980-1986.
* Vasari, Giorgio, Le Vite delle più eccellenti pittori, scultori, ed architettori, edició de Luciano Bellosi i Aldo Rossi. Traducció castellana: Ediciones Cátedra, Madrid, 2002. ISBN 84-376-1974-2

## Enllaços externs

* Bartolomeo Bellano a ArtCyclopedia
* Bellano a la Web Gallery of Art