OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Volta a Estònia

La Volta a Estònia és una competició ciclista per etapes que es disputa anualment a Estònia. Creada el 2013, forma part del calendari de l'UCI Europa Tour amb una categoria de 2.1.

## Palmarès

| Any | Vencedor | Segon | Tercer |
| 2013 | Gert Jõeäär | Fredrik Ludvigsson | Stefan Schumacher |
| 2014 | Eduard-Michael Grosu | Adrian Kurek | Emīls Liepiņš |
| 2015 | Martin Laas | Ioannis Tamuridis | Gustav Höög |
| 2016 | Grzegorz Stępniak | Roman Maikin | Mihkel Räim |
| 2017 | Karl Patrick Lauk | Deins Kaņepējs | Paweł Franczak |
| 2018 | Grzegorz Stępniak | Andreas Stokbro | Siarhei Papok |
| 2019 | Mihkel Räim | Matthias Brändle | Rudy Barbier |
| 2020 | suspesa | suspesa | suspesa |
| 2021 | Karl Patrick Lauk | Martin Laas | Polikhronis Tzortzakis |
| 2022 | Evaldas Šiškevičius | Norman Vahtra | Kaden Groves |
| 2023 | Rasmus Bøgh Wallin | Matias Malmberg | Norman Vahtra |
| 2024 | Siim Kiskonen | Karl Patrick Lauk | Rait Ärm |

## Referències

* ↑ «Tour of Estonia (Est) - Cat.2.1». [Consulta: 27 juny 2022].

## Enllaços externs

* Palmarès a cqranking.com
* Web oficial
# Arc cec

L'arc cec és un arc aplicat sobre un mur amb finalitats ornamentals
És un element arquitectònic molt usat en l'arquitectura romànica, tants als murs laterals com als absis i absidioles que rematen les naus. De vegades s'acompanyen de faixes llombardes. Exemples de l'arc cec es poden trobar a l'església de Santa Maria de Cóll.
Després de l'arc cec va aparéixer l'absis, un reforç del mur de poc gruix.

## Referències

* ↑ Arc cec a Historiadelarte.us (castellà)
* ↑ Diccionario de Arte I. Barcelona: Spes Editorial SL (RBA), 2003, p.113. ISBN 84-8332-390-7 [Consulta: 27 novembre 2014].
# Wang Yangbei

Wang Yangbei és una esportista xinesa que va competir en judo, guanyadora d'una medalla d'or al Campionat Asiàtic de Judo de 1991 en la categoria de –61 kg.

## Palmarès internacional

Campionat Asiàtic :
| Any | Lloc | Medalla | Categoria |
| 1991 | Osaka ( Japó) | 1 | –61 kg |

## Referències

* ↑ «Resultats del Campionat Asiàtic de Judo (1966–2011)». BBWeb-Arena (anglès)
# Batalla de Lepant (1500)

* Per a altres significats, vegeu «Batalla de Lepant».
La Segona Batalla de Lepant o Batalla de Modona va tenir lloc a l'agost de 1500 durant la Guerra Turcoveneciana (1499-1503) entre l'Imperi Otomà i la República de Venècia.
Els otomans havien guanyat la batalla de Navarino l'any anterior, van sortir de nou victoriosos gràcies a l'almirall Kemal Reis. El desembre de 1499, els venecians van atacar Lepant amb l'esperança de recobrar els territoris perduts en la mar Jònica. Kemal Reis va salpar de Cefalònia i va reprendre Lepant als venecians. Es va quedar a Lepant entre abril i maig de 1500, quan els seus vaixells van ser reparats per un exèrcit de 15.000 artesans portats de la zona.
Des de Lepant, Kemal Reis va salpar i va bombardejar els ports de Venècia de l'illa de Corfú, i l'agost de 1500, va bombardejar la fortalesa de Modona per mar i va capturar la ciutat. Posteriorment es van fer amb la flota veneciana davant les costes de Coró i van capturar la ciutat juntament amb un bergantí venecià. Des d'allà, Kemal Reis va navegar cap a l'illa de Sapientza, i va enfonsar la galera veneciana "Lezza". El setembre de 1500, Kemal Reis va assaltar Voiussa i l'octubre es va presentar al Cap de Santa Maria, de l'illa de Lèucada abans de posar fi a la campanya i tornar de nou a Istanbul el novembre.
Amb l'aclaparadora victòria a la batalla de Modona, la flota i l'exèrcit turc van capturar la major part de les possessions de Venècia a Grècia. Modona i Coró, els "dos ulls de la República", es van perdre.

## Referències

* ↑ Coneguda també com la Batalla de Sapientza o la Primera Batalla de Lepant

## Bibliografia

* Frederic C. Lane: "Venice, A Maritime Republic (Baltimore, 1973) Arxivat 2007-03-12 a Wayback Machine.
* Salvatore Bono: "Corsari nel Mediterrania", Oscar Storia Mondadori (Perugia, 1993)

## Vegeu també

* Canal d'Òtranto
* Setge del Castell de Sant Jordi
* Morea otomana
* Muralla d'Hexamilion
* Peloponès
# La Quintana (Sant Julià de Vilatorta)

La Quintana és una masia del municipi de Sant Julià de Vilatorta (Osona) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta d'una masia de planta quadrada coberta a dues vessants amb el carener paral·lel a la façana, situada a migdia. A les altres façanes s'hi adossen diversos cossos. La construcció primitiva es troba assentada damunt la pedra i la consta de planta baixa, primer pis i golfes. La façana presenta un portal adovellat, situat al centre, i altres obertures més modernes. Al primer pis hi ha un balcó amb llinda gòtica així com una finestra lateral. A ponent hi ha una finestra conopial i una altra amb l'ampit motllurat. Al nord s'hi adossa un cos de planta amb un coll de pou a nivell del primer pis, amb boniques canaleres de pedra. A llevant hi ha diverses obertures, alguna de les quals també presenta inflexió gòtica -motiu que es repeteix en una de les finestres de les golfes-. Els murs, els pilars, i la bassa a redós de la casa.
La cabana és un edifici civil de planta rectangular, coberta a dues vessants amb el carener perpendicular a la façana la qual està situada a llevant. Consta de PB i primer pis. i està assentada directament damunt la pedra.
Presenta un portal rectangular amb un carreu datat al centre, damunt el qual s'hi obre una finestra d'arc rebaixat construït amb totxo i un trencaaigües al damunt acabat amb carteles de ceràmica, adorn que es repeteix a l'ampit de la finestra. La resta de murs són cecs. Però podem endevinar el sobre alçament del mur especialment a la part de migdia.
És construïda amb lleves de pedra unides amb morter de fang, tàpia i alguns afegitons de totxo. L'estat de conservació és mitjà.

## Història

La casa conserva les següents dades constructives: 1754, coll de pou 1760. Aquestes dades i les decoracions gòtiques ens fan situar la construcció o reforma de la casa entre els segles XVI-XVIII, malgrat que no consti en els fogatges del XVI. La trobem registrada però en el Nomenclàtor de la Província de Barcelona de l'any 1892, consta com ACL("hacienda casa de labor").
Segons la data constructiva, la cabana s'edificà pels voltants de 1870. Els elements decoratius de l'edificació ens fan pensar amb la possibilitat que hagués estat una capella.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «La Quintana». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 11 febrer 2016].
# Djanai

Djanai (en rus: Джанай) és un poble de l'óblast d'Astracan, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 895 habitants.

## Referències

* ↑ Карта села Бирючек в Астраханской области
* ↑ «Всероссийская перепись населения 2010 года. 1. Численность и размещение населения Астраханской области». Arxivat de l'original el 2018-08-27. [Consulta: 18 març 2019].
* ↑ Расстояние от Бирючека до Камызяка
# Maule

«Maule» té aquests significats:
* Toponímia:
** Maule (Yvelines), municipi francès al departament d'Yvelines.
** Maule-Lextarre, comuna del País Basc.
** Cantó de Maule-Lextarre, divisió administrativa francesa, al departament dels Pirineus Atlàntics i la regió Aquitània.
** Regió del Maule, regió de Xile.
** Riu Maule, riu de Xile.
* Biografia: Cleto Maule (Gambellara, 1931), ciclista italià professional entre 1954 i 1961.
# Viola Profonda

La Viola Profonda és un instrument musical de quatre cordes, que està situat en tessitura i so entre la viola i el violoncel. El seu registre i timbre és de tenor, complint en forma melòdica i harmònica un equilibri sonor més estable en el quartet de corda, és a dir completant i innovant la seva tradicional conformació. Totes les famílies dels grups instrumentals tenen el seu fonament en el cant vocal, és a dir en la seva divisió: soprano, contralt, tenor i baix, que responen a compartir l'univers tonal en quatre regions bàsiques, com són els grups de les fustes, metalls, etc., en l'orquestra simfònica.
Amb la inserció de la Viola Profonda en la família de les cordes s'aconsegueix quatre colors diferents i independents i un equilibri sonor més exacte, a causa de la seva relació d'harmònics concomitants entre els seus cossos vibrants, per la seva relació matemàtica i de grandària que guarden entre si.
| Veu | Quartet de cordes (tradicional) | Quartet de cordes (reformat) |
| Soprano | Primer violí | Violí |
| Contralt | Segon violí | Viola |
| Tenor | Viola | Viola Profonda |
| Baix | Violoncel | Violoncel |
Així com el violoncel és la vuitena baixa de la viola, la viola profonda és la vuitena baixa del violí.
* Afinació:
** Sol, re, la, la meva o en Fa, do, sol, re
* Notacions possibles:
** En clau de sol (igual que el Violí, però sona una octava baixa).
** En clau de do de contralt, però sona una quarta a baix (és a dir sona traslladada).
** En clau de do de tenor (sense transposició).
Forma d'interpretació: Igual que el Violí, en l'espatlla.

## Història

La Viola Profonda ha estat concebuda, desenvolupada i anomenada pel compositor, director d'orquestra i investigador d'instruments bolivià Gerardo Yáñez. El prototipus de la patent va ser presentat en concert amb caràcter de Premier Mundial a l'Església de Sant Tomas – Leipzig, lloc on va ser per molts anys el Maestro Johann Sebastian Bach el seu director general de música.
Presentació a Oviedo, 2009.
Presentació el 14 de gener 2010 a la Filharmònica de Berlin.

## Referències

* ↑ Premier Mundial, Leipzig 2008
* ↑ «Presentació a Oviedo, 2009 (Congrés Nacional de Violes)». Arxivat de l'original el 2011-07-07. [Consulta: 12 maig 2010].
* ↑ «Presentació 2010 a la Filharmònica de Berlín». Arxivat de l'original el 2011-06-09. [Consulta: 12 maig 2010].

## Enllaços externs

* Viola Profonda - Lloc web oficial Pàgina web ]
# Carme Basté i Pascual

Carme Basté i Pascual és una periodista catalana. És professora i directiva a la Facultat de Comunicació i Relacions Internacionals Blanquerna, de la Universitat Ramon Llull. És membre de la junta directiva de l'Acadèmia de les Ciències i les Arts de Televisió, on va impulsar el manifest per una televisió ètica. La major part de la seva carrera professional l'ha desenvolupat a TV3, on va dirigir diversos programes informatius, d'entreteniment i actualitat, com sis edicions de La Marató de TV3. L'any 2001 va ser nomenada cap de Programes d'Enteteniment i el 2004, sotsdirectora de Televisió de Catalunya i directora de Programes. Entre els anys 2008 i 2014 va ser la directora executiva de la Fundació La Marató de TV3. Va ser vicepresidenta i tresorera del patronat de la Fundació puntCAT. Va ser nomenada Premi d'Honor de Publifestival 2015.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Carme Basté, Premio de Honor 2015». Publifestival. [Consulta: 27 maig 2017].
* ↑ «Carme Basté, nombrada jefa de programas de TV-3». El País, 11-02-2004.
* ↑ Soler, Francesc «Carme Basté, directora de la Fundació La Marató de TV3». El matí de Catalunya Ràdio d'estiu.
* ↑ «Patronat». Fundació punt CAT, 08-07-2013. Arxivat de l'original el 2017-06-02 [Consulta: 27 maig 2017]. Arxivat 2017-06-02 a Wayback Machine.

## Enllaços externs

* Carme Basté al web de la Blanquerna Arxivat 2016-09-04 a Wayback Machine.
# Volta a Estònia 2015

La Volta a Estònia 2015, 3a edició de la Volta a Estònia, es va disputar entre el 29 i el 30 de maig de 2015 sobre un recorregut de 347 km repartits entre dues etapes. La cursa formava part del calendari de l'UCI Europa Tour 2015, amb una categoria 2.1.
El vencedor final fou l'estonià Martin Laas, vencedor de la primera etapa.

## Equips

L'organització convidà a prendre part en la cursa a dos equips continentals professionals, catorze equips continentals i tres seleccions nacionals:
* equips continentals professionals: Novo Nordisk, RusVelo
* equips continentals: ActiveJet Team, Alpha Baltic-Maratoni.lv, Amore & Vita-Selle SMP, Banská Bystrica, Bike Aid, Frøy Bianchi, De Rijke, Kolss-BDC, LKT Team Brandenburg, Rad-Net Rose, Rietumu-Delfin, Riwal Platform, Synergy Baku, Tirol
* equips nacionals: Estònia, Finlàndia, Suècia

## Etapes

| Etapa | Data | Recorregut | Km | Vencedor d'etapa | Líder de la general | Ref. |
| 1a | 29 de maig | Tallinn – Tartu | 197 | Martin Laas (EST) | Martin Laas (EST) | |
| 2a | 30 de maig | Tartu – Tartu | 150 | Mattia Gavazzi (ITA) | Martin Laas (EST) | |

## Classificació final

| | Ciclista | Equip | Temps |
| 1 | Martin Laas (EST) | Estònia | 7h 58' 53" |
| 2 | Ioannis Tamouridis (GRE) | Synergy Baku | + 7" |
| 3 | Gustav Höög (SWE) | Suècia | + 10" |
| 4 | Błażej Janiaczyk (POL) | Kolss-BDC | + 11" |
| 5 | Martijn Verschoor (NED) | Novo Nordisk | + 13" |
| 6 | Ivan Balykin (RUS) | RusVelo | + 14" |
| 7 | Anders Kristoffersen (NOR) | Frøy-Bianchi | + 14" |
| 8 | Kasper Linde Jorgensen (NOR) | Riwal Platform | + 14" |
| 9 | Paolo Lunardon (ITA) | Amore & Vita-Selle SMP | + 22" |
| 10 | Andris Smirnovs (LAT) | Rietumu-Delfin | + 53" |

## Referències

* ↑ «Stage 1 » Tallinn › Tartu (197k)». procyclingstats, 29-05-2015 [Consulta: 4 juny 2015].
* ↑ «Stage 2 » Tartu › Tartu (150k)». procyclingstats, 30-05-2015 [Consulta: 4 juny 2015].

## Enllaços externs

* Web oficial
# Batalla naval de Barcelona

Batalla naval de Barcelona té aquests significats:
* el 1359, durant la Guerra dels dos Peres: Batalla naval de Barcelona (1359)
* el 1642, durant la Guerra dels Segadors: Batalla naval de Barcelona (1642)
* el 1714, durant la Guerra de Successió Espanyola: Batalla naval de Barcelona (1714)

## Vegeu també

* Batalla de Barcelona
* Bombardeig de Barcelona
# La Móra (Sagàs)

La Móra és una masia del municipi de Sagàs (Berguedà) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. La masia de la Móra està documentada des de l'any 1003 com una de les propietats del monestir de Sant Pere de la Portella. Al llarg de tota l'època medieval i moderna el monestir hi exercí la jurisdicció civil cobrant els censos als seus estadants, que n'eren vassalls. A prop de la masia hi ha les restes del molí fariner del segle x, del qual només es conserven els forats excavats a la roca on s'encaixava la resclosa de fusta.
Masia d'estructura clàssica coberta a dues vessants i amb el carener paral·lel a la façana de ponent. L'edifici és fruit de diferents etapes constructives, inicialment era una masia clàssica amb la façana a migdia però al segle xviii s'amplià per aquest sector. Es varen construir les noves obertures allindanades ensems que s'aixecava un mur que juntament amb les pallisses tanca l'era. La façana és arrebossada i presenta un porta central d'arc de mig punt.

## Notes

* 1 2 «Mas la Mora». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 6 desembre 2014].
# Donetes

«Donetes o Little Women» té aquests significats:
* Literatura:
** Donetes (novel·la), escrita per Louisa May Alcott
* Cinema: adaptacions basades en la novel·la d'Alcott:
** Donetes (pel·lícula de 1917), dirigida per Alexander Butler i interpretada per Daisy Burrell, Mary Lincoln i Minna Grey
** Donetes (pel·lícula de 1918), dirigida per Harley Knoles i interpretada per Dorothy Bernard, Lillian Hall, Florence i Conrad Nagel
** Donetes (pel·lícula de 1933), dirigida per George Cukor i interpretada per Katharine Hepburn and Joan Bennett
** Donetes (pel·lícula de 1949), dirigida per Mervyn LeRoy i interpretada per June Allyson i Elizabeth Taylor
** Donetes (pel·lícula de 1994), dirigida per Gillian Armstrong i interpretada per Susan Sarandon, Winona Ryder, Kirsten Dunst i Claire Danes
** Donetes (pel·lícula de 2019), dirigida per Greta Gerwig i interpretada per Emma Watson, Laura Dern, i Meryl Streep
# Maule-Lextarre

Maule-Lextarre (nom oficial en francès Mauléon-Licharre) és la capital històrico-cultural del territori de Zuberoa (País Basc). Administrativament és una comuna del departament dels Pirineus Atlàntics (regió de la Nova Aquitània). El 2006 tenia 3.255 habitants.
Limita al nord-oest amb Bildoze-Onizepea i Ainharbe, al nord-est amb Sohüta i al sud amb Garindaine, Arrokiaga i Gotaine-Irabarne.
Va ser fundada al segle xi. Té el castell de Maule construït pel rei Alfons el Bataller d'Aragó i Navarra el 1122. El municipi, com el seu nom, és fruit de la fusió el 1841 de les antigues comunes de Lextarre i Maule.

## Demografia

Evolució de la població :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 862 | 985 | 1 007 | 1 054 | 1 145 | 1 259 | 1 577 | 1 654 | 1 600 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 1 475 | 1 708 | 1 876 | 1 743 | 2 108 | 2 409 | 2 251 | 2 575 | 2 651 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 3 368 | 4 045 | 4 827 | 4 220 | 4 316 | 4 069 | 4 193 | 4 567 | 4 619 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 4 679 | 4 500 | 4 239 | 4 099 | 3 533 | 3 347 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Referències

* ↑ «Maule-Lextarre :: Auñamendi Entziklopedia :: Euskomedia».
# Westlake

«Westlake» té aquests significats:
* Westlake (Louisiana)
* Westlake (Ohio)
* Westlake (Texas)
* Westlake Corner, concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Virgínia
* Westlake Village, població dels Estats Units a l'estat de Califòrnia
* Frederick Westlake (Romsey, Hampshire, Regne Unit, 1840 - Londres, 1898), compositor i concertista
* Donald E. Westlake, (1933-2008), escriptor estatunidenc
# Antonio Miguel Díaz Rodríguez

Antonio Miguel Díaz Rodríguez (Alhendín, 24 d'agost de 1968) és un ciclista espanyol, ja retirat, que fou professional entre 1990 i 1996. En el seu palmarès destaca una victòria d'etapa a la Volta a Espanya de 1991, entre Lleó i Valladolid, que guanyà després d'una llarga escapada en què va superar a Mario Kummer.
Una vegada retirat passà a exercir tasques d'entrenador dels equips base a Andalusia.

## Palmarès

* 1989
** 1r al Memorial Valenciaga
* 1991
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Espanya
* 1993
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Portugal

### Resultats al Tour de França

* 1990. 138è de la classificació general

### Resultats a la Volta a Espanya

* 1991. 78è de la classificació general. Vencedor d'una etapa
* 1992. 67è de la classificació general
* 1993. 41è de la classificació general
* 1994. 81è de la classificació general

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 1996. Abandona

## Referències

* ↑ «DÍAZ RODRÍGUEZ Antonio Miguel». [Consulta: 15 desembre 2022].
* ↑ ONLUS®, Museo del Ciclismo Associazione Culturale. «Museo del Ciclismo - Antonio Miguel DIAZ RODRIGUEZ» (en italià). [Consulta: 15 desembre 2022].
* 1 2 «El benjamín del Tour enseña a los más jóvenes» (en espanyol europeu), 10-11-2015. [Consulta: 15 desembre 2022].

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
# Capella de la Mare de Déu de la Font de Vilallonga

La Capella de la Mare de Déu de la Font és una ermita situada a la plaça de la Font del municipi saforenc de Vilallonga, al País Valencià. És Bé de Rellevància Local. S'hi celebra culte setmanalment.

## Història

Segons la llegenda local, la imatge titular va ser trobada surant al riu Serpis el 1708 per Senén Pla, un carboner local que la va guardar a casa seua. El 1712, durant una perllongada sequera, va fer pública la seua troballa, va col·locar la imatge al costat d'un pou sec i, després de les rogatives dels fidels, l'aigua va començar a brollar. Arran d'aquest fet, la petita imatge de només tretze centímetres va ser nomenada patrona de la població. El 1719 es va començar la construcció d'una capella en el seu honor.
El 1748 se li va atribuir la salvació del poble durant el terratrèmol que va afectar la comarca. El temple actual és resultat de la gran reconstrucció de 1884 i de la reedificació posterior a la Guerra Civil.

## Descripció

És un edifici d'estil barroc, amb influències neoclàssiques.
A l'exterior, la decoració de la façana se centra en la porta i en la part superior. La porta d'accés queda emmarcada per dos parells de pilastres dòriques, sobre les quals hi ha una decoració de gerros. La porta s'obre a arc escarser. Sobre la porta hi ha un retaule ceràmic en el qual s'expliquen la troballa i els miracles atribuïts a la titular.
La part superior de la façana es remata amb una cornisa mixtilínia adornada també amb gerros.
El campanar es troba a la part dreta de la façana. Es compon de tres cossos. L'inferior és quadrat i llis. El cos de campanes presenta obertures per les seues quatre cares. Sobre aquest element es troba un templet circular cobert per una petita cúpula amb quatre finestres.
L'interior segueix l'ordre corinti. És d'una sola nau amb capelles laterals cobertes amb cúpules semiesfèriques. El creuer està cobert per una cúpula completa cega. El cor està situat sobre l'entrada. En una de les parets del presbiteri hi ha un mosaic ceràmic d'inicis del segle XX que presenta la troballa i les intervencions miraculoses de la Verge.
La imatge de la Mare de Déu titular té només 13 centímetres d'alçada, inclosa la corona. És una talla renaixentista policromada de finals del segle xv o principis del xvi, que representa Maria de peu i coronada, amb el Nen al braç esquerre i un ram de lliris a la mà dreta.

## Referències

* ↑ Fitxa del BRL al web de la Generalitat
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 Capella de la Mare de Déu de la Font Arxivat 2014-07-22 a Wayback Machine. (castellà)
* ↑ Capillas, ermitas e iglesias no parroquiales Arxivat 2014-08-08 a Wayback Machine., Arxidiòcesi de València. (castellà)
# Volta a Estònia 2018

La Volta a Estònia 2018, 6a edició de la Volta a Estònia, es va disputar entre el 25 i el 26 de maig de 2018 sobre un recorregut de 367 km repartits entre dues etapes. La cursa formava part del calendari de l'UCI Europa Tour 2018, amb una categoria 2.1.
El vencedor final fou el polonès Grzegorz Stępniak (Wibatech Merx 7R), que fou acompanyat al podi per Andreas Stokbro (Riwal CeramicSpeed) i Siarhei Papok (Minsk Cycling Club).

## Equips

L'organització convidà a prendre part en la cursa a un equip continental professional, nou equips continentals i sis seleccions nacionals:

## Etapes

| Etapa | Data | Ciutats d'etapa | type | Distància (km) | Vencedor de l'etapa | Líder de la general |
| 1a etapa | 25 de maig | Tallinn – Tartu | etapa de mitja muntanya | 194 | Iauhèn Karaliok | Grzegorz Stępniak |
| 2a etapa | 26 de maig | Tartu – Tartu | etapa plana | 173 | Andreas Stokbro | Grzegorz Stępniak |

### Etapa 2
## Classificació final

Font: ProCyclingStats :

## Referències

* ↑ El polaco Grzegorz Stepniak gana el Tour de Estonia a biciciclismo.com
* ↑ «Recorregut oficial de la Volta a Estònia 2018». tourofestonia.ee

## Enllaços externs

* Web oficial
# Berezovka (Tula)

* Per a altres significats, vegeu «Berezovka».
Berezovka (en rus: Березовка) és un poble de l'óblast de Tula, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 9 habitants.

## Referències

* ↑ «Закон Тульской области от 14 марта 2005 года № 555-ЗТО «О переименовании муниципального образования „город Богородицк и Богородицкий район“ Тульской области, установлении границ, наделении статусом и определении административных центров муниципальных образований на территории Богородицкого района Тульской области»». Arxivat de l'original el 2021-11-23.
* ↑ «Закон Тульской области от 27 декабря 2007 года N 954-ЗТО «Об административно-территориальном устройстве Тульской области»». Arxivat de l'original el 2017-04-27.
* ↑ ОКАТО Plantilla:ОКАТО
* ↑ «Церковь Параскевы Пятницы (1834г.) в Балахне». Arxivat de l'original el 2015-04-02.
# Duo Vela

El duo Vela està format per Eulàlia Vela i López i Ester Vela i López, dues germanes pianistes catalanes.

## Discografia

* Música contemporània del s. XXI (Ars Harmònica 135) (2004)
* Danses (Ars Harmònica 191) (2008)

## Referències

* ↑ «AH135 Música Catalana del segle XXI: Montsalvatge, Mestres Quadreny, Taverna-Bech, Colomé, Sabater, Guinovart, Wort». La mà de Guido. [Consulta: 21 abril 2012].
* ↑ «Les germanes Ester i Eulàlia Vela presenten el disc "Danses"». Catalunya ràdio, 16-04-2008. [Consulta: 15 abril 2012].

## Enllaços externs

* Web Oficial del Duo Vela