OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Ateneum

Ateneum (finès: Ateneumin taidemuseo) és un museu d'art de Hèlsinki, Finlàndia, i un dels museus de la Galeria Nacional Finlandesa. Està localitzat en el centre d'Helsinki, a la plaça Rautatientori al costat oposat a l'estació de ferrocarril Central. Té les col·leccions més grans d'art clàssic de Finlàndia. Anteriorment l'edifici del Ateneum també va albergar l'Acadèmia finlandesa de Belles Arts i la Universitat d'Arts i Disseny de Hèlsinki. L'edifici Ateneum és propietat de Propietats del Senat (finès: Senaatti-kiinteistöt), el proveïdor immobiliàri del govern.

## Col·leccions

Les col·leccions de l'Ateneum inclouen art finlandès, des de retrats rococó del segle xviii fins als moviments d'art experimentals del segle xx. Les col·leccions també inclouen 650 treballs internacionals d'art. Un d'ells és Carrer en Auvers-sur-Oise de Vincent Van Gogh (1890) dipositada el 1903 a l'Ateneum i que el va convertir en el primer museu del món en posseir un Vincent van Gogh. El museu està obert tots els dies de 10:00 a 20:30, excepte els dilluns.

## Arquitectura

L'edifici de l'Ateneum va ser dissenyat per Theodor Höijer i construït el 1887.
La seva façana està decorada amb estàtues i alleujaments que contenen molts símbols. Per sobre de l'entrada principal, en el segon pis, hi ha bustos de tres artistes clàssics: l'arquitecte Bramante, el pintor Raffaello Sanzio i l'escultor Fídies. Per sobre dels bustos, en el tercer pis, hi han quatre cariàtides que donen suport al frontó. Aquests simbolitzen les quatre formes d'art clàssic: arquitectura, pintura, escultura i música. La façana culmina en un collage d'escultures a on la Deessa d'Art beneeix les obres de les diferents formes d'art. Totes les estàtues van ser realitzades per Carl Sjöstrand. Al mig de les finestres del segon pis hi ha diversos alleujaments de Ville Vallgren, representant artistes finlandesos i internacionals.
Sota el collage del frontó hi ha una frase en llatí: Concordia res parvae crescunt, que es refereix a la llarga batalla dels cercles d'art finlandesos per tal d'establir el museu.

## Referències

* ↑ «Ateneumin kävijämäärässä kaikkien aikojen ennätys» (en finès). Helsingin Sanomat, 02-01-2013 [Consulta: 20 febrer 2014].
* ↑ «International collection». Ateneum Art Museum. [Consulta: 20 febrer 2014].
* ↑ «Art Museum- Ateneum», 05-03-2012. Arxivat de l'original el 2023-04-08. [Consulta: 8 abril 2023].

## Enllaços externs

* web de l'Ateneum
# La Caja de Canarias

La Caja de Canarias (Caja Insular de Canarias) és una caixa d'estalvis amb seu a Las Palmas de Gran Canaria. Forma part del nou grup Banco Financiero y de Ahorros o Bankia (Caja Madrid, Bancaixa, Caixa Laietana, la Caja de Canarias, Caja de Ávila, Caja Segovia i Caja Rioja), fusió realitzada mitjançant el Sistema Institucional de Protecció (SIP).

## Vegeu també

* Confederació Espanyola de Caixes d'Estalvis

## Referències

* ↑ «Júpiter, Diada, Breogán y Espiga: los nombres de las nuevas cajas españolas» (en castellà). El Economista, 08-07-2010. [Consulta: 16 octubre 2010].
# Atropus atropos

Atropus atropos és un peix teleosti de la família dels caràngids i de l'ordre dels perciformes.

## Particularitats

Atropus atropos és l'única espècie del gènere Atropus.

## Morfologia

Pot arribar als 26,5 cm de llargària total.

## Distribució geogràfica

Es troba a les costes de l'oceà Índic i a l'oest del Pacífic.

## Referències

* ↑ MarineSpecies.org (anglès)
* ↑ UNEP-WCMC Species Database (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* ↑ ITIS
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
# L'illa de Maians

* Aquest article tracta sobre el llibre de Quim Monzó. Vegeu-ne altres significats a «Maians (illa)».
L'illa de Maians és una obra que reuneix catorze contes de l'escriptor Quim Monzó. Està estructurada en tres parts. La primera (Carrer dels dies feiners) aplega "Barcelona", "Casa amb jardí", "Filologia", "Febre", "No tinc res per posar-me" i "Ferrocarril". La segona (A handkerchief or neckerchief of soft twilled silk) reuneix "La filantropia del mobiliari", "Literatura rural" i "El segrest". La tercera (La Casa de la Estilográfica) inclou "Halitosi", "Porc bullit amb salsa de rave", "No n'estigui tan segur", "Anís del Mono" i "La qualitat i la quantitat".
Va ser publicada l'any 1985 a Quaderns Crema i el 1986 va aconseguir el Premi Crítica Serra d'Or de Literatura i Assaig.

## Traduccions

L'illa de Maians ha estat traduït a l'espanyol (La isla de Maians, Editorial Anagrama, Barcelona), a l'alemany (Die Aktentasche, Frankfurter Verlagsanstalt, Frankfurt), al francès (L'île de Maians, Éditions Jacqueline Chambon, Nimes), al rus (Oстров Mаянс, Strategia, Moscou), i al suec (Huset med reservoarpennan, Alfabeta Bokförlag Ab, Estocolm).

## Referències

* ↑ «Premis - Fitxa Quim Monzó». AELC. [Consulta: 31 desembre 2013].

## Enllaços externs

* Crítiques de L'illa de Maians
# Atrosalarias fuscus

Atrosalarias fuscus és una espècie de peix de la família dels blènnids i de l'ordre dels perciformes.

## Subespècies

* Atrosalarias fuscus fuscus (Rüppell, 1838)
* Atrosalarias fuscus holomelas (Günther, 1872)

## Referències

* ↑ Rüppell, W. P. E. S., 1835-1838. Neue Wirbelthiere zu der Fauna von Abyssinien gehörig. Fische des Rothen Meeres. Frankfurt-am-Main. 1-148, Pls. 1-33.

## Bibliografia

* Springer, V.G., 1986. Blenniidae. p. 742-755. A M.M. Smith i P.C. Heemstra (editors) Smiths' sea fishes. Springer-Verlag, Berlín.
* Springer, V.: Blennies. Planes 214-217 a W.N. Eschmeyer, J. R. Paxton, editors. Encyclopedia of Fishes – 2a edició, San Diego, Califòrnia: Academic Press. Any 1994.
# Montigny-en-Ostrevent

Montigny-en-Ostrevent és un municipi francès, situat a la regió dels Alts de França, al departament del Nord. L'any 2006 tenia 4.793 habitants. Limita al nord-est amb Pecquencourt, al sud-est amb Masny, al sud amb Loffre, al sud-oest amb Guesnain, a l'oest amb Sin-le-Noble i al nord-oest amb Lallaing.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 5.657 | 5.756 | 5.660 | 5.489 | 5.452 | 4.850 | 4.793 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Jean-Luc Coquerelle | |
# Muntanya de Boscals

La Muntanya de Boscals és una serra situada al municipi de Juià a la comarca del Gironès, amb una elevació màxima de 251,6 metres.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Museu Nacional de Cambodja

El Museu nacional de Cambodja es localitza a Phnom Penh al país asiàtic de Cambodja. Es tracta del museu més gran de la història cultural del país i el museu líder en temes històrics i arqueològics del país.
El museu alberga una de les majors col·leccions del món d'art khmer, incloent ceràmica, escultures, bronzes i objectes etnogràfics. La col·lecció del museu inclou més de 14.000 articles, des dels temps prehistòrics dels períodes abans, durant i després de l'Imperi Jemer, que en el seu apogeu es va estendre des de Tailàndia, a través de l'actual Cambodja, fins al sud del Vietnam.

## Referències

* ↑ http://www.cambodiamuseum.info/
* Jessup, Helen Ibbitson, et al. (2006). Masterpieces of the National Museum of Cambodia. Norfolk, CT: Friends of Khmer Culture. 112 pages. ISBN 978-99950-836-0-1, ISBN 99950-836-0-4
* Khun, Samen (3rd ed., 2008). The New Guide to the National Museum-Phnom Penh. Phnom Penh, Cambodia: Ariyathoar. 152 pages.
* Lenzi, Iola (2004). Museums of Southeast Asia. Singapore: Archipelago Press. pp. 200. ISBN 981-4068-96-9.
# Museu Nacional de Dinamarca

El Museu Nacional de Dinamarca (en danès:Nationalmuseet) a Copenhaguen és el museu d'història de la cultura més gran de Dinamarca. Comprèn la història cultural de Dinamarca i d'altres pobles. La seu central del museu es troba a poca distància de Strøget al centre de Copenhaguen. Mostra objectes de tot el món, des de Groenlàndia a Amèrica del Sud.
El museu té, entre d'altres, seccions en arqueologia, etnologia, numismàtica, etnografia, ciències naturals i conservació de l'arquitectura,

## Exposicions

El museu abasta 14.000 anys de la història de Dinamarca, des dels caçadors de rens de l'Edat del gel a obres dels vikings i obres d'art religiós de l'Edat Mitjana. També mostra monedes daneses dels vikings i monedes de Roma i Grècia, entre d'altres. També té molts exemples d'art del Pròxim Orient i d'Egipte, per exemple provinents de les excavacions daneses de l'any 1957 a Tell Shemshara a l'Iraq.

## Peces notables

* Banyes d'or de Gallehus (només se'n mostren còpies, ja que l'original va ser destruït)
* Calderó de Gundestrup
* Taüt de la Noia d'Egtved
* Pedra de fita de Kingittorsuaq
* Pedra de Snoldelev
* Carro Solar de Trundholm
* Epitafi de Seikilos
* Armes de Nolder

## Galeria

* Còpies de les banyes d'or de Gallehus del segle iv.
* Cascs de bronze de Brøns Mose a Veksø a Zealand, Dinamarca.
* Gundestrupkarret (el calderó de Gundestrup), del segle I aC.
* El carro Solar de Trundholm de l'edat de Bronze.
* Nivisarsiaq, una pintura d'una noia de Groenlàndia del segle xviii.
* Taüt de la noia d'Egtved de l'edat del Bronze.

## Referències

* ↑ Mortensen, Peder. Tell Shimshara. The Hassuna period. 5, 2. Copenhagen: Kongelige Danske videnskabernes selskab, 1970. OCLC 562453801.

## Enllaços externs

* Museu Nacional de Dinamarca - Lloc web oficial
# Lubián

Lubián és un municipi de la província de Zamora a la comunitat autònoma de Castella i Lleó. Es troba a la zona d'As Portelas, on es parla majoritàriament gallec.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 441 | 307 | 355 | 362 |
# Arbaj

Arbaj (en rus: Арбаж) és un poble (un possiólok) de l'óblast de Kírov, a Rússia, segons el cens del 2021 tenia 2.840. És la capital del districte (raion) homònim.

## Referències

* ↑ Plantilla:Книга
* ↑ Arxivat 2016-03-05 a Wayback Machine. Машкина И. Радуга над храмом газета «Вятский край», № 190 (4799) от 30.10.2010
* ↑ Репортаж об Освящении Храма в пгт Арбаж на телеканале Союз 14.09.2010 Arxivat 2012-03-29 a Wayback Machine.
# Mound City (Missouri)

Mound City és una població dels Estats Units a l'estat de Missouri. Segons el cens del 2000 tenia 1.193 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Mound City tenia 1.193 habitants, 547 habitatges, i 321 famílies. La densitat de població era de 357,1 habitants per km².
Dels 547 habitatges en un 23,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 47,5% hi vivien parelles casades, en un 8,4% dones solteres, i en un 41,3% no eren unitats familiars. En el 38,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 23,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,1 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,8.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 20,7% tenia menys de 18 anys, un 5,7% entre 18 i 24, un 23% entre 25 i 44, un 21,5% de 45 a 60 i un 29,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 46 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 76,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 24.219 $ i la renda mediana per família de 33.472 $. Els homes tenien una renda mediana de 25.446 $ mentre que les dones 20.667 $. La renda per capita de la població era de 15.985 $. Entorn del 10,1% de les famílies i el 12,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Mound City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Mound City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 8 agost 2010].
# Lubinao

Lubinao (castellà Lubiano) és un poble (concejo) de la Zona Rural Est de Vitòria, al territori històric d'Àlaba.

## Geografia

Situat en l'extrem nord-est del municipi, en la faldilla de la muntanya Iturriaga (625 msnm), a l'entorn d'un extens roure de fulla petita i de l'embassament d'Ullíbarri-Gamboa, 8,5 quilòmetres del centre urbà, travessa la localitat l'estreta línia de la carretera local, A-3008.

## Demografia

Té una població de 35 habitants. L'any 2010 tenia 33 habitants.
Evolució demogràfica :
| 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |
| 35 | 35 | 36 | 39 | 42 | 36 | 35 | 35 |

## Història

Pertanyia a la merindad d'Harhazua, tal com consta en documento de 1025 citat en la Reixa de San Millán. Lloc de la germandat de Vitòria i un dels 43 llogarets que s'uniren a Vitòria en diferents temps i ocasions i que en segregar-se en 1840 la Quadrilla d'Añana va romandre en la Quadrilla de Vitoria. Durant el regnat de Joan II de Castella foren destruïdes les torres dels Lubianos i la dels Arbulos, Ilárrazas, Mataucos i Miñanos. Durant l'Antic Règim pertanyia a la diòcesi de Calahorra, vicaria de Vitòria i arxiprestatge d'Armentia.

## Medi Ambient

Parc Forestal de Lubiano, format per un roure de fulla petita juvenil al costat d'unes tolles naturals. El poble posseeix les muntanyes comunals d'Aranguren i Aranitxi.

## Patrimoni Monumental

* Església parroquial catòlica sota l'advocació de Nativitat de Nostra Senyora, data del segle xiii, edifici d'estil romànic de fàbrica de maçoneria. La torre adossada a capçalera data de 1773 i està formada per dos cossos.
* Ermita de San Martín, antigament església parroquial del despoblat d'Ania, avui propietat comuna dels pobles de Lubinao, Arbulo, Matauku i Jungitu.

## Enllaços externs

* Pueblos de Vitoria, Lubiano, mestizaje rural.

## Referències

* ↑ Wikimapia Coordenadas: Coordenadas: 42° 52′ 53″ N 2° 34′ 49″ W
* ↑ INE, Unidad Poblacional,004400 LUBIANO
* ↑ Sebastián Miñano, Diccionario geográfico y estadístico de España y Portugal (1826-1829), volumen 11.
* ↑ LUBIANO :: Auñamendi Entziklopedia :: Euskomedia
# Llista de batles de Llubí

Aquesta és la llista de batles de Llubí des de les eleccions municipals espanyoles de 1979:
| Núm. | Legislatura | Batle | Inici del mandat | Fi del mandat |
| 1 | I | Miquel Ramis Ramis (UCD) | 1979 | 1980 |
| 2 | I | Guillem Llabrés Feliu (UCD) | 1980 | 1983 |
| 2 | II | Guillem Llabrés Feliu (UM) | 1983 | 1987 |
| 2 | III | Guillem Llabrés Feliu (UM) | 1987 | 1991 |
| 2 | IV | Guillem Llabrés Feliu (PP-UM) | 1991 | 1995 |
| 3 | V | Margalida Miquel Perelló (UM) (1r Mandat) | 1995 | 1999 |
| 4 | VI | Francesc Bauzà Munar (PSM) | 1999 | 2001 |
| 3 | VI | Margalida Miquel Perelló (UM) (2n Mandat) | 2001 | 2003 |
| 5 | VII | Tomàs Campaner Ferragut (PP) | 2003 | 2007 |
| 5 | VIII | Tomàs Campaner Ferragut (PP) | 2007 | 2011 |
| 6 | IX | Joan Ramis Perelló (PP) | 2011 | 2015 |
| 7 | IX | Magdalena Perelló Frontera (MÉS) | 2015 | en el càrrec |

## Referències

* 1 2 Castell Llubí, 1987
* ↑ «PRESENTACIÓN DE LA CANDIDATURA DE SOBIRANIA PER A LES ILLES». Arxivat de l'original el 2016-10-22. [Consulta: 21 octubre 2016].
* ↑ «Els noms propis dels 40 anus del PSM». Arxivat de l'original el 2016-11-09. [Consulta: 19 desembre 2016].
* ↑ CANDIDATURA D'UNITAT PER LES ILLES AL CONGRÉS DELS DIPUTATS
* ↑ Tomàs Campaner se retirará al acabar la legislatura tras 20 años en política, Última Hora, 15 de desembre de 2010
* ↑ Resultats per municipi Llubí a El Punt Avui, 2011
* ↑ Magdalena Perelló, nova batlessa de Llubí, arabalears, 13 de juny de 2015
# Avarua

Avarua (literalment 'dos ports' en maori) és una ciutat del nord de l'illa de Rarotonga, capital de les Illes Cook. La població era de 5.445 habitants l'any 2006, bàsicament dedicats al turime, la pesca, el comerç i l'agricultura.
# Antoni Rovira

Antoni Rovira és el nom dels següents personatges:
* Antoni Rovira (pintor) (1599-1634), pintor i daurador barroc català
* Antoni Rovira i Lecha, més conegut com a Toni Rovira (n. 1963), antic jugador d'hoquei sobre patins català
* Antoni Rovira i Rabassa (1845-1918), arquitecte català, fill de l'arquitecte Antoni Rovira i Trias
* Antoni Rovira i Trias (1816-1889), arquitecte català
* Antoni Rovira i Virgili (1882-1949), periodista, lingüista i polític català, President del Parlament de Catalunya a l'exili
# Khuwyt

Khuwyt (c. 1960 aC.) va ser una música a l'antic Egipte que és representada en una pintura decorativa a la tomba de Antefoqer, un polític egipci durant la Dotzena Dinastia. Ella i un altre músic, identificat com el cantant Didumin, son mostrats de costat, tocant l'arpa per entretenir Antefoqer. Ella apareix a la paret nord de la tomba descrita com "la cantant, Khuwyt, filla de Maket." Les seves cançons són sobre Athor, la deessa daurada, i sobre el visir mateix, desitjant-li vida i salut.

## Referències

* ↑ Manniche, Lise. Music and Musicians in Ancient Egypt. Londres: British Museum Press, 1991, p. 35–36.
* ↑ Rice, Michael. «Antefoker». A: Who's Who in Ancient Egypt. Routledge, 2003, p. 25. ISBN 978-0-203-44328-6.
* ↑ Benderitter, Thierry. «Antefoqer; Intefiqer; Antefoker; Intefiker; TT60; TT 60; Egypt tomb Luxor: The Chapel (or Shrine)». Osirisnet.net. [Consulta: 25 setembre 2013].
# Kranzburg

Kranzburg és una població dels Estats Units a l'estat de Dakota del Sud. Segons el cens del 2000 tenia 185 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Kranzburg tenia 185 habitants, 63 habitatges, i 48 famílies. La densitat de població era de 94 habitants per km².
Dels 63 habitatges en un 49,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 61,9% hi vivien parelles casades, en un 7,9% dones solteres, i en un 23,8% no eren unitats familiars. En el 22,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 6,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,94 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,48.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 37,8% tenia menys de 18 anys, un 6,5% entre 18 i 24, un 29,7% entre 25 i 44, un 16,2% de 45 a 60 i un 9,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 29 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 91,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 45.125 $ i la renda mediana per família de 46.406 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.125 $ mentre que les dones 21.250 $. La renda per capita de la població era de 13.258 $. Entorn del 6,7% de les famílies i el 15,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Kranzburg». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 11 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Kranzburg». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Mound City (Dakota del Sud)

Mound City és una població dels Estats Units a l'estat de Dakota del Sud. Segons el cens del 2000 tenia 84 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Mound City tenia 84 habitants, 43 habitatges, i 30 famílies. La densitat de població era de 249,5 habitants per km².
Dels 43 habitatges en un 9,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 58,1% hi vivien parelles casades, en un 4,7% dones solteres, i en un 30,2% no eren unitats familiars. En el 27,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 16,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era d'1,95 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,33.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 9,5% tenia menys de 18 anys, un 2,4% entre 18 i 24, un 14,3% entre 25 i 44, un 34,5% de 45 a 60 i un 39,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 60 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 100 homes.
La renda mediana per habitatge era de 24.375 $ i la renda mediana per família de 25.536 $. Els homes tenien una renda mediana de 13.750 $ mentre que les dones 23.125 $. La renda per capita de la població era de 12.387 $. Cap de les famílies i el 9,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Mound City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 11 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Mound City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Aplec de rondalles mallorquines d'en Jordi des Racó

Aplec de rondalles mallorquines d'en Jordi des Racó és títol del recull de rondalles mallorquines de mossèn Antoni Maria Alcover i Sureda. Es publicaren a partir de 1880 dividits en vint-i-quatre volums sota el pseudònim de Jordi des Recó.
La compilació informa abans de cada rondalla sobre qui la va contar al recopilador, si la hi contaren diverses persones de diversos pobles i, àdhuc, si els personatges eren d'aqueix poble.
Són notables per l'ingent treball de recopilació de folklore de l'autor i per haver-se publicat en el mallorquí original en una època en la qual això no era pas ben vist a Espanya, per dir-ho de manera eufemística. La popularitat de la compilació fou tal que les rondalles s'arribaren a enregistrar i emetre's a la ràdio des de la darreria dels anys cinquanta fins a mitjan dels anys setanta. Fou un dels programes amb més succés de l'emissora, Ràdio Popular de Mallorca. Col·laborava en el programa Francesc de Borja Moll, que havia estat col·laborador d'Alcover. De nou s'ha de subratllar l'aspecte agosarat (per a l'època i context polític) d'emetre un programa en català.
La tasca de recollida de tradicions orals fou àrdua, però pareix cert que el material recollit fou sotmès a certa transformació per a esdevenir el que a la fi es publicà. Com que no es tractava d'un treball d'investigació, sinó de conservar per al públic general les rondalles, el material que arribà, sens dubte incomplet o per parts, fou omplit i ordenat segons el seu criteri.
Una edició del 1997 es va publicar en tan sols quatre volums, però l'edició tradicional és la de vint-i-quatre volums en rústica.

## Enllaços externs

* Petita explicació de les rondalles
* Web de la UIB Sobre les rondalles balears (pàgina en construcció sense enllaços!!)
* Moltes Rondaies les podem trobar en PDF aquí: University of Oxford
* TOM V. 1/2 :; TOM V. 3/4:; TOM V. 5/6:; TOM V. 7/8:; TOM v. 1:; TOM v. 2:; TOM v. 3:; TOM v. 4:; TOM v. 5:; TOM v. 6:
* TOM v. 7:; TOM v. 8:; TOM v. 9:; TOM v. 10:; TOM v. 11:; TOM v. 12:; TOM v. 13:; TOM v. 14:

## Referències

* ↑ «Universitat d'Oxford».
* ↑ «TOM 1/2».
* ↑ «TOM 3/4».
* ↑ «TOM 5/6».
* ↑ «TOM 7/8».
* ↑ «TOM v. 1».
* ↑ «TOM v.2».
* ↑ «TOM v. 3».
* ↑ «TOM v. 4».
* ↑ «TOM v. 7».
* ↑ «TOM v. 8».
* ↑ «TOM v. 13».
* ↑ «TOM v. 14».