OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Loricariichthys castaneus

Loricariichthys castaneus és una espècie de peix de la família dels loricàrids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 25 cm de llargària total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica.

## Referències

* ↑ Bleeker P. 1862-1863. Atlas ichthyologique des Indes Orientales Néêrlandaises, publié sous les auspices du Gouvernement colonial néêrlandais. Vol. II. Siluroïdes, Chacoïdes et Hétérobranchoïdes. Amsterdam. Atlas Ichthyol. v. 2 . 1-112.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Burgess, W. E. An atlas of freshwater and marine catfishes. A preliminary survey of the Siluriformes (en anglès). T.F.H. Publications, Inc., 1989. ISBN 9780866228916.
* Castelnau, F. L. 1855. Poissons. A Animaux nouveaux or rares recueillis pendant l'expédition dans les parties centrales de l'Amérique du Sud, de Rio de Janeiro a Lima, et de Lima au Para; exécutée par ordre du gouvernement Français pendant les années 1843 a 1847... Part 7, Zoology. Exped. Amer. Sud. v. 2: i-xii + 1-112, Pls. 1-50.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ferraris, C. J. «Checklist of catfishes, recent and fossil (Osteichthyes: Siluriformes), and catalogue of siluriform primary types» (en anglès). Zootaxa, 1.418, 1, 2007, pàg. 1-628. DOI: 10.11646/zootaxa.1418.1.1.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Leadington

Leadington és una població dels Estats Units a l'estat de Missouri. Segons el cens del 2000 tenia 206 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Leadington tenia 206 habitants, 92 habitatges, i 51 famílies. La densitat de població era de 117 habitants per km².
Dels 92 habitatges en un 25% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 41,3% hi vivien parelles casades, en un 14,1% dones solteres, i en un 43,5% no eren unitats familiars. En el 39,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 17,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,24 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,83.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,3% tenia menys de 18 anys, un 11,2% entre 18 i 24, un 23,8% entre 25 i 44, un 20,4% de 45 a 60 i un 20,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 90,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 19.722 $ i la renda mediana per família de 25.577 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.429 $ mentre que les dones 30.417 $. La renda per capita de la població era de 13.336 $. Entorn del 10,3% de les famílies i el 13,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Leadington». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Leadington». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 8 agost 2010].
# Liceo N° 1 Ildefonso Pablo Estévez

El Liceo N° 1 Ildefonso Pablo Estévez (en català: Liceu N° 1 Ildefonso Pablo Estévez), és un institut d'educació secundària d'Uruguai. Està situat en carrer Dr. Ivo Ferreira N°363, Tacuarembó. Numerat 1 dins el domini públic. El seu nom homenatja Ildefonso Pablo Estévez, metge i professor uruguaià, fundador el 1912.
Es dicten classes en educació mitjana superior i educació mitjana bàsica en el torn nocturn. A propòsit d'això últim es dicten classes en el torn diürn, vespertí i nocturn comptant amb un total de 2504 alumnes.
El liceu va ser fundat per la Llei de creació de liceus departamentals de el 5 de gener de 1912 durant el govern de l'aleshores president de l'Uruguai José Batlle y Ordóñez El 8 d'abril de 1912 va donar començament les seves activitats a l'edifici ubicat al carrer 18 de Julio i General Artigas sent José Pol Santandreu seu primer director.
Té un torn d'educació secundària nocturn. Al Liceu Ildefonso Pablo Estévez han assistit estudiants destacats com ara: Eber dona Rosa Vázquez, Nelson Ferreira Buadas, Eduardo Larbanois, Carlos Benavidez, Tomás de Mattos, Celias Pomoles, Eduardo Darnauchans, Sergio Chiesa, Wilson Ezquerra Martinotti, Martha Montaner, entre d'altres.

## Referències

* ↑ CES. «Liceos de Uruguay» (en castellà), 2008. [Consulta: 14 juliol 2021].
* ↑ Parlamento Uruguayo. «Estévez, Ildefonso P. Liceo (Tacuarembó)» (en castellà), 1989. Arxivat de l'original el 20 de juliol 2021. [Consulta: 14 juliol 2021].
* ↑ CES. «Liceos del Uruguay» (en castellà), 2008. [Consulta: 14 juliol 2021].
* ↑ INEFOP. «Inefop brindó taller de orientación educativo laboral en Tacuarembó» (en castellà), 13 novembre. [Consulta: 14 juliol 2021].
* ↑ Leyes Nacionales. «Ley N°16.417» (en castellà), 1993. [Consulta: 14 juliol 2021].
# Niddagau

El Niddagau fou una jurisdicció medieval d'Alemanya que s'estenia al voltant i al llarg del Nidda a Hessen avui Friedberg i Bad Homburg. Al sud-oest limitava amb la regió de Rheingau. El Niddagau fou esmentat per primer cop al Còdex de Lorsch l'any 770.
Van ser comtes al Niddagau:
* Liutfrid, † després de 876
* Conrad el Roig † 10 d'agost del 955 a la batalla del Lech de la família dels salis o sàlics (alemany Salier), fill de Werinharius (Werner). Conrad és esmentat el 941 com a comte al Nahegau, Speyergau i Wormsgau i Niddagau, el 942/945 com a comte a Francònia, el 944 se'l qualifica d'adolescens i el 945-953 de duc de Lorena, deposat, enterrat a la catedral de Worms; casat el 947 amb Liutgarda de Saxònia (vers 931, † 18 de novembre de 953), filla del rei i més tard emperador Otó I.

## Referències

* Heinrich Büttner: Frühes Christentum in Wetterau und Niddagau. a: JbBistumMainz 3, 1948, pàgs. 138–150
# Serra de la Fatarella

La Serra de la Fatarella està situada al nord de la comarca de la Ribera d'Ebre, just al damunt del poble que porta el mateix nom: La Fatarella. També està inclosa a la comarca de la Terra Alta.
En un dels punts més alts del serrat es troba l'ermita de la Misericòrdia, des d'on s'obté una magnífica vista sobre tota la comarca. Als peus de la muntanya hi ha el pla de Camposines, indret habilitat pel Consorci per al Memorial de la Batalla de l'Ebre per rendir homenatge a tots els que van participar en la Batalla de l'Ebre.
# Loricariichthys chanjoo

Loricariichthys chanjoo és una espècie de peix de la família dels loricàrids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 23 cm de llargària total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica.

## Referències

* ↑ Bleeker P. 1862-1863. Atlas ichthyologique des Indes Orientales Néêrlandaises, publié sous les auspices du Gouvernement colonial néêrlandais. Vol. II. Siluroïdes, Chacoïdes et Hétérobranchoïdes. Amsterdam. Atlas Ichthyol. v. 2 . 1-112.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Burgess, W. E. An atlas of freshwater and marine catfishes. A preliminary survey of the Siluriformes (en anglès). T.F.H. Publications, Inc., 1989. ISBN 9780866228916.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ferraris, C. J. «Checklist of catfishes, recent and fossil (Osteichthyes: Siluriformes), and catalogue of siluriform primary types» (en anglès). Zootaxa, 1.418, 1, 2007, pàg. 1-628. DOI: 10.11646/zootaxa.1418.1.1.
* Fowler, H. W. 1940. A collection of fishes obtained by Mr. William C. Morrow in the Ucayali River Basin, Peru. Proc. Acad. Nat. Sci. Phila. v. 91 (for 1939): 219-289.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# La Gent del Llamp

La Gent del Llamp: periòdic setmanal, literari, artístic, científic i musical va ser una publicació periòdica que va sortir a Reus l'any 1893.

## Història

Estava dirigida per Josep Aladern que la va publicar quan va instal·lar-se a Reus per muntar un negoci que no li va sortir bé. Aladern va connectar amb sectors inquiets de la joventut reusenca i va treure els dos números d'aquesta revista abans de tornar a Barcelona i a Sitges. La Gent del Llamp va ser la primera manifestació modernista a la ciutat, i va ser el precedent de les revistes que després publicaria el mateix Aladern a Reus a l'entorn del Grup modernista. Era una revista que començava a proposar criteris modernistes en la línia més radical, que s'emparentava amb l'anarquisme. Hi col·laboraven amics de Josep Aladern, com ara Apel·les Mestres, Francesc Matheu o Narcís Oller i novells escriptors locals com Ricard Català, Joan Arbós o Jacint Vergés. Segons l'historiador i periodista reusenc Francesc Gras i Elies, va ser una publicació de molt curta existència tot i el seu interès.
Va publicar només dos números, el 16 i el 23 de desembre de 1893. Tots els articles eren en català. Tenia la capçalera il·lustrada, i mesurava 27 cm. La redacció era a la Impremta d'Eduard Navàs, al raval de Jesús. Va sortir setmanalment. Es conserven els dos exemplars sortits, el número 1 a la Biblioteca Central Xavier Amorós de Reus i el 2 a la Biblioteca del Centre de Lectura i a la Biblioteca de Catalunya.
La Gent del Llamp és també el títol d'un recull de contes de Josep Aladern publicat el 1903 i amb una edició ampliada el 1937, i també el nom d'un col·lectiu literari en actiu des de 1982.

## Referències

* ↑ Gras i Elies, Francesc. El periodismo en Reus desde 1813 hasta nuestros días. Tarragona: Est. Tip. de F. Arís e Hijo, 1904, p. 44-45.
* ↑ «La gent del Llamp». catàleg Argus. [Consulta: 19-V-2017].
* ↑ «La Gent del Llamp». CCUC. [Consulta: 19-V-2017].
* ↑ «La Gent del Llamp». CCUC. [Consulta: 3-VI-2017].
* ↑ «La gent del Llamp». CCUC. [Consulta: 19-V-2017].
* ↑ «Benvinguda». La Gent del Llamp. La Gent del Llamp. [Consulta: 19-V-2017].

## Vegeu també

* La Premsa a Reus 1813 - 1939
# Llau de la Gavarnera

La llau de la Gavarnera és una llau afluent de la llau de Segan. Discorre íntegrament pel terme de Conca de Dalt, en el seu antic terme d'Hortoneda de la Conca, al Pallars Jussà.
Es forma als peus, oest, del Serrat de l'Agranador i la Cogulla, a 1.532 m. alt. Des d'aquest lloc davalla cap al aud-oest, però aviat torç cap al nord-oest, després cap al nord, i més tard de nou cap al nord-oest. Així, al cap d'un tros rep per l'esquerra la llau dels Tolls de la Gavarnera i després la llau de la Culla de Xoca, passa als peus -nord-oest- del Serrat Gros, i al costat de llevant del Serrat de Fosols s'aboca en la llau de Segan.

## Etimologia

Joan Coromines associa Gavarnera i Gavernera a Gavarrera. Totes dues són variants diferents del nom de la planta de la gavarra, i tenen el significat de serrat embardissat. Aquest mot és d'origen iberobasc, associat amb el bas gaparra (esbarzer). La primera part del topònim, llau fa referència al tipus de corrent d'aigua de què es tracta (vegeu llau).

## Referències

* ↑ COROMINES, Joan. "Gavarra". A Onomasticon Cataloniae. IV D-J. Barcelona: Curial Edicions Catalanes i Caixa d'Estalvis i Pensions de Barcelona "La Caixa", 1995. ISBN 84-7256-825-3

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Ball de Panderos de Vilafranca

El Ball de Panderos de Vilafranca és un dels balls del seguici de la Festa Major de Vilafranca del Penedès. Es tracta d'un ball de panderos les primeres referències del qual són de la segona meitat del segle xix i han actuat de manera ininterrompuda a la Festa Major des del 1981, any de la recuperació del ball.

## Història

La primera referència del ball és del 1868, tot i que alguns autors fan recular la data fins al 1853. Les referències del ball al llarg del segle xix són constants. El nombre de balladors ha anat canviant al llarg dels anys i tradicionalment ha estat un ball exclusivament masculí, amb homes fent el paper de dones amb perruques i mirinyac. A finals de la dècada dels seixanta del segle xx el ball es trobava en procés de desaparició, atès que no hi havia prou nois per ballar-lo. És per això que un grup de noies vinculades a Club Juvenil de la Parròquia de Vilafranca liderades per Maria Juvé van formar el Ball de Panderetes de Vilafranca. Aquest ball va suposar la incorporació per primera vegada de les dones al seguici festiu. Actualment, aquests dos balls conviuen a la Festa Major des de la recuperació del ball el 1981.

## Indumentària

Els integrants del ball porten camisa de màniga llarga sense coll i pantaló llargs de color blanc amb un vió del color al lateral (vermell els homes i blau les dones). Les dones porten faixa, camalls amb cascavells, i espardenyes de vetes blaves, mentre que els homes porten la mateixa indumentària però de color vermell. Tots els integrants porten un mocador vermell llis i un mocador estampat creuats al tors i falcats a la faixa.

## Referències

* 1 2 Bayer, Xavier, et al. Abecedari de la Festa Major de Vilafranca del Penedès. Vilafranca del Penedès: Vilatana, C.B, 1997, p. 151-152.
* ↑ M.J.R. «Una festa plena de celebracions - 26 ago 2011», 11-06-2024. [Consulta: 11 juny 2024].
# Oxford (Wisconsin)

Oxford és una població dels Estats Units a l'estat de Wisconsin. Segons el cens del 2000 tenia 536 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Oxford tenia 536 habitants, 223 habitatges, i 136 famílies. La densitat de població era de 207 habitants per km².
Dels 223 habitatges en un 30,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 48% hi vivien parelles casades, en un 9,4% dones solteres, i en un 38,6% no eren unitats familiars. En el 33,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 20,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,4 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,1.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,8% tenia menys de 18 anys, un 8,8% entre 18 i 24, un 27,1% entre 25 i 44, un 18,3% de 45 a 60 i un 18,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 94,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 35.481 $ i la renda mediana per família de 42.292 $. Els homes tenien una renda mediana de 29.792 $ mentre que les dones 22.083 $. La renda per capita de la població era de 16.103 $. Aproximadament l'11,5% de les famílies i el 14,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Oxford» (en anglès). American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 14 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Oxford». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Madisonville (Louisiana)

Madisonville és una població dels Estats Units a l'estat de Louisiana. Segons el cens del 2000 tenia 677 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Madisonville tenia 677 habitants, 302 habitatges, i 186 famílies. La densitat de població era de 107,1 habitants/km².
Dels 302 habitatges en un 21,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 44,7% hi vivien parelles casades, en un 10,6% dones solteres, i en un 38,4% no eren unitats familiars. En el 31,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 8,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,24 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,81.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 19,2% tenia menys de 18 anys, un 8,7% entre 18 i 24, un 28,8% entre 25 i 44, un 29,5% de 45 a 60 i un 13,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 42 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 100,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 50.625 $ i la renda mediana per família de 57.083 $. Els homes tenien una renda mediana de 41.042 $ mentre que les dones 19.375 $. La renda per capita de la població era de 25.114 $. Entorn del 4,5% de les famílies i el 7,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Madisonville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Madisonville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# La Hague

La Hague és un municipi nou de França, situat al departament de la Manche i a la regió de Normandia. D'una superfície de 148,68 km² és el municipi més ample del departament.
Es va crear l'1 de gener del 2017 per la fusió de Acqueville, Auderville, Beaumont-Hague, Biville, Branville-Hague, Digulleville, Eculleville, Flottemanville-Hague, Gréville-Hague, Herqueville, Jobourg, Omonville-la-Petite, Omonville-la-Rogue, Sainte-Croix-Hague, Saint-Germain-des-Vaux, Tonneville, Urville-Nacqueville, Vasteville i Vauville, que van convertir-se en municipis delegats.

## Referències

* ↑ «Arrêté 16-37 du 27 septembre 2016 portant création de la commune nouvelle de La Hague» (PDF) (en francès). Recueil des actes administratifs de la préfecture de la Manche, 01-09-2016.
# Llau de la Llacuna

La llau de la Llacuna és una llau afluent del riu de Serradell que discorre íntegrament pel terme de Conca de Dalt, al Pallars Jussà, dins del seu antic terme de Toralla i Serradell, a l'àmbit del poble de Toralla.
Es forma per la unió de la llau de Sant Salvador i un barranquet que baixa del nord d'Arguilers a prop i al sud-oest de Toralla, entre les partides de Seix Curt (migdia), Arguilers (nord-oest) i la Llania (nord-est), des d'on davalla cap al sud-est. Al cap de poc se li uneix la llaueta de Font d'Ou, i passa al sud de la partida de la Llacuna i al nord de les de lo Balessar i lo Seixet. Després passa al sud d'Esplanellars, on s'uneix amb la llaueta del Canemàs per formar, totes dues, el barranc de Mascarell.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya; cal fer dos passos d'aproximació
# Palatinat

«Palatinat» té aquests significats:
* Palatinat (regió) o Palatinat del Rin, regió al sud-oest d'Alemanya que ocupa més d'una quarta de l'estat federal (Bundesland) de Renània-Palatinat
* Electorat del Palatinat (Kurpfalz (alemany)), territori del Sacre Imperi Romanogermànic
* Palatinat-Zweibrücken, territori del Sacre Imperi, fundat el 1444 per una branca de la Casa de Wittelsbach amb capital a Zweibrücken
* Palatinat-Neuburg, territori del Sacre Imperi, fundat el 1505 per una branca de la Casa de Wittelsbach amb capital a Neuburg an der Donau
* Palatinat superior o Alt Palatinat, regió administrativa al land alemany de Baviera
* Renània-Palatinat, Bundesland d'Alemanya
* Bosc del Palatinat, zona muntanyosa al sud-oest d'Alemanya, a la regió del Palatinat a l'estat de Renània-Palatinat
* Volta a Renània-Palatinat, cursa ciclista per etapes que es disputà a Renània-Palatinat, Alemanya, entre el 1966 i el 2007
# Siadors

Siadors (francès Ciadoux) és un municipi del departament francès de l'Alta Garona, a la regió d'Occitània.

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Madjid Bougherra

Madjid Bougherra (Dijon, 7 d'octubre de 1982) és un exfutbolista algerià de la dècada de 2000.
Fou internacional amb la selecció d'Algèria amb la qual participà en la Copa del Món de futbol de 2010.
Pel que fa a clubs, destacà a Gueugnon, Crewe Alexandra, Sheffield Wednesday FC, Charlton Athletic FC i Rangers FC.
Un cop retirar fou entrenador.
* 2017-2019: Al-Duhail (U23)
* 2019-avui: Fujairah

## Referències

* ↑ Madjid Bougherra - International Appearances
* ↑ «World Cup 2010 – Madjid Bougherra». BBC Sport [Consulta: 5 setembre 2010]. Arxivat 21 de juny 2010 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2010-06-21. [Consulta: 21 juliol 2019].
* ↑ «2014 FIFA World Cup Brazil: List of players: Algeria» (PDF) p. 1. FIFA, 14-07-2014. Arxivat de l'original el 3 de febrer 2020. [Consulta: 11 maig 2019].
* ↑ «Madjid Bougherra » Club matches». [Consulta: 9 febrer 2018].
* ↑ «Rangers sign defender Bougherra». BBC Sport, 31-07-2008.
* ↑ Madjid Bougherra a National-Football-Teams.com (anglès)
* ↑ Bougherra : «Mon rôle consiste à assurer la liaison entre le staff technique et les joueurs», algeriepatriotique.com, 3 January 2019
* ↑ Qatar : Bougherra entraîneur des U23 d'Al Duhail, dzfoot.com, 16 August 2017
* ↑ Ex-Rangers star Madjid Bougherra appointed boss of Diego Maradona's former team Arxivat 2019-07-07 a Wayback Machine., footballscotland.co.uk, 16 June 2019
# Bianca Sánchez

Bianca Sánchez (Montevideo, 6 d'agost de 1996) és una model uruguaiana.

## Biografia

Filla de Sandra i Ronal Sánchez, de Montevideo, de barri La Teja, va ser triada Miss Uruguai 2015.
Va participar en Miss Univers en la 64a edició de Miss Univers 2015 que es va realitzar el 20 de desembre de 2015 a Las Vegas (Estats Units d'Amèrica).

## Miss Uruguai 2015

El 26 d'abril de 2015, Bianca va ser coronada Miss Uruguai 2015 a l'Hotel Sofitel Montevideo. Quinze concursants de tot l'Uruguai van competir per la corona. Sánchez va ser coronada per la Miss Uruguai 2014, Johana Riva, mentre que la primera finalista, o Miss Món Uruguai 2015, Sherika D'Armas va ser coronada per Romina Fernández, Primera Finalista del 2014. El concurs va ser transmès en directe per VTV Uruguai.

## Miss Univers 2015

Com Miss Uruguai 2015, Bianca va competir en el Miss Univers 2015. Va concursar però sense col·locar-se dins del quadre de semifinalistes, encara que Bianca Sánchez va estar com a favorita en les cases d'apostes asiàtiques.

## Referències

* ↑ «Bianca Sánchez, la uruguaya más bella» (en castellà). El País [Uruguai], 30-11-2015.
* ↑ «Las Vegas volverá a ser sede de Miss Universo» (en castellà). Metro, 09-10-2015. Arxivat de l'original el 2016-04-27. [Consulta: 26 març 2020].
* ↑ «La final de Miss Universo será el 20 de diciembre en Estados Unidos» (en castellà). La Nación, 08-10-2015.
* ↑ «Sherika de Armas was crowned Miss World Uruguay 2015» (en castellà). Pageants News, 27-04-2015. Arxivat de l'original el 2015-12-24. [Consulta: 26 març 2020].
* ↑ «Bianca Sánchez is Miss Universe Uruguay 2015» (en anglès). Pageants News. Arxivat de l'original el 2015-05-18. [Consulta: 26 març 2020].
* ↑ «Miss Universo Uruguay 2015» (en castellà). NetUruguay.