OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Tyloperla schmidi

Tyloperla schmidi és una espècie d'insecte plecòpter pertanyent a la família dels pèrlids que es troba a l'Índia: Assam.

## Referències

* ↑ Sivec & Stark, 1988. A: Sivec, Stark & Uchida. Synopsis of the world genera of Perlinae (Plecoptera: Perlidae). Scopolia 16:14.
* ↑ Stark & Sivec, 1991. Aquatic Insects 13(3):158.
* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* ↑ Kailash Chandra i R. M. Sharma: Checklist of Indian Stoneflies (Insecta: Plecoptera). (anglès)
* ↑ Perlidae Species Listing (anglès)
* ↑ Stark P.B. & Sivec I., 2005. New species of Tyloperla (Plecoptera: Perlidae) from Vietnam and Thailand. Illiesia, 1(1):1-7.
* ↑ Descriptions of oriental Perlini (Plecoptera: Perlidae) (anglès)

## Enllaços externs

* Plecoptera Species File (Version 1.1/4.0) (anglès)
# Tour de Gila

El Tour de Gila és una competició ciclista per etapes que es disputa a finals del mes d'abril a Nou Mèxic, Estats Units d'Amèrica.
La primera edició es disputà el 1987 amb categoria amateur. Des del 2012 forma part de l'UCI Amèrica Tour. També es disputa una prova femenina.

## Palmarès masculí

| Any | Vencedor | Segon | Tercer |
| 1987 | Andy Bishop | | |
| 1988 | Gavin O'Grady | | |
| 1989 | John Lieswyn | | |
| 1990 | Andrew Miller | | |
| 1991 | Björn Bäckmann | | |
| 1992 | Kevin Livingston | | |
| 1993 | José Robles López | | |
| 1994 | Andrew Miller | | |
| 1995 | Jonathan Vaughters | | |
| 1996 | Burke Swindlehurst | | |
| 1997 | Bart Bowen | | |
| 1998 | Burke Swindlehurst | | |
| 1999 | Chris Wherry | | |
| 2000 | Eric Wohlberg | Eddy Gragus | Doug Ziewacz |
| 2001 | Scott Moninger | Michael Creed | Doug Ziewacz |
| 2002 | Chris Wherry | Scott Moninger | Danny Pate |
| 2003 | Andrew Miller | Ubaldo Mesa | Todd Wells |
| 2004 | Scott Moninger | Michael Jones | Davide Frattini |
| 2005 | Burke Swindlehurst | Ivan Stević | Ubaldo Mesa |
| 2006 | Chris Baldwin | Scott Moninger | Burke Swindlehurst |
| 2007 | Nathan O'Neill | Chris Baldwin | Scott Moninger |
| 2008 | Gregorio Ladino Vega | Burke Swindlehurst | Anthony Colby |
| 2009 | Levi Leipheimer | Lance Armstrong | Phil Zajicek |
| 2010 | Levi Leipheimer | Tom Danielson | Phil Zajicek |
| 2011 | Francisco Mancebo Pérez | Dale Parker | Lachlan Morton |
| 2012 | Rory Sutherland | Chad Beyer | Joe Dombrowski |
| 2013 | Philip Deignan | Phillip Gaimon | Francisco Mancebo Pérez |
| 2014 | Carter Jones | Gregory Brenes | Rob Britton |
| 2015 | Rob Britton | Daniel Jaramillo Diez | Gavin Mannion |
| 2016 | Lachlan Morton | Alexander Cataford | Rob Britton |
| 2017 | Evan Huffman | Serghei Țvetcov | Taylor Eisenhart |
| 2018 | Rob Britton | Gavin Mannion | Kyle Murphy |
| 2019 | James Piccoli | Óscar Sevilla Rivera | Nickolas Zukowsky |
| 2020 | suspesa | suspesa | suspesa |
| 2021 | suspesa | suspesa | suspesa |
| 2022 | Sean Gardner | Matteo Dal-Cin | Torbjørn Røed |
| 2023 | Alex Hoehn | Óscar Sevilla Rivera | Torbjørn Røed |
| 2024 | Tyler Stites | Walter Vargas | Wilmar Paredes Zapata |

## Enllaços externs

* Web de la cursa
* Palmarès a memoire-du-cyclisme
* Palmarès a sitiodeciclismo.net
# Tour de Gila femení

El Tour de Gila femení és una competició ciclista estatunidenca femenina que es disputa per etapes a finals del mes d'abril a Nou Mèxic, Estats Units d'Amèrica. La cursa forma part del calendari internacional de l'UCI amb una classificació UCI 2.2, a partir de 2015. La primera edició, de nivell amateur, va ser l'any 1987.
És la versió femenina de la cursa masculina homònima.

## Palmarès

| Any | Vencedor | Segon | Tercer |
| 1987 | Nancy Shipp | Jonell Mill | Laurie King |
| 1988 | Jane Marshall | Carol Rogers-Dunning | Janelle Parks |
| 1989 | Carolyn Donnelly | Kim Cashon | Julie Young |
| 1990 | Carolyn Donnelly | Melissa Mayfield | Molly Taubeneck |
| 1991 | Laura Peycke | Carolyn Donnelly | Linda Kruse |
| 1992 | Jane Gagne | Janelle Parks | Martha Wavrin |
| 1993 | Martha Wavrin | Molly Renner | Pamela Schuster |
| 1994 | Carolyn Donnelly | Molly Renner | Rosalind Reekie-May |
| 1995 | Carolyn Donnelly | Heather Tallman | Emily Robbins |
| 1996 | Desiree Margagliano | Teri Ralser | Heather Tallman |
| 1998 | Jeannie Longo | | |
| 1999 | Kimberly Bruckner | Andrea Ratkovic-Bowman | Julie Hanson |
| 2000 | Mari Holden | Jeannie Longo | Kimberly Bruckner |
| 2001 | Geneviève Jeanson | Kimberly Bruckner | Lyne Bessette |
| 2002 | Geneviève Jeanson | Kimberly Bruckner | Karen Bockel |
| 2003 | Geneviève Jeanson | Manon Jutras | Katrina Berger |
| 2004 | Amber Neben | Brooke Ourada | Kimberly Anderson |
| 2005 | Kimberly Baldwin | Geneviève Jeanson | Lynn Gaggioli |
| 2006 | Kristin Armstrong | Anne Samplonius | Erinne Willock |
| 2007 | Mara Abbott | Rachel Heal | Dotsie Bausch |
| 2008 | Leah Goldstein | Leigh Hobson | Felicia Gomez |
| 2009 | Kristin Armstrong | Alison Powers | Katheryn Curi |
| 2010 | Mara Abbott | Alison Powers | Catherine Cheatley |
| 2011 | Clara Hughes | Mara Abbott | Kathryn Donovan |
| 2012 | Kristin Armstrong | Carmen Small | Alison Powers |
| 2013 | Mara Abbott | Alison Powers | Janel Holcomb |
| 2014 | Mara Abbott | Flávia Oliveira | Abigail Mickey |
| 2015 | Mara Abbott | Katie Hall | Lauren Stephens |
| 2016 | Mara Abbott | Kristin Armstrong | Jasmin Glaesser |
| 2017 | Tayler Wiles | Katie Hall | Leah Thomas |
| 2018 | Katie Hall | Sara Poidevin | Leah Thomas |
| 2019 | Brodie Chapman | Chloé Dygert | Jasmin Glaesser |
| 2020 | suspesa | suspesa | suspesa |
| 2021 | suspesa | suspesa | suspesa |
| 2022 | Lauren De Crescenzo | Kristabel Doebel-Hickok | Austin Killips |
| 2023 | Austin Killips | Marcela Prieto | Emily Ehrlich |
| 2024 | Lauren Stephens | Nadia Gontova | Eleanor Wiseman |

## Referències

* ↑ «Tour of the Gila WE(2.2)» (en anglès). procyclingstats. [Consulta: 21 abril 2024].

## Enllaços externs

* [ Tour de Gila femení - Lloc web oficial]
# Turó de Solanes (Caldes de Montbui)

El Turó de Solanes, o Puig de Solanes, és una muntanya de 705,6 metres d'altitud que es troba entre els termes municipals de Sant Feliu de Codines i de Caldes de Montbui, tots dos a la comarca del Vallès Oriental.
És en el sector nord del terme de Caldes de Montbui i en el sud-oest del de Sant Feliu de Codines, a la dreta del torrent del Prat de Dalt. El termenal entre les dues poblacions esmentades travessa pel mig el turó de nord-oest a sud-est, en línia diagonal recta. En el vessant de Caldes de Montbui queden les masies de les Solanes, al nord-oest, la Beliarda, a l'oest, i el Fonoll, al sud-oest. En el de Sant Feliu de Codines, la masia de la Buana i la petita urbanització de les Solanes.

## Referències

* ↑ Altituds preses del Mapa Topogràfic de Catalunya 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Tractat de Fontainebleau (1785)

* Per a altres significats, vegeu «Tractat de Fontainebleau».
El tractat de Fontainebleau de 1785 es va signar entre l'Emperador Josep II d'Àustria i la República dels Províncies Unides a la fi de l'anomenada guerra de la marmita, a la qual Josep II havia intentat forçar el bloqueig de l'estuari del riu navegable Escalda, que passa pels Països Baixos, Bèlgica i França. Com a resultat d'aquest tractat, la República mantingué el bloqueig de l'estuari però hagué de pagar deu milions de florins neerlandesos i cedir alguns territoris a l'entorn de Dalhem als austríacs, la qual cosa va comportar el desmembrament de certes fortificacions militars com per exemple el Fort Lillo i el castell de Dalhem.
La guerra de la marmita és el sobrenom que se li sol donar a un incident que van tenir les tropes neerlandeses amb les romanogermàniques el 8 d'octubre de 1784. El nom li ve del fet que es diu que l'única bala que es va disparar va tocar a una marmita del vaixell Le Louis del rei Josep II. Com a conseqüència de la guerra dels Vuitanta Anys (1568–1648), els Països baixos del nord formaren una República independent i des de 1585 havien tancat el riu Escalda, de manera que els ports de les terres del sud quedaren inoperants i, com a conseqüència, el nord es va enriquir molt mentre que el sud, primer Països Baixos espanyols i després austríacs pertanyent al Sacre Imperi Romanogermànic s'empobria. L'emperador Josep II va demanar l'obertura del riu el 1781 i el 1785, any en què finalment va declarar la guerra i va disposar-se a travessar el riu amb una flota composta de tres vaixells. Aquesta escaramussa va reobrir el diàleg sobre el bloqueig de l'estuari i, tot i que els austríacs no en van obtenir l'obertura, almenys en van treure diners i territoris.

## Referències

* ↑ van Panhuys, H.F.. International Law in the Netherlands (en anglès). Ed. Brill, 1978, pàg. 250. ISBN 9028601082. «The Treaty of Fontainebleau was concluded on 8 November 1785 between the Emperor of Austria and the United Provinces [of the Independent Northern Netherlands]. It is true that according to this Treaty several concessions were made by the United Provinces, such as the dismantlement of certain fortifications and the payment of ten million Dutch florins - Florins Argent courant de Hollande - but the sovereignty of the United Provinces over the Scheldt Estuary and the closing of the Scheldt were reaffirmed»
* ↑ Oltre Dalhem van ser els feus de Sant Andreu, Bolbeek, Feneur, Berneau i Trembleur (Blegny)
# US F1 Team

US F1 Team és un equip de Fórmula 1 propietat de Peter Windsor, que va obtenir una llicència per competir a partir de la temporada 2010.
L'equip ja ha confirmat que utilitzarà els motors anglesos Cosworth en la pròxima temporada (2011) i es desconeix quins seran els pilots.

## Palmarès

* Campionats del món de pilots: 0
* Campionats del món de constructors: 0
* Victòries: 0
* Poles: 0
* Voltes ràpides: 0
Equips i pilots participants a la Temporada 2010 de Fórmula 1 :
McLaren
Mercedes
Red Bull
Ferrari
Williams
Renault
Force India
Toro Rosso
Lotus
Hispania
Sauber
Virgin
1 Button 2 Hamilton
3 Schumacher 4 Rosberg
5 Vettel 6 Webber
7 Massa 8 Alonso
9 Barrichello 10 Hülkenberg
11 Kubica 12 Petrov
14 Sutil 15 Liuzzi
16 Buemi 17 Alguersuari
18 Trulli 19 Kovalainen
20 Yamamoto 21 Senna
22 Kobayashi 23 Heidfeld
24 Glock 25 Di Grassi :
# Universitat de Sydney

La Universitat de Sydney, University of Sydney, en llatí: Universitas Sidneiensis (de forma comuna dita Sydney University, Sydney Uni, USYD, o Sydney) és una universitat pública australiana. Va ser fundada l'any 1850 i és una de les universitats més prestigioses del món ocupant el lloc 27è mundial. Set guardonats amb el Premis Nobel o el Crafoord han estat afiliats a aquesta universitat.
Aquest universitat consta de facultats i escoles i oferix graus de bachelor master i doctorat. l'any 2011 tenia 32.393 alumnes per sota del graduat (undergraduates) i 16.627 estudiants graduas.
El campus principal ha estat classificat com un dels 10 més bonics del món pel diari Daily Telegraph, per The Huffington Post i per Disney Pixar. Es troba als suburbis interiors de la ciutat, a Camperdown i Darlington.
Originàriament la seu universitària estava a Sydney Grammar School, el 1855 el govern concedí a la universitat un terreny a Grose Farm, a tres km de la ciutat, que actualment és el campus de Camperdown. L'arquitecte Edmund Blacket dissenyà en estil neogòtic el sandstone Quadrangle i els edificis Great Tower acabats el 1862.

## Vegeu també

* Biblioteca de la Universitat de Sydney

## Referències

* Williams, Bruce. Liberal education and useful knowledge: a brief history of the University of Sydney, 1850–2000, Chancellor's Committee, University of Sydney, 2002. ISBN 1-86487-439-2
* ↑ http://www.topuniversities.com/university-rankings/world-university-rankings/2013#sorting=1110656+region=+country=+faculty=+stars=false+search=
* ↑ «The University of Sydney – QS». Times QS, Q4 2012. [Consulta: 1r octubre 2012].
* ↑ «Our logo – About the University – The University of Sydney». sydney.edu.au, 19-03-2010. Arxivat de l'original el 22 de gener 2011. [Consulta: 20 juny 2010].
* ↑ «Sydney University: 2011 Enrolments – All Levels». Sydney.edu.au. [Consulta: 11 octubre 2011].

## Enllaços externs

* University of Sydney website
* Satellite image of the Main Campus, on Google Maps
* University of Sydney Union Arxivat 2006-06-12 a Wayback Machine.
* University of Sydney Act Arxivat 2009-10-17 a Wayback Machine.
* World Debate Website Team Ranking by total Points won at Worlds (Unofficial) Arxivat 2011-07-23 a Wayback Machine.
# Un parell d'ous

La pel·lícula catalana Un parell d'ous és una comèdia musical que fou estrenada el 1985 (el 28 de gener a Barcelona i el 20 de maig de 1985 a Madrid) dirigida per Francesc Bellmunt, autor del guió juntament amb Rosa Vergés. Fou la primera col·laboració de TV3 en una pel·lícula per mitjà dels drets d'antena. Els diàlegs i les cançons van ser doblades al castellà.

## Sinopsi

David és un milionari de 30 anys que pretén ser parella de la Júlia, però ella el rebutja perquè diu que és avorrit i que no té "marxa". En un sopar amb antics amics de la facultat, David veu com uns col·legues de la Cristina, que compleix divuit anys, per tal de "felicitar-la", assalten el local simulant ser terroristes i organitzen un espectacle musical. Indiferent a la indignació general, David, que s'ha enamorat de la noia, aposta el seu iot a que podrà manipular la Cristina i convèncer-la que es casi amb ell. Per aconseguir-ho contracta un grup de creatius perquè li dissenyin un look de homeless per guanyar-se el cor de la Cristina apel·lant als seus bons sentiments.

## Repartiment

* Àngel Alcázar - David
* Eva Cobo - Cristina
* Joan Borràs - Buscató
* La Fura del Baus a Un parell d'ous, parlant amb el director en una pausa del rodatge. Pere Ponce
* Miquel Forteza

## Referències

* ↑ Un parell d'ous al repositori de la Filmoteca de Catalunya
* ↑ Un parell d'ous a esadir.cat
* ↑ Àngel Comas Diccionari de llargmetratges: el cinema a Catalunya després del franquisme, p. 196

## Enllaços externs

* Un parell d'ous a YouTube
# Vescomtat de Nimes

El vescomtat de Nimes fou una jurisdicció feudal d'Occitània centrada a la ciutat de Nimes (Nîmes en francès).
Nimes fou un comtat (vegeu Comtat de Nimes) que va pertànyer als comtes de Tolosa des de la segona meitat del segle IX (cap al 872). Els comtes tolosans van deixar el poder en mans de vescomtes, i la dinastia vescomtal va governar vora cent anys fins que el 956 l'hereva Gauciana (Cecília) es va casar amb Bernat II Ató (I de Nimes), vescomte de l'Albigès (o Albí), quedant units ambdós vescomtats. Bernat II Ató va tenir tres fills: Frotari bisbe, Ermengarda (casada amb Bernat I senyor d'Andusa) i Ató II, vescomte d'Albí i Nimes, casat amb Gerberga. Va morir el 1032 i va deixar tres fills: Frotari (quart bisbe d'aquest nom dins la família), Sigari, i Bernat III Ató, vescomte d'Albí i Nimes (Bernat II Ató de Nimes), casat amb Ramgarda de Rasès, amb la que va tenir a Ramon Bernat I Trencavell, que el 1060 va rebre Nimes i Albí i per matrimoni amb Ermengarda fou vescomte de Besiers i Agde i comte de Carcassona i Rasès. Els drets d'Ermengarda a Carcassona i Rasès foren venuts al comte de Barcelona que exercia la sobirania feudal sobre Besiers i Agde, i que els va retornar en feu a Ramon Bernat I Trencavell. El 1074 va morir Ramon Bernat I, i el va succeir a Nimes i Albi el seu fill Bernat Ató I, que el 1082 va reclamar la plena sobirania sobre Carcassona, Rasés, Besiers i Agde pels drets de la seva mare. El 1129, a la mort de Bernat Ató I, Nimes i Agde van passar al seu fill Bernat Ató II (casat amb Guillema de Montpeller), i Albi, Besiers, Carcassona i Rasès als fils Roger i Ramon Trencavell I. Mort Bernat Ató II el 1159, el va succeir el seu fill Bernat Ató III. El 1214 Simó de Montfort va ocupar Nimes i el seu fill Amalric va renunciar als seus drets el 1226 a favor del rei de França. Ramon Trencavell III, de l'altra branca dels Trencavell (de Carcassona, Rasès, Besiers i Albí) va renunciar a tots els drets en favor del rei de França a canvi d'una pensió de 600 lliures l'any 1247.

## Llista de vescomtes de Nimes

* Desconeguts. c. 880-960
* Gauciana (Cecília) ?-? (casada el 956)
* Bernat I Ató (espòs) c. 960-974 (vescomte d'Albí)
* Ató II (fill) 974-1032 (vescomte d'Albí)
* Bernat II Ató 1032-1060 (vescomte d'Albí)
* Ramon Bernat I 1060-1074 (vescomte d'Albí)
* Bernat Ató I (fill) 1082-1129 (vescomte de Carcassona, Rasès, Besiers, Agde i Albi)
* Bernat Ató II 1129-1159 (vescomte d'Agde)
* Bernat Ató III 1159-1214 (vescomte d'Agde)
* Simó de Montfort 1214-1218
* Amauri o Amalric de Montfort 1218-1226
* a la corona francesa 1226
# Vescomtat de Montclar

El vescomtat de Montclar apareix a començament del segle xiii. Comtors de Bruniquel, filla de Manfroí, era vescomtessa i es va casar amb el bastard Bertran de Tolosa. Va iniciar-se així la dinastia tolosana que va seguir amb Guillem, Oliver I, Arnau, Bertran II, Oliver II, Bertran III, Joan I, Antoni, Hug, Joan II, Pere i Joan III. El 1577 es va extingir aquesta línia i el vescomtat va passar per diverses famílies fins que fou suprimit per la revolució.

## Llista de vescomtes de la nissaga tolosana

* Bertran I de Tolosa vers 1214-1249
* Guillem 1249-1280
* Oliver I 1280-1335
* Arnau 1335-1363
* Bertran II 1363-1372
* Oliver II 1372-1392/1396
* Bertran III 1392/1396-vers 1400
* Joan I vers 1400-1446
* Antoni 1446-1478
* Hug 1478-?
* Joan II ?-vers 1550
* Pere vers 1550-1577
# Vail (Colorado)

Vail és una població dels Estats Units a l'estat de Colorado. Segons el cens del 2000 tenia 4.531 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Vail tenia 4.531 habitants, 2.165 habitatges, i 762 famílies. La densitat de població era de 385,3 habitants per km².
Dels 2.165 habitatges en un 11,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 30% hi vivien parelles casades, en un 3% dones solteres, i en un 64,8% no eren unitats familiars. En el 33,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 2,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,09 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,62.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 9,9% tenia menys de 18 anys, un 14,8% entre 18 i 24, un 47,9% entre 25 i 44, un 22,6% de 45 a 60 i un 4,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 32 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 143 homes.
La renda mediana per habitatge era de 56.680 $ i la renda mediana per família de 66.389 $. Els homes tenien una renda mediana de 33.534 $ mentre que les dones 32.065 $. La renda per capita de la població era de 42.390 $. Entorn de l'1,8% de les famílies i el 6,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Vail». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 1r agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Vail». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 1r agost 2010].
# Vescovato

Vescovato (en cors U Vescuvatu) és un municipi francès, situat a la regió de Còrsega, al departament d'Alta Còrsega. L'any 1999 tenia 2.316 habitants.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 1.056 | 1.509 | 2.040 | 2.129 | 2.329 | 2.316 |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit | Qualitat |
| 2001- | François Xavier Marchioni | | |

## Enllaços externs

* Marcantoniu Ceccaldi, cronista cors.
* Petrantoniu Monteggiani, cronista cors.
# Valerio Massimo Manfredi

Valerio Massimo Manfredi (Castelfranco Emilia, província de Mòdena, 8 de març de 1943) és un historiador, escriptor i arqueòleg italià conegut per les seves novel·les històriques sobre el món antic.

## Referències

* ↑ «Data naixement» (en anglès). [Consulta: 6 novembre 2020].
# Villicus

Villicus era un esclau de l'antiga Roma encarregat de la direcció d'una granja o finca rústica i de tots els afers en relació amb ella, excepte els ramats que estaven sota direcció del magister pecoris.
El primer dels deures del villicus era obeir al seu amo i després manar als altres esclaus amb moderació. No podia sortir de la finca excepte per anar al mercat, no podia tenir relacions amb endevins ni tenir cura dels ramats. La seva dona era la villica, segons diu Luci Juni Moderat Columel·la. Era diferent de l'actor, una persona que s'encarregava dels pagaments i les finances de la finca.
Sovint es donava aquest mateix nom a qualsevol persona (lliure, llibert o esclau) a la que s'encarregava portar un negoci.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Villicus». A Dictionary of Greek and Roman Antiquities (1890). [Consulta: 9 maig 2022].
# Viola (Wisconsin)

Viola és una població dels Estats Units a l'estat de Wisconsin. Segons el cens del 2000 tenia 667 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Viola tenia 667 habitants, 290 habitatges, i 185 famílies. La densitat de població era de 245,3 habitants per km².
Dels 290 habitatges en un 24,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 49,7% hi vivien parelles casades, en un 9,7% dones solteres, i en un 35,9% no eren unitats familiars. En el 31% dels habitatges hi vivien persones soles el 16,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,3 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,88.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22% tenia menys de 18 anys, un 8,4% entre 18 i 24, un 23,7% entre 25 i 44, un 24% de 45 a 60 i un 21,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 43 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 85,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 28.068 $ i la renda mediana per família de 34.286 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.583 $ mentre que les dones 17.188 $. La renda per capita de la població era de 17.265 $. Aproximadament el 12,9% de les famílies i el 16,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Viola» (en anglès). American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 14 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Viola». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
Viccionari
# Vendobionts

Els vendobionts (Vendobionta) són un grup extint d'éssers vius bèntonics que abasta la majoria dels organismes ediacarians. Es tracta d'un grup hipotètic que, en cas de ser correcte, representaria els animals més antics, que aparegueren a la Terra durant el període Ediacarià o Vendià, fa uns 580 milions d'anys. S'extingiren en l'explosió cambriana, quan sorgiren grups més recognoscibles i propers als animals moderns. És molt probable que no sigui un clade monofilètic i que alguns dels gèneres que conté no siguin animals.
Aquest grup biològic no ha generat un consens, puix que els intents de traçar relacions filogenètiques entre grups extints tan antics són molt especulatius. És una hipòtesi formulada pel geòleg alemany Adolf Seilacher, que fins i tot n'ha posat en dubte la relació amb el regne animal i la naturalesa multicel·lular. Els vendobionts podrien haver sorgit de manera independent i ser, en realitat, organismes unicel·lulars de grans dimensions. Així mateix, s'ha suggerit que podrien haver estat cnidaris, articulats o un grup divergent de tots els animals moderns (potser un fong, un protist colonial, una alga o un liquen), tot i que el consens actual és que no haurien pogut dur a terme la fotosíntesi. En tot cas, igual que els acritarcs, es consideren enigmes evolutius i probablement eren un regne i independent.

## Referències

* ↑ Seilacher, A. «Vendobionta and Psammocorallia: lost constructions of Precambrian evolution» (resum) (en anglès). Journal of the Geological Society. Journal of the Geological Society, London, 149, 1992, pàg. 607–613. Bibcode: 1992JGSoc.149..607S. DOI: 10.1144/gsjgs.149.4.0607 [Consulta: 21 juny 2007].