OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Eustachy Żyliński

Eustachy Żyliński (Kuna, 19 de setembre de 1889 - Łódź, 4 de juliol de 1954) va ser un matemàtic polonès.

## Vida i Obra

Żyliński, fill d'un noble sense fortuna oficial de la cort que va morir quan ell tenia catorze anys, va fer els estudis secundaris a Kíev. Des de 1907 fins a 1911 va estudiar física i matemàtiques a la universitat de Kíiv. A continuació va obtenir una beca de recerca que li va permetre ampliar estudis a les universitats de Göttingen (amb Edmund Landau), Marburg (amb Kurt Hensel) i Cambridge (amb G. H. Hardy).
Els anys 1916 i 1917 va ser oficial de l'exèrcit rus fent cursos d'enginyeria i radiotelegrafia. Els dos cursos següents va ser professor associat a la universitat de Kiev. El 1919 va ser nomenat profesor de la universitat de Lwow (avui Lviv, Ucraïna) en la qual va romandre fins a l'ocupació nazi de 1941. Després d'uns anys amb el centres d'ensenyament tancats per la guerra, i quan va veure que la ciutat deixaria de ser polonesa i passaria a mans del soviètics, va demanar un trasllat a Polònia. Es va instal·lar a viure a Łódź i va ser professos de la universitat tècnica de Silesia a Gliwice fins a la seva jubilació el 1951, tot i mantenir la seva residència a Lodz, on va morir el 1954.
Żyliński va treballar sobre tot en teoria de nombres, però després de 1920 va estudiar també l'àlgebra, la lògica i els fonaments de les matemàtiques.

## Referències

* ↑ Maligranda, 2009, p. 171.
* ↑ Maligranda, 2015, p. 467.
* ↑ Maligranda, 2009, p. 174.
* ↑ Maligranda, 2015, p. 478.
* ↑ Maligranda, 2009, p. 189.
* ↑ Murawski, 2013, p. 19.

## Bibliografia

* Duda, Roman. Pearls from a Lost City (en anglès). American Mathemical Society, 2014. ISBN 978-1-4704-1076-6.
* Kac, Marc. Enigmas of Chance (en anglès). University of California Press, 1987. ISBN 0-520-05986-7.
* Maligranda, Lech «Eustachy Żyliński (1889–1954)» (en polonès). Antiquitates Mathematicae, Vol. 3, Num. 1, 2009, pàg. 171-211. DOI: 10.14708/am.v3i1.569. ISSN: 1898-5203.
* Maligranda, Lech. «Eustachy Żyliński (1889-1954)». A: Wiesław Bąbie, Damian Recław (eds.). Profesorowie lwowscy na Politechnice Śląskiej (en polonès). Museum in Gliwice, 2015, p. 465-484. ISBN 978-83-89856-75-3.
* Murawski, Roman «Philosophy of logic and mathematics in the Lwow School of Mathematics» (en anglès). Mathematical bulletin of the Shevchenko Scientific Society, Vol. 10, 2013, pàg. 17-24. ISSN: 1812-6774.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Eustachy Żyliński» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland.
# Estions

Els estions (en llatí estiones) eren una tribu dels vindèlics que vivien a la vora del riu Iller a Vindelícia. Segons Estrabó la seva capital s'anomenavaCambodunon (Καμβόδουνον), actualment Kempten.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Estiones». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 24 febrer 2021].
# Factor d'allisat

El factor d'allisat (o bé en alemany Glättungsfaktor o simplement G), també es refereix com un factor estabilitzador absolut, que indica la relació del canvi de voltatge absolut a una entrada d'un circuit two-port al canvi absolut de tensió a la sortida.
    $G={\frac {\Delta U}{\Delta U_{\mathrm {Z} }}}=1+{\frac {\Delta I_{\mathrm {Z} }}{\Delta U_{\mathrm {Z} }}}\cdot R$
En el cas del diode amb una resistència diferencial $r_{\mathrm {Z} }={\frac {\Delta U_{\mathrm {Z} }}{\Delta I_{\mathrm {Z} }}}$ és:
    $G=1+{\frac {R}{r_{\mathrm {Z} }}}$.
La qualitat d'una estabilització de tensió és donat pel factor de regulació. L'estabilització és millor, com més gran és la relació de ${\frac {R}{r_{\mathrm {Z} }}}$.

## Vegeu també

* Regulador de tensió

## Notes

* ↑ Del castellà factor de alisado: Llibre Electrotecnia (pàg. 193) o Fundamentos de radio (pàg. 165)

## Referències

* ↑ Detlef Mietke. «Das Glätten von Mischspannungen» (en alemany). Vom Elektron zur Elektronik, 2015. Arxivat de l'original el 15 de setembre 2015. [Consulta: 2 desembre 2015].
# FU d'Orió

FU d'Orió és una estrella variable en la constel·lació d'Orió. En 1937, la seva magnitud aparent va augmentar de 16,5 a 9,6, i des de llavors està al voltant de 9. Per molt temps aquesta estrella va ser considerada única, però en 1970, una estrella semblant, V1057 del Cigne, fou descoberta, i a partir d'això altres estrelles del tipus van ser trobades. Aquest tipus de variables són anomenades estrelles FU Orionis.

## Referències

* ↑ «Eruptive phenomena in early stellar evolution» (en anglès). Letters of the Astrophysical Journal, 1977, pàg. 693–715. DOI: 10.1086/155615.
* 1 2 3 4 5 6 Afirmat a: Gaia Data Release 2. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 25 abril 2018.
* ↑ Afirmat a: Catalogue of Stellar Photometry in Johnson's 11-color system. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès. Data de publicació: 2002.
* ↑ «SIMBAD query result».SIMBAD Consultat en 29 d'agost de 2010
* ↑ «The combined table of GCVS Vols I-III and NL 67-78 with improved coordinates, General Catalogue of Variable Stars». Sternberg Astronomical Institute, Moscou, Rússia. Consultat en 8 de desembre de 2008
# Farmington (Iowa)

Farmington és una població dels Estats Units a l'estat d'Iowa. Segons el cens del 2000 tenia 756 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Farmington tenia 756 habitants, 330 habitatges, i 192 famílies. La densitat de població era de 621 habitants/km².
Dels 330 habitatges en un 26,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 48,5% hi vivien parelles casades, en un 5,2% dones solteres, i en un 41,8% no eren unitats familiars. En el 38,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 24,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,29 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,7% tenia menys de 18 anys, un 6,3% entre 18 i 24, un 24,9% entre 25 i 44, un 21,3% de 45 a 60 i un 21,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 93,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 26.354 $ i la renda mediana per família de 35.156 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.250 $ mentre que les dones 21.406 $. La renda per capita de la població era de 13.591 $. Entorn del 10,1% de les famílies i el 12,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Farmington». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Farmington». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Etheostoma neopterum

Etheostoma neopterum és una espècie de peix de la família dels pèrcids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 8,9 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Nord-amèrica: Alabama i Tennessee.

## Referències

* ↑ BioLib
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Page, L. M.; Burr, B. M. A field guide to freshwater fishes: North America north of Mexico (en anglès). Houghton Mifflin Company, 1991. ISBN 0-395-35307-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Fabregada (Vilanova de Meià)

Fabregada és un despoblat del municipi de Vilanova de Meià, a la Noguera. Està situat al vessant meridional de la serra del Montsec, al peu del cingle del Cúber.
A prop hi ha les ruïnes de l'ermita de Sant Serni a tocar de les restes del castell de la Fabregada. Va formar part del marquesat de Camarasa.

## Referències

* ↑ «Fabregada (Vilanova de Meià)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Fabregada (Vilanova de Meià)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Fesenkov (cràter)

Fesenkov és un cràter d'impacte situat a la cara oculta de la Lluna, a l'est-sud-est del destacat cràter Tsiolkovski, i a menys d'un diàmetre al nord del cràter Stark.
* Localització de Fesenkov (centre esquerra de la imatge)
* Cràters satèl·lit
* Rodalies de Fesenkov (centre de la imatge)
Es tracta d'un element erosionat, amb una vora exterior irregular i una mica rugosa a causa d'una successió de petits impactes als voltants. El sòl interior és una mica irregular, sobretot a la meitat oriental, presentant una lleugera elevació al punt mitjà. Des del nord-est de la vora exterior, una cadena d'impactes secundaris minúsculs condueix radialment al punt d'impacte del cràter Tsiolkovski, situat cap a l'est.

## Cràters satèl·lit

Per convenció aquests elements són identificats en els mapes lunars posant la lletra en el costat del punt central del cràter que està més proper a Fesenkov.
| Fesenkov | Coordenades | Diàmetre |
| F | 23° 18′ S, 137° 18′ E﻿ / ﻿23.3°S,137.3°E﻿ / -23.3; 137.3﻿ (Fesenkov F) | 16 km |
| S | 23° 30′ S, 133° 48′ E﻿ / ﻿23.5°S,133.8°E﻿ / -23.5; 133.8﻿ (Fesenkov S) | 17 km |

## Referències

* (WGPSN), IAU Working Group for Planetary System Nomenclature. «Gazetteer of Planetary Nomenclature. 1:1 Million-Scale Maps of the Moon» (en anglès). UAI / USGS, 13-02-2013. [Consulta: 6 abril 2016].
* Andersson, L. E.; Whitaker, E. A.,. NASA Catalogue of Lunar Nomenclature (en anglès). NASA RP-1097, 1982.
* Blue, Jennifer. «Gazetteer of Planetary Nomenclature» (en anglès). USGS, 25-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Bussey, B.; Spudis, P.. The Clementine Atlas of the Moon (en anglès). Nueva York: Cambridge University Press, 2004. ISBN 0-521-81528-2.
* Cocks, Elijah E.; Cocks, Josiah C.. Who's Who on the Moon: A Biographical Dictionary of Lunar Nomenclature (en anglès). Tudor Publishers, 1995. ISBN 0-936389-27-3.
* McDowell, Jonathan. «Lunar Nomenclature» (en anglès). Jonathan's Space Report, 15-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Menzel, D. H.; Minnaert, M.; Levin, B.; Dollfus, A.; Bell, B. «Report on Lunar Nomenclature by The Working Group of Commission 17 of the IAU» (en anglès). Space Science Reviews, 12, 1971, pàg. 136.
* Moore, Patrick. On the Moon (en anglès). Sterling Publishing Co, 2001. ISBN 0-304-35469-4.
* Price, Fred W. The Moon Observer's Handbook (en anglès). Cambridge University Press, 1988. ISBN 0521335000.
* Rükl, Antonín. Atlas of the Moon (en anglès). Kalmbach Books, 1990. ISBN 0-913135-17-8.
* Webb, Rev. T. W.. Celestial Objects for Common Telescopes, 6ª edición revisada (en anglès). Dover, 1962. ISBN 0-486-20917-2.
* Whitaker, Ewen A. Mapping and Naming the Moon (en anglès). Cambridge University Press, 2003. 978-0-521-54414-6.
* Wlasuk, Peter T. Observing the Moon (en anglès). Springer, 2000. ISBN 1-85233-193-3.

## Vegeu també

* Llista de cràters lunars
* Selenografia
# Sant Martí de Clarà

Sant Martí de Clarà és l'església parroquial d'origen romànic del nucli de Clarà, de la comuna de Clarà i Villerac, a la comarca del Conflent, de la Catalunya del Nord.
Està situada en la part central de l'allargassat nucli vell de Clarà.

## Història

La basilica S. Martini és esmentada per primera vegada el 879. En aquesta església es reuniren per aixecar acta notarial els monjos procedents de Sant Andreu d'Eixalada amb els de Sant Germà de Cuixà per tal de reconstruir l'arxiu perdut en l'aiguat de l'octubre anterior que va destruir el monestir d'Eixalada i recuperar les possessions que havia tingut. Aquests monjos s'integraren a continuació en el primitiu monestir de Sant Germà de Cuixà, del qual sortiria el de Sant Miquel de Cuixà.

## L'edifici

L'edifici actual de Sant Martí de Clarà és una amalgama de diverses reformes sobre el temple primitiu romànic, del qual queda poca cosa. Tanmateix, a la façana de llevant es pot veure un fragment de l'absis, on s'obre una finestra d'una sola esqueixada, probablement del primitiu temple preromànic, probablement el que correspon a la reunió abans esmentada. L'aparell visible és també molt primitiu, amb elements que es poden datar al segle x o abans.

## Bibliografia

* Adell i Gisbert, Joan-Albert; Ponsich, Pere. «Esglésies del Conflent anteriors al 1300: Clerà. Sant Martí de Clerà». A: La Cerdanya, el Conflent. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1995 (Catalunya romànica. Volum VII). ISBN 84-77399-51-4.
* Becat, Joan. «40 - Clarà i Villerac». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. II. Montoriol - el Voló. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032.
* Gavín, Josep M. «Conf 26. Sant Martí de Clarà». A: Capcir - Cerdanya - Conflent - Vallespir - Rosselló. Barcelona: Arxiu Gavín, 1978 (Inventari d'esglésies, 3*). ISBN 84-85180-12-7.
* Ponsich, Pere; Lloret, Teresa; Gual, Raimon. «Clerà». A: Vallespir, Conflent, Capcir, Baixa Cerdanya, Alta Cerdanya. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 15). ISBN 84-85194-60-8.

## Referències

* ↑ Sant Martí de Clarà en els ortofotomapes de l'IGN
# Gorni (Verkhnebakanski)

* Per a altres significats, vegeu «Gorni».
Gorni - Горный (rus) - és un khútor del krai de Krasnodar, a Rússia. Es troba a la riba del riu Bakanka, a 16,5 km al nord-oest de Novorossiïsk i a 99 km al sud-oest de Krasnodar, la capital.
Pertany al municipi de Verkhnebakanski.
# Zenó de Xipre

Zenó de Xipre (grec antic: Ζήνων, llatí: Zenon) fou un metge xipriota del segle iv, mestre de Jònic, Magne, i Oribasi. Va practicar la seva professió a Alexandria d'on fou desterrat pel bisbe Jordi de Capadòcia que perseguia a pagans i ortodoxos amb igual severitat. Fou restaurat per ordre de Julià l'Apòstata el 361 o 362. L'emperador romà d'Orient Zenó parla en una carta que es conserva, de les habilitats d'aquest metge, que lloa igual que el seu caràcter. Sovint hom el confon amb Zenó d'Alexandria.

## Referències

* ↑ Eunapi, Vit. Philos.
* ↑ Emily Wilmer Cave Wright, (1913), "Introduction" in The Works of the Emperor Julian, volume III. Loeb Classical Library.
# Gneu Acerroni Pròcul

Gneu Acerroni Pròcul (llatí: Gnaeus Acerronius Proculus) va ser un magistrat romà que va viure al segle i. Segurament era el pare d'Acerrònia, una dama romana amiga d'Agripina la Menor i assassinada per Neró.
Va ser nomenat cònsol l'any 37, i exercia el càrrec quan va morir l'emperador Tiberi. Era probablement descendent de Cnaeus Acerronius, un vir optimus mencionat per l'orador Ciceró al segle anterior, actiu l'any 71 aC.

## Referències

* ↑ [https://quod.lib.umich.edu/m/moa/acl3129.0001.001/22?rgn=full+text;view=image;q1=AcerroniusSmith,+William+(ed.).+Dictionary+of+Greek+and+Roman+Biography+and+Mythology.+Vol.+I.++Boston:+Little,+Brown,+&+Comp.,+1867,+p. 7. ]
# Mamadou Dia

Mamadou Dia (18 de juliol de 1910 – 25 de gener de 2009) fou un polític senegalès que va servir com a primer Primer ministre de Senegal de 1957 fins a 1962, quan va ser forçat a dimitir i fou subsegüentment empresonat sota al·legacions que planejava un cop militar per enderrocar al President Léopold Sédar Senghor.

## Biografia

Mamadou Dia va néixer a Kombolé, Senegal el 18 de juliol de 1910. Va ser educat a l' École William Ponty.
Dia va començar la seva vida política com a dirigent a l'Afrique occidentale française (AOF). Va servir en el Senat francès de 1948 a 1956 i l'Assemblea Nacional francesa de 1956 a 1958. Va ser nomenat primer ministre per l'Assemblea Nacional francesa per servir junt amb el President novament elegit Léopold Sédar Senghor. El seu període com a primer ministre fou sovint polèmic i les seves visions socialistes radicals sovint xocaven amb les del més moderat Senghor.
El 1962, va ser acusat de preparar un cop i com a resultat, va ser forçat a dimitir i fou subsegüentment empresonat fins al 1974.
Dia va intentar reprendre la seva carrera al començament dels anys 1980, però el petit partit que va fundar va trobar poc suport.
Va morir dins Dakar el 25 de gener de 2009 a l'edat de 98 anys.

## Notes

* ↑ African Global News

## Bibliografia

* (francès) Pamela Cox and Richard Kessler. Après Senghor a Socialist Senegal? African Affairs. Volume 79, Number 316. pp. 327–342
* (francès) F. Diaye, M. Printz, Tine, Visages publics au Sénégal. 10 personnalités politiques parlent, L'Harmattan, 1991, 260 p. ISBN 2-7384-0567-3
* (francès) Babacar Ndiaye et Waly Ndiaye, Présidents et ministres de la République du Sénégal, Dakar, 2000.

## Filmografia

* « La crise éclair qu'a vécue Dakar » (en ligne, un document audiovisuel de l'INA de 1' 23, retraçant la tentative de coup d'État de Mamadou Dia, diffusé à l'origine par les Actualités françaises le 26 décembre 1962)
* « Le Sénégal après la crise » (en ligne, un document audiovisuel de l'INA de 7' 20, proposant un bilan après le coup d'État avorté de Mamadou Dia, diffusé à l'origine au cours du Journal télévisé de l'ORTF le 27 décembre 1962)

## Escrits

* The African Nations and World Solidarity. Translated by Mercer Cook. Pp. xii, 145. New York: Frederick A. Praeger, 1961

## Enllaços externs

* Un article de M. Dia qui analyse la politique économique du Président Wade en 2001 Arxivat 2008-11-06 a Wayback Machine.
* Senegal - History and Politics Arxivat 2011-06-09 at Archive.is Institute for Security Studies, South Africa.

## Referències

* Pàgina en el portal web de senat francès
* Pàgina en el portal web de l'Assemblea Nacional francesa
# Fabregada

«Fabregada» té aquests significats:
* Barranc de Fabregada, curs fluvial de la Noguera
* Coll de Fabregada, accident de relleu del municipi de Sant Esteve de la Sarga, Pallars Jussà
* Mas Fabregada edifici de la Baronia de Rialb, a la Noguera
* Fabregada (l'Hospitalet de Llobregat), lloc i riera a l'Hospitalet de Llobregat, que denomina una avinguda de la ciutat
* Fabregada (Sant Esteve de la Sarga), poble abandonat a Sant Esteve de la Sarga, Pallars Jussà
* Fabregada (Vilanova de Meià), despoblat de Vilanova de Meià (Noguera)
* Mare de Déu de Fabregada, església a Sant Esteve de la Sarga, a la Noguera
* Font de Fabregada, font de Sant Esteve de la Sarga (Pallars Jussà)
# Sant Quirze de Surp

Sant Quirze de Surp és una ermita romànica del poble de Surp, en el terme municipal de Rialb, a la comarca del Pallars Sobirà. Pertanyia a l'antic terme de Surp. Està situada a uns 650 metres de distància a l'est-sud-est del nucli de població, en el paratge que pren el nom de l'ermita, en el mateix vessant de muntanya del poble.

## Descripció

Petita ermita d'origen preromànic, d'una sola nau aproximadament rectangular (9 x 3m) amb absis semicircular de 2,60m de radi. Entre aquest i la nau existeix un diminut presbiteri de 0,60m de profunditat per 2,85m d'ample. L'absis enllaça amb aquest presbiteri per mitjà d'un arc ultrapassat i es cobreix amb volta de tambor. Il·lumina aquest absis un petita finestra d'arc de mig punt. Exteriorment, manté la forma semicircular i no presenta decoració. La nau es cobreix amb una encavallada de fusta que suporta el llosat de llicorella a dues aigües. A costat i costat dels murs laterals corre un banc de pedra. Ocupa el centre de l'absis un altar exempt, constituït per un bloc monolític de forma cúbica a tall de pedestal i una llosa plana. L'arc ultrapassat que, com ja hem dit, uneix l'absis amb la resta de l'edifici, i part de la volta amenacen ruïna i per evitar el seu esfondrament s'hi ha col·locat un puntal de fusta. La façana de ponen on es trobaria la porta ha desaparegut en ser enderrocada no fa gaire anys, a fi de poder introduir-hi la maquinària agrícola.

## Referències

* ↑ «Sant Quirze de Surp». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 18 setembre 2017].

## Bibliografia

* Gavín, Josep M. Pallars Jussà. Barcelona: Arxiu Gavín, 1981 (Inventari d'esglésies, 8). ISBN 84-85180-25-9.
* Lloret, Teresa; Castilló, Arcadi. «Rialb de Noguera». A: El Pallars, la Ribagorça i la Llitera. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1984 (Gran geografia comarcal de Catalunya, 12). ISBN 84-85194-47-0.

## Enllaços externs

* Sant Quirze de Surp en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Gerres shima

Gerres shima és una espècie de peix pertanyent a la família dels gerrèids.

## Descripció

* Fa 11,8 cm de llargària màxima.

## Hàbitat

És un peix marí, de clima tropical i bentopelàgic, el qual és més abundant a prop dels estuaris i platges de sorra poc fondes i amb aportacions d'aigua dolça.

## Distribució geogràfica

Es troba a Hong Kong, Indonèsia, el Japó (incloent-hi les illes Ryukyu), les illes Filipines, Taiwan, Tailàndia i el Vietnam.

## Referències

* ↑ Quoy J. R. C. & Gaimard J. P., 1824-1825. Description des Poissons. Chapter IX. A: Freycinet, L. de, Voyage autour du Monde...exécuté sur les corvettes de L. M. "L'Uranie" et "La Physicienne," pendant les années 1817, 1818, 1819 et 1820. París. Voyage Uranie, Zool. . 192-401.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Iwatsuki, Y., S. Kimura & T. Yoshino, 2007. A review of the Gerres subfasciatus complex from the Indo-West Pacific, with three new species (Perciformes: Gerridae). Ichth. Research v, 54: 168-185.
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ FishBase (anglès)

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Eudes de Vermandois

Eudes de Vermandois, nascut cap a 915, mort després 946, va ser comte de viena de 928 a 931 (o més probablement vescomte) i comte d'Amiens de 941 a 944. Era fill de Herbert II, comte de Vermandois, i d'Adela de França.
Hug d'Arle comte titular de Viena (895-921 o 923) i rei d'Itàlia (925-946) li hauria confiat el comtat (vescomtat) vers el 928 però no se sap si va exercir realment aquest càrrec. En qualsevol cas, la ciutat fou tinguda per Carles Constantí de Viena des de vers el 931 o 935. El 938 es va barallar amb el seu pare i es va aliar amb el rei Lluís IV d'Ultramar, que li va donar la ciutat de Laon el 938, i després el comtat d'Amiens el 941. Fou tanmateix expulsat d'Amiens per les tropes reials el 944. Ja no és citat pels documents després de la darrera menció datada el 19 de juny de 946.

## Font

* Christian Settipani, La Préhistoire des Capétiens (Nouvelle histoire généalogique de l'auguste maison de France, vol. 1), éd. Patrick van Kerrebrouck, 1993 (ISBN 2-9501509-3-4)
# Federació Internacional Felina

La Federació Internacional Felina (abrev. FIFe, oficialment i en francès: Fédération Internationale Féline) és una de les associacions felines a nivell europeu encarregada de regular la criança de gats de raça. Molts països europeus tenen associacions que depenen directament de la Fife, elles mateixes gestionen els llibres d'orígens, l'organització d'exposicions felines, etc., sempre d'acord amb els reglaments de la Federació internacional.
És una federació de registres felins.
Va ser fundada per Madame Marguerite Ravel, la federació es va iniciar de forma no oficial el 1949 a París, França. En la seva primera assemblea general a Gant, Bèlgica, la federació va quedar oficialment fundada. El nom original de la federació era Fédération Internationale Feline d'Europe o FIFE. L'any 1972 es va decidir el canvi del nom per l'actual. En ser eliminat el "d'Europe", el nom va començar a ser abreujat a FIFe.

## Referències

* ↑ «Races de gats reconegudes per la Federació Internacional Felina». Arxivat de l'original el 2016-11-10. [Consulta: 9 novembre 2016].
* ↑ Federaciones internacionales felinas, mundogatos,com

## Enllaços externs

* Web oficial
* Felis Britannica