OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cave In

Cave In és un grup de rock estatunidenc que es va fundar l'any 1995 a Methuen. El 1998, la seva formació es va consolidar amb la publicació d'Until Your Heart Stops a través d'Hydra Head Records, i els seus primers àlbums d'estudi van cridar l'atenció de l'escena metalcore. Més endavant, el grup va experimentar amb altres gèneres, obtenint un reconeixement general per l'àlbum del 2003 Antenna amb RCA Records i el seu senzill «Anchor», amb un estil rock alternatiu que els va permetre fer una gira europea com a teloners de Foo Fighters i Muse. El grup va fer una pausa el 2006 i es va reformar el 2009 amb la publicació de l'EP Planets of Old, seguit de l'LP White Silence el 2011, que representen un retorn al so original i més pesat de Cave In.

## Discografia

Àlbums d'estudi
* Until Your Heart Stops (1998)
* Jupiter (2000)
* Antenna (2003)
* Perfect Pitch Black (2005)
* White Silence (2011)
* Final Transmission (2019)
* Heavy Pendulum (2022)

## Referències

* ↑ Law, Sam. «Cave In talk new album Heavy Pendulum: “We had to make a great…» (en anglès). Kerrang!, 16-03-2022. [Consulta: 11 gener 2023].
* ↑ Luna, Joan S. «Rompiendo moldes» (en castellà). Mondo Sonoro, 29-01-2001. [Consulta: 11 gener 2023].
* ↑ «Noticias música indie» (en castellà). Mondo Sonoro, 16-01-2006. [Consulta: 11 gener 2023].
* ↑ Blum, Jordan. «Album review: Cave In – Heavy Pendulum» (en anglès). Kerrang!, 20-05-2022. [Consulta: 11 gener 2023].
# Peu de rata groc

El peu de rata groc (Ramaria aurea) és un bolet de la classe dels basidiomicets i de la família de les ramariàcies.

## Descripció

És un bolet molt ramificat en forma de corall, que pot fer entre 8 i 14 cm d'alçària i uns 20 cm d'amplada per. Rames gruixudes, cilíndriques, molt ramificades. De color groc, després ocre. Peu gruixut, canós, groc pàl·lid. Carn blanca.

## Hàbitat

En pinedes, d'estiu a tardor.

## Gastronomia

Cuit, és comestible, sempre que sigui jove i eliminant les ramificacions. Tampoc pot estar podrida ni plena d'aigua. Aquestes recomanacions es poden estendre a la resta de peus de rata (Ramaria) o altres bolets del gènere Clavaria comestibles, com el peu de rata rosat (Ramaria botrytis) o el peu de rata blanc (Ramaria flava).

## Perill de confusió

És difícil de diferenciar d'altres espècies molt semblants com el peu de rata bord (Ramaria formosa), que és tòxic i pot originar greus diarrees.

## Referències

* ↑ «peu de rata | enciclopèdia.cat». [Consulta: 8 desembre 2018].
* ↑ «Fichas Micológicas » Ramaria aurea». [Consulta: 23 març 2019].
* ↑ «Peu de rata groc.». Arxivat de l'original el 2017-10-10. [Consulta: 23 març 2019].
* ↑ «Peu de rata». [Consulta: 23 març 2019].
* ↑ «Peu de rata». Arxivat de l'original el 2019-03-23. [Consulta: 23 març 2019].
# Enric Piferrer i Homs

Enric Piferrer i Homs (Barcelona, 1914 – Barcelona, 13 de setembre de 1996) fou un atleta català especialitzat en proves de mig fons.
Pel que fa a clubs, va pertànyer al FC Barcelona (1932-36, 1941), SEU (1940), com a independent (1942), CE Montnegre (1943, 1944) i amb l'Hispano-francès (1945).
Fou un dels migfondistes més important a l'estat durant les dècades de 1930 i 1940, destacant a les proves que van entre els 400 metres i els 1.500 metres. Fou dinou cops campió de Catalunya, cinc en 1.500 m, nou en 800 m i cinc en 400 m. També fou campió d'Espanya en onze ocasions, set en 800 m, tres en 1.500 m i una en 400 metres. Fou en diverses ocasions recordman espanyol i català en totes tres distàncies, així com en la milla, els 2.000 metres i els 4 × 800 metres.
Va participar en l'Olimpíada Popular d'Anvers del 1937. Fou reconegut amb la medalla de Forjador de la Història Esportiva de Catalunya (1995).

## Palmarès
### Campió de Catalunya

* 400 metres llisos: 1941, 1942, 1943, 1944, 1945
* 800 metres llisos: 1933, 1934, 1936, 1940, 1941, 1942, 1943, 1944, 1945
* 1.500 metres llisos: 1932, 1934, 1945, 1936, 1940

### Campió d'Espanya

* 400 m: 1941
* 800 m: 1933, 1934, 1936, 1940, 1941, 1942, 1943
* 1.500 m: 1934, 1936, 1940

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «Enric Piferrer Homs». Gran Enciclopèdia Catalana, 28-02-2014. [Consulta: 7 setembre 2016].
* ↑ «Campionat de Catalunya». fcatletisme.cat. Arxivat de l'original el 2016-10-20. [Consulta: 7 setembre 2016].
* ↑ «Campionat d'Espanya». RFEA. Arxivat de l'original el 2017-08-04. [Consulta: 7 setembre 2016].
# Mary Russell Mitford

Mary Russell Mitford (Alresford, Hampshire, 16 de desembre de 1787 - 10 de gener de 1855) fou una escriptora i dramaturga anglesa.
És sobretot coneguda per ser l'autora d'Our Village. Aquesta sèrie d'esbossos d'escenes del poble i personatges vívidament traçades es va basar en la vida a Three Mile Cross, un llogaret de la parròquia de Shinfield, prop de Reading a Berkshire, on vivia.

## Referències

* ↑ «Mary Russell Mitford, British writer». Encyclopædia Britannica [Consulta: 18 agost 2016].
* ↑ Russell Mitford, Mary. «Biographical sketch». A: The Works of Mary Russell Mitford: Prose and Verse. James Crissy, 1841, p. III.
# Basardilla

Basardilla és un municipi de la província de Segòvia, a la comunitat autònoma de Castella i Lleó. Està situat entre Torrecaballeros i Brieva.

## Referències

* ↑ «Provincia de Segovia (España): Municipios & Localidades» (en castellà), 22-01-2021. [Consulta: 12 març 2021].
# Comtat de Kerry

El comtat de Kerry o Contae Ciarraí (nom oficial en gaèlic irlandès) és un comtat de la província de Munster (República d'Irlanda). Se'l coneix informalment com «El Regne» (The Kingdom). Ocupa una extensió de 4.746 km². La capital és Tralee. Limita a l'est amb el comtat de Limerick i amb el comtat de Waterford
El comtat és conegut per una ruta anomenada "Ring of Kerry" (l'anell de Kerry), on es poden contemplar alguns dels més bells paisatges de l'illa. El comtat també és seu d'un dels equips de futbol gaèlic més importants del país.

## Ciutats i viles

* Abbeydorney - Mainistir Ó dTorna
* Annascaul - Abhainn an Scáil
* Ardfert - Ard Fhearta
* Ballinskelligs - Baile an Sceilg
* Ballybunion - Baile an Bhuinneánaigh
* Ballyduff - An Baile Dubh
* Ballyferriter - Baile an Fheirtéaraigh
* Ballyheigue - Baile Uí Thaidhg
* Ballylongford - Béal Átha Longfoirt
* Ballymacelligott - Baile Mhic Eileagóid
* Blennerville - Cathair Uí Mhóráin
* Brosna - Brosnach
* Caherdaniel - Cathair Donall
* Cahersiveen - Cathair Saidhbhín
* Camp - An Com
* Castlecove - An Siopa Dubh
* Castlegregory - Caisleán Ghriaire
* Castleisland - Oileán Ciarraí
* Castlemaine - Caisleán na Mainge
* Causeway - An Tóchar
* Cordal - Cordal
* Currans - Na Coirríní
* Currow - Corra
* Derrymore - Doire Mór
* Derrynane - Doire Fhíonáin
* Dingle - An Daingean
* Duagh - Dubháth
* Dunquin - Dún Chaoin
* Farranfore - An Fearann Fuar
* Fenit - An Fhianait
* Feothanach - An Fheothanach
* Finuge - Fionnúig
* Glenbeigh - Gleann Beithe
* Gneeveguilla - Gníomh go Leith
* Kenmare - Neidín
* Kilcummin - Cill Chuimín
* Kilflynn - Cill Flainn
* Kilgarvan - Cill Gharbháin
* Killarney - Cill Airne
* Killorglin - Cill Orglan
* Kilmoyley - Cill Mhaoile
* Knightstown - Baile an Ridire
* Knocknagoshel - Cnoc na gCaiseal
* Lispole - Lios Póil
* Lisselton - Lios Eiltín
* Listowel - Lios Tuathail
* Lixnaw - Leic Snámha
* Lyracrumpane - Ladhar an Chrompáin
* Milltown - Baile an Mhuilinn
* Moyvane - Maigh Mheáin
* Portmagee - An Caladh
* Rathmore - An Ráth Mhór
* Scartaglen - Scairteach an Ghlinne
* Sneem - An tSnaidhm
* Tarbert - Tairbeart
* Tralee - Trá Lí
* Tuosist - Tuath Ó Siosta
* Valentia Island - Dairbhre
* Ventry - Ceann Trá
* Waterville - An Coireán

## Situació de l'irlandès

Hi ha 6.083 parlants d'irlandès al comtat de Kerry, dels quals 4.978 són parlants nadius de la Gaeltacht. No s'hi compten els 1.105 alumnes de les quatre Gaelscoils (escoles primàries en irlandès) i les dues Gaelcholáiste (escoles secundàries en irlandès) fora de la Gaeltacht de Kerry. RTÉ Raidió na Gaeltachta té un estudi a Baile na nGall a la gaeltacht de Kerry occidental.

## Referències

* ↑ «Oideachas Trí Mheán na Gaeilge in Éirinn sa Ghalltacht 2010-2011» (en (gaèlic irlandès)). gaelscoileanna.ie, 2011.
* ↑ «Labhair Linn». RTÉ Raidió na Gaeltachta.

## Vegeu també

* Carrantuohill
* Aeroport de Kerry

## Enllaços externs

* Comtat de Kerry Arxivat 2005-12-26 a Wayback Machine.
# Gnàtids

Els gnàtids (Gnathiidae) són una família de crustacis isòpodes. Apareixen en un ampli ventall de profunditats, des de la zona litoral fins a l'oceà profund. Els adults estan associats amb les esponges i poden no alimentar-se. La forma juvenil es coneix amb el nom de larva «praniza» i és un paràsit temporal de peixos marins.
La taxonomia de la família es basa en característiques masculines, de manera que les femelles i les larves no es poden identificar de manera fiable.

## Gèneres

La família conté 182 espècies, dividides entre els següents gèneres:
* Afrignathia Hadfield & Smit, 2008
* Bathygnathia Dollfus, 1901
* Bythognathia Camp, 1988
* Caecognathia Dollfus, 1901
* Elaphognathia Monod, 1926
* Euneognathia Stebbing, 1893
* Gibbagnathia Cohen & Poore, 1994
* Gnathia Leach, 1814
* Monodgnathia Cohen & Poore, 1994
* Paragnathia Omer-Cooper & Omer-Cooper, 1916
* Tenerognathia Tanaka, 2005
* Thaumastognathia Monod, 1926

## Referències

* 1 2 3 Brusca, Richard; Coelho, Vania R; Taiti, Stefano «Guide to the Coastal Marine Isopods of California» (en anglès). Tree of Life Web Project, 2001.
* ↑ Hesse, Eugène (1864). Mémoire sur les pranizes et les ancées et sur les moyens curieux à l'aide desquels certains crustacés parasites assurent la conservation de leur espèce. Extrait du Tome XMII des Mémoires Présentés par Divers Savants à l'Institut Impérial de France. Paris, J. B. Baillière et Fils, Libraire de l'Académie Impériale de Médecine. BHL PDF in BHL
* ↑ Svavarsson, Jörundar «New species of Gnathiidae (Crustacea, Isopoda, Cymothoida) from seamounts off northern New Zealand» ( PDF) (en anglès). Zootaxa, 1173, 2006, pàg. 39–56.
* ↑ WoRMS «Gnathiidae» (en anglès). World Marine, Freshwater and Terrestrial Isopod Crustaceans database, 2010.

## Enllaços externs

* Gnathiidae Arxivat 2011-07-08 a Wayback Machine. Australian Isopoda (anglès)
# Beresford

Beresford és una població dels Estats Units a l'estat de Dakota del Sud. Segons el cens del 2000 tenia 2.006 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Beresford tenia 2.006 habitants, 852 habitatges, i 535 famílies. La densitat de població era de 435,1 habitants per km².
Dels 852 habitatges en un 29,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 52,5% hi vivien parelles casades, en un 7,2% dones solteres, i en un 37,1% no eren unitats familiars. En el 33,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 19,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,29 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,94.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,3% tenia menys de 18 anys, un 9,6% entre 18 i 24, un 21,6% entre 25 i 44, un 22,3% de 45 a 60 i un 22,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 87,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 35.331 $ i la renda mediana per família de 45.231 $. Els homes tenien una renda mediana de 27.500 $ mentre que les dones 19.057 $. La renda per capita de la població era de 17.903 $. Entorn de l'1,1% de les famílies i el 4,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Beresford». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 11 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Beresford». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Cavendish

«Cavendish» té aquests significats:
* Geografia: Cavendish (Vermont), població dels Estats Units a l'estat de Vermont.
* Biografies:
** Margaret Cavendish, Duquessa de Newcastle, (1623-1674) notable científica, filòsofa i escriptora anglesa.
** Henry Cavendish (Niça, 1731 – Londres, 1810), físic i químic britànic.
** Mark Cavendish (1985, Laxey), ciclista britànic.
** William Cavendish-Bentinck (Nottinghamshire, 1738 - Bulstrode Park, 1809), III duc de Portland, polític i estadista britànic.
# Physalis viscosa

El camambú (Physalis viscosa) és una espècie de planta solanàcia. És planta nativa d'Amèrica del Sud i s'ha introduït en altres llocs, de vegades es considera com mala herba, encara que els seus fruits són comestibles i són emprats en la medicina tradicional. Pot créixer en diversos hàbitats incloent els llocs pertorbats.
És una herbàcia perenne amb un rizoma, produeix tiges piloses de fins a 40 cm de llargada. les fulles són ovals de 3 a 5 cm de llargada. Les flors són amb forma de campana d'1,5 cm de diàmetre. El fruit té forma de llanterna de 2 a 3 cm de llargada i dins onté una baia.

## Referències

* ↑ «Camambú - Diccionari Català/Espanyol». Glosbe. [Consulta: 3 juliol 2024].
* ↑ ASALE. «camambú | Diccionario de americanismos» (en castellà), 18-03-2024. [Consulta: 16 juny 2024].

## Enllaços externs

* Jepson Manual Treatment
* Photo gallery
# Erwin Vandendaele

Erwin Vandendaele (5 de març de 1945) és un exfutbolista belga.

## Selecció de Bèlgica

Va formar part de l'equip belga a la Copa del Món de 1970.

## Referències

* ↑ Club Brugge. «Erwin Vandendaele». Club Brugge, 16-05-2014. Arxivat de l'original el 17 de maig 2014. [Consulta: 16 maig 2014].
* ↑ «Sélections du joueur sur le site de l'URBSFA». Arxivat de l'original el 2011-05-25. [Consulta: 17 gener 2018].
# Graphiurus monardi

Graphiurus monardi és una espècie de mamífer rosegador esciüromorf de la família Gliridae.

## Distribució

Es troba a Angola, a la República Democràtica del Congo i, possiblement, a Zàmbia.

## Hàbitat

Els seus hàbitats naturals és la sabana humida.

## Referències

* 1 2 Schlitter, D.; Grubb. «Graphiurus monardi» (en anglès). Llista Vermella de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura (UICN). [Consulta: 16 novembre 2015].
* Holden, M. E.. 2005. Family Gliridae. Pp. 819-841 in Mammal Species of the World a Taxonomic and Geographic Reference. D. E. Wilson and D. M. Reeder eds. Johns Hopkins University Press, Baltimore.
Espècies vivents de lirons :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Ordre: Rodentia · Subordre: Sciuromorpha :
Glirinae :
Graphiurinae :
Leithiinae :
Categoria :
# Betlem (possessió)

Betlem és una possessió del terme de Llucmajor, Mallorca. Està situada a la marina, entre les possessions de Capocorb Vell i s'Àguila d'en Quart; la carretera del Cap Blanc (Ma-6014), que la separa de la possessió d'es Cap Blanc i la costa. Abans s'anomenava rafal del Turc. Té 785 quarterades d'extensió.

## Construccions

Les cases de la possessió estan constituïdes per diversos bucs adossats i disposats en "L" davant la carrera. Els bucs integren l'habitatge humà i dependències agropecuàries: colomer, estables i pallissa. L'habitatge humà té dues altures, planta baixa i pis superior. La façana principal, orientada al migjorn, distribueix les obertures asimètricament. S'accedeix a la planta baixa per un portal d'arc de mig punt amb dovelles i carcanyols, i finestrons atrompetats. Al pis superior s'obrin una sèrie de finestres, totes amb ampit motllurat. Un rellotge de sol del 1885 se situa sobre una de les cadenes cantoneres que limita la façana principal de l'habitatge. La coberta exterior és de dos aiguavessos amb teula àrab limitada al frontis per cornisa plana. Aïlladament, al voltant dels bucs principals, se situen altres instal·lacions per a usos agrícola-ramaders: un forn, una portassa i una pallissa dintre un mateix bloc, estables i sestadors. Com a instal·lacions hidràuliques hi ha un abeurador, un aljub i una cisterna.

## Jaciments arqueològics

A Betlem hi ha diversos jaciments arqueològics prehistòrics no excavats.

## Referències

* ↑ Dolç i Dolç, Miquel (coord.). Gran Enciclopèdia de Mallorca. Volum 2. Palma: Promomallorca, p. 110. ISBN 84-8661702-2.
* ↑ de Luna, J; i col «Arquitectura de Fora Vila Tom III» (pdf). Catàleg de béns immobles [Llucmajor], 2000, pàg. 24. Arxivat de l'original el 4 de gener 2014 [Consulta: 6 gener 2014]. Arxivat 4 de gener 2014 a Wayback Machine.
Viccionari
# Platja de Taurán

La Platja de Taurán està situada en el concejo asturià de Valdés i està situada en els voltants del poble de San Martín. Forma part de la Costa Occidental d'Astúries i està emmarcada en el Paisatge Protegit de la Costa Occidental d'Astúries, presentant catalogació com a Paisatge protegit, ZEPA, LIC.

## Descripció

La platja té una longitud de vuitanta m amb sorra gruixudes i de color fosc i zones de roques i una amplària mitjana de 50 m. El seu entorn és rural, amb un grau d'urbanització mitjà i una perillositat baixa. L'accés per als vianants és d'uns tres km i el seu grau d'ocupació és baix.
Els pobles més propers són Albarne i San Martín i per accedir a la platja el més segur és agafar la indicació que està en San Martín, molt prop del càmping del mateix nom. El millor és deixar el vehicle en una esplanada que hi ha davant de l'última casa del poble. Hi ha dues formes d'arribar a la platja: Un és agafant un camí a tres-cents m abans càmping que gira cap a l'esquerra; l'altra forma és arribar fins al càmping i envoltar-ho per l'oest. En tots dos casos la baixada és llarga però còmoda; potser a la pujada sigui necessari fer una parada de descans.
La platja, a més del càmping citat té la desembocadura d'un petit riu. És un dels pocs llocs on les seves aigües estan en tranquil·litat i tenen, a més, una gran neteja. Té servei de neteja de la platja i les activitats recomanades són el busseig, la pesca submarina i la recreativa.

## Referències

* ↑ http://sig.magrama.gob.es/93/ClienteWS/Guia-Playas/Default.aspx?nombre=PLAYAS_WEB&claves=DGC.PLAYAS.PLY_CO_PLAYA&valores=555 Arxivat 2015-04-02 a Wayback Machine.
* ↑ Del Río, Alejandro. Nobel. Guía total de las playas de Asturias. Asturias: Nobel, 2013, p. 60. ISBN 978-84-8459-669-1.
# Escola de Llibreria

L'Escola de Llibreria és una plataforma de formació per a la capacitació professional i el reciclatge en l'àmbit del comerç del llibre, creada el 2012 a través de la col·laboració entre el Gremi de Llibreters de Catalunya i la Facultat d'Informació i Mitjans Audiovisuals de la Universitat de Barcelona.
L'Escola de Llibreria expedeix el diploma de postgrau de Llibreria, adreçat a qualsevol persona amb titulació universitària i a totes aquelles persones que, independentment de la seva formació inicial, tinguin un interès professional en l'àmbit de la llibreria. El primer curs de l'Escola de Llibreria, durant els anys 2012 i 2013, que comptà amb el suport i la col·laboració de l'Institut Català de les Empreses Culturals (ICEC) del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, s'inicià el diploma de postgrau de Llibreria, de 30 crèdits de durada, que oferia la formació bàsica per desenvolupar-se en l'àmbit de la llibreria. A partir del curs 2019-20, amb la vuitena promoció, el curs passa a programar-se biennalment. El curs 2020-2021 s'inicià una segona formació, de caràcter especialitzat: el títol d'expert en Gestió de Llibreria, de 15 crèdits, que es programa biennalment, adreçada a persones que ja treballen en el sector. El seu professorat el formen experts de cada matèria específica, tant professors universitaris com llibreters i altres professionals. La direcció de l'Escola de Llibreria recau en el professor de la Universitat de Barcelona Lluís Agustí.

## Referències

* ↑ «L’Escola de Llibreria: el postgrau després del ‘boom’ de comerços llibrescs a Catalunya. Bona part de l’última eclosió de nous projectes llibreters neix a la Universitat de Barcelona». El Periódico, 15-01-2021 [Consulta: 25 gener 2021].
* ↑ «Escola de Llibreria». Llegir en català. Associació d'Editorials Independents, 09-03-2015. [Consulta: 25 gener 2021].
* ↑ «Inauguren la vuitena edició de l'Escola de Llibreria». Institut Català de les Empreses Culturals - Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, 10-09-2019. [Consulta: 25 gener 2021].
* ↑ «Vull ser llibreter. Se'ls ensenya tot allò que de manera directa o indirecta té a veure amb el món del llibre. 25 alumnes es formen a les aules per ser llibreters a l'escola de Llibreria». La Xarxa de Comunicació Local, 21-04-2013 [Consulta: 25 gener 2021].
* ↑ «Diploma de postgrau de Llibreria». FIMA. [Consulta: 25 gener 2021].
* ↑ «Lluís Agustí, director de l’Escola de Llibreria UB». Betevé, 30-06-2018 [Consulta: 25 gener 2021].
* ↑ «Els oficis del llibre - Lluís Agustí». Ràdio L'Escala, 12-04-2019 [Consulta: 25 gener 2021].

## Enllaços externs

* Blog de l'Escola de Llibreria
# Metz (Missouri)

Metz és una població dels Estats Units a l'estat de Missouri. Segons el cens del 2000 tenia 67 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Metz tenia 67 habitants, 29 habitatges, i 18 famílies. La densitat de població era de 215,6 habitants per km².
Dels 29 habitatges en un 31% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 51,7% hi vivien parelles casades, en un 10,3% dones solteres, i en un 37,9% no eren unitats familiars. En el 37,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 31% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,31 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,11.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,4% tenia menys de 18 anys, un 4,5% entre 18 i 24, un 22,4% entre 25 i 44, un 26,9% de 45 a 60 i un 17,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 43 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 77,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 9.063 $ i la renda mediana per família de 18.000 $. Els homes tenien una renda mediana de 18.750 $ mentre que les dones 10.417 $. La renda per capita de la població era de 6.940 $. Entorn del 33,3% de les famílies i el 41,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Metz». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Metz». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 8 agost 2010].
# Barbut verd alablau

El barbut verd alablau (Psilopogon franklinii) és una espècie d'ocell de la família dels megalèmids (Megalaimidae) que habita boscos als turons i muntanyes al nord-est de l'Índia, sud-oest de la Xina, Myanmar, Tailàndia i Malaca. Ha estat considerat coespecífic del barbut verd de collar.
# Comtat de Lafayette

«Comtat de Lafayette» té aquests significats:
* Comtat de Lafayette (Arkansas)
* Comtat de Lafayette (Florida)
* Comtat de Lafayette (Mississipi)
* Comtat de Lafayette (Missouri)
* Comtat de Lafayette (Wisconsin)
* Parròquia de Lafayette (Louisiana)