OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Arthur Sackler

Arthur M. Sackler (22 d'agost de 1913, Brooklyn, Nova York - 26 de maig de 1987, Nova York) fou un psiquiatre, empresari i filantrop estatunidenc.
Va estudiar a la New York University School of Medicine i es va graduar amb un M.D. El 1960 Sackler va començara publicar el setmanari Medical Tribune. El 1938, va crear els Laboratories for Therapeutic Research. Va fer fortuna com a metge, amb publicacions mèdiques i amb la fabricació i venda de medicines.
Gràcies a aquesta fortuna, va fundar diverses institucions que duen el seu nom: la Sackler School of Medicine oberta el 1972 a la Universitat de Tel-Aviv (amb els seus germans Mortimer Sackler i Raymond Sackler), el Sackler Institute of Graduate Biomedical Science a la New York University el 1980, el Arthur M. Sackler Science Center obert el 1985 a la Clark University, el Sackler School of Graduate Biomedical Sciences i l'Arthur M. Sackler Center for Health Communications a la Tufts University.
També fou un defensor de les humanitats i les arts. Va finançar galeries del Metropolitan Museum of Art i de la Universitat de Princeton, fundant el Arthur M. Sackler Museum a la Universitat Harvard a Cambridge (Massachusetts), el Arthur M. Sackler Museum of Art and Archaeology a la Peking University de Beijing, la Arthur M. Sackler Gallery de la Smithsonian Institution, a Washington, D.C., i la Jillian & Arthur M. Sackler Wing a la Royal Academy de Londres. El seu germà, el multimillionari Mortimer Sackler, va finançar la Sackler Library de la Universitat d'Oxford.
La seva filla, Elizabeth A. Sackler, és una de les benefactores del món de l'art i va finançar l'Elizabeth A. Sackler Center for Feminist Art al Brooklyn Museum que va obrir el 2007. El seu net Michael Sackler-Berner, és un músic establert a Nova York.

## Referències

* ↑ Glueck, Grace «DR. ARTHUR SACKLER DIES AT 73; PHILANTHROPIST AND ART PATRON» (en anglès). The New York Times, 27-05-1987. ISSN: 0362-4331.
# Jutta von Sponheim

Jutta von Sponheim o Judit de Sponheim (22 de desembre de 1091 – 1136) va ser la més jove de quatre germanes de la noblesa que van néixer en l'opulència de l'actual Renània-Palatinat. Era filla del compte Stephen de Spanheim.
Jutta, en comptes d'entrar al convent molt jove, es va fer anacoreta, i per això es va tancar en un refugi d'una habitació, amb només una petita finestra a través de la qual li feien arribar l'aliment i es va negar a sortir-ne. Aquesta barraca estava situada al costat del monestir benedictí de Disibodenberg. Va tutelar a diverses dones de famílies benestants que van anar a viure amb ella a la seva ermita. Va ensenyar i educar a molts, però sobretot a la petita Hildegarda de Bingen.
El Dia de Tots Sants, 1 de novembre de 1112, Hildegarda fou lliurada com oblata amb 14 anys a la cura de Jutta von Sponheim, que en tenia 20. Jutta també va estar relacionada amb la marquesa Richardis de Stade, la mare de Hartwig, arquebisbe de Bremen i de Richardis, amic íntim d'Hildegarda. Jutta va ensenyar a Hildegarda a escriure; a llegir el Llibre dels Salms que s'usa en la litúrgia; i a cantar la litúrgia de les hores. Probablement també va ensenyar-li a tocar l'instrument de corda anomenat saltiri. Jutta era una asceta amb diverses pràctiques de pietat i mortificació. Practicava la flagel·lació, portava una cadena a sota de la roba, pregava descalça en el fred hivernal alemany i rebutjava la dieta benedictina que està prevista pels malalts.
Hildegarda va succeir a Jutta al monestir de Disibodenberg després de la mort d'aquesta última, el 1136. Es considera que els principals mestres d'Hildegarda van ser Jutta i el monjo Volmar.

## Referències

* ↑ Mary Sharratt. Illuminations: A Novel of Hildegard Von Bingen. Houghton Mifflin Harcourt, 2012, p. 8–. ISBN 0-547-56784-7.
* 1 2 3 Victoria Cirlot. Hildegard von Bingen y la tradicion visionaria de Occidente. Herder Editorial, 19 setembre 2012, p. 22–. ISBN 978-84-254-3146-3.
* ↑ Victoria Cirlot; Blanca Garí; Blanca Garí de Aguilera La mirada interior: escritoras místicas y visionarias en la Edad Media. Siruela, 2008, p. 48–. ISBN 978-84-9841-182-9.
* ↑ Ana Muncharaz Rossi. Santa Hildegarda de Bingen: Mística y visionaria alemana del siglo XII. Doctora de la Iglesia. Palabra, 24 octubre 2013, p. 66–. ISBN 978-84-9840-937-6.
# Wim van der Kroft

Wim van der Kroft (Haarlem, 16 d'agost de 1916 - Den Helder, 21 de març de 2001) fou un piragüista neerlandès que va competir entre les dècades de 1930 i 1950.
El 1936 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de Berlín on, fent parella amb Nicolaas Tates, guanyà la medalla de bronze en la competició del K-2, 1.000 metres del programa de piragüisme. El 1948, als Jocs de Londres, fou cinquè en la prova del K-1, 1.000 metres i el 1952, a Hèlsinki, quart en la mateixa prova.

## Referències

* ↑ «Olympedia – Wim van der Kroft». [Consulta: 6 juny 2023].
# Gran Premi Ciclista de Quebec 2013

El Gran Premi Ciclista de Quebec 2013 fou la quarta edició del Gran Premi Ciclista del Quebec. La cursa es disputà el 13 de setembre de 2013. Aquesta fou la 25a prova de l'UCI World Tour 2013. Junt al Gran Premi Ciclista de Mont-real, que es disputa dos dies més tard, és una de les dues proves World Tour que es disputen a Amèrica del Nord. Robert Gesink (Belkin Pro Cycling Team) fou el venceor, mentre Arthur Vichot (FDJ) i Greg Van Avermaet (BMC Racing Team) completaren el podi.

## Participants

El 19 equips UCI World Tour són presents en aquesta cursa, així com dos equips convidats, l'equip nacional del Canadà i l'Team Europcar.
| AG2R La Mondiale Astana Qazaqstan Team Belkin Pro Cycling Team BMC Racing Team Selecció del Canada Cannondale Euskaltel–Euskadi FDJ Garmin-Sharp Team Katusha | Lampre-Fondital Lotto-Belisol Movistar Team Omega Pharma-Quick Step Orica-GreenEDGE RadioShack-Leopard Team Europcar Team Saxo-Tinkoff Team Sky Vacansoleil-DCM |

## Classificació final

| # | Ciclista | Equip | Temps | Punts UCI |
| 1 | Robert Gesink (NED) | Belkin Pro Cycling Team | 4h 58' 13" | 80 |
| 2 | Arthur Vichot (FRA) | FDJ | m. t. | 60 |
| 3 | Greg Van Avermaet (BEL) | BMC Racing Team | m. t. | 50 |
| 4 | Fabian Wegmann (GER) | Garmin-Sharp | m. t. | 40 |
| 5 | Rui Costa (POR) | Movistar Team | m. t. | 30 |
| 6 | Niki Terpstra (NED) | Omega Pharma-Quick Step | m. t. | 22 |
| 7 | Tom-Jelte Slagter (NED) | Belkin Pro Cycling Team | m. t. | 14 |
| 8 | Matti Breschel (DEN) | Team Saxo-Tinkoff | m. t. | 10 |
| 9 | Simon Geschke (GER) | Argos-Shimano | + 4" | 6 |
| 10 | Peter Sagan (SVK) | Cannondale | + 6" | 2 |

## Enllaços externs

* Web oficial Arxivat 2010-09-27 a Wayback Machine.
* Gran Premi Ciclista de Quebec al web de l'UCI Arxivat 2012-09-10 a Wayback Machine.
# Sis dies de Hasselt

Els Sis dies de Hasselt era una cursa de ciclisme en pista, de la modalitat de sis dies, que es disputava a la ciutat de Hasselt (Bèlgica).
Es va llançar el 2006, amb Patrick Sercu com a director de cursa, i es va celebrar fins al 2009, amb només quatre edicions. Per dificultats econòmiques va desaparèixer el 2010. Bruno Risi guanyà tres de les edicions disputades.

## Palmarès

| Any | Primers | Segons | Tercers |
| 2006 | Iljo Keisse Matthew Gilmore | Robert Slippens Danny Stam | Tom Steels Marco Villa |
| 2007 | Bruno Risi Franco Marvulli | Marco Villa Iljo Keisse | Dimitri De Fauw Alexander Aeschbach |
| 2008 | Bruno Risi Franco Marvulli | Kenny De Ketele Iljo Keisse | Danny Stam Marco Villa |
| 2009 | Bruno Risi Kenny De Ketele | Leif Lampater Leon Van Bon | Franco Marvulli Tim Mertens |

## Referències

* ↑ «À Hasselt en songeant aux Jeux», 07-02-2008. [Consulta: 18 desembre 2008].
* 1 2 «6 jours d'Hasselt (Belgique)». [Consulta: 19 desembre 2022].
* ↑ «Les Six Jours d'Hasselt disparaissent du calendrier 2010», 26-11-2009. [Consulta: 2 novembre 2011].
# Ateneu de Selèucia

Ateneu de Selèucia (en grec antic Άθήναιος) fou un filòsof peripatètic grec esmentat per Estrabó que diu que era contemporani seu.
Va ser durant un cert temps el principal demagog de la seva ciutat, però més tard va anar a Roma i va fer amistat amb Aule Terenci Varró Murena. Quan es va descobrir el complot que aquest darrer i Fanni Cepió havien preparat contra August, Ateneu el va acompanyar en la seva fugida. Fou capturat, però perdonat per August, ja que no hi havia evidència de la seva participació en l'afer, segons explica Diodor de Sicília.

## Referències

* ↑ 4.Athenaeus of Seleucus a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 400
# Jérémy Bescond

Jérémy Bescond (Douarnenez, Finisterre, 27 de febrer de 1991) és un ciclista professional francès. Actualment corre a l'equip HP BTP-Auber 93.

## Palmarès en ruta

* 2009
** Vencedor d'una etapa al Tour du Valromey
* 2015
** 1r al Gran Premi Delorme-Eurocapi
* 2016
** 1r al Gran Premi Gilbert-Bousquet

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
* Fitxa a procyclingstats.com
# Wimbledon (Dakota del Nord)

Wimbledon és una població dels Estats Units a l'estat de Dakota del Nord. Segons el cens del 2000 tenia 237 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Wimbledon tenia 237 habitants, 111 habitatges, i 68 famílies. La densitat de població era de 198,9 hab./km².
Dels 111 habitatges en un 26,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 53,2% hi vivien parelles casades, en un 8,1% dones solteres, i en un 38,7% no eren unitats familiars. En el 36% dels habitatges hi vivien persones soles el 18,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,14 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,79.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,2% tenia menys de 18 anys, un 5,1% entre 18 i 24, un 27% entre 25 i 44, un 24,9% de 45 a 60 i un 19,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 42 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 89,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 34.107 $ i la renda mediana per família de 42.000 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.875 $ mentre que les dones 18.333 $. La renda per capita de la població era de 16.493 $. Entorn del 5,6% de les famílies i el 6,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Wimbledon». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Wimbledon». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 9 agost 2010].
# Hampton (Iowa)

Hampton és una població dels Estats Units a l'estat d'Iowa. Segons el cens del 2000 tenia 4.218 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Hampton tenia 4.218 habitants, 1.766 habitatges, i 1.110 famílies. La densitat de població era de 380,5 habitants/km².
Dels 1.766 habitatges en un 28% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 50,8% hi vivien parelles casades, en un 8,4% dones solteres, i en un 37,1% no eren unitats familiars. En el 32,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 18,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,3 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,89.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,2% tenia menys de 18 anys, un 8,3% entre 18 i 24, un 24,3% entre 25 i 44, un 22,1% de 45 a 60 i un 22,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 88,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 33.005 $ i la renda mediana per família de 45.391 $. Els homes tenien una renda mediana de 29.706 $ mentre que les dones 20.909 $. La renda per capita de la població era de 19.907 $. Entorn del 7% de les famílies i el 9,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Hampton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Hampton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Umm al-Walid

Umm al-Walid és un jaciment arqueològic de Jordània a 8 km al sud-est de Madaba. Fou excavat per un equip suís del 1988. Ja existia en època romana i s'han trobat a les excavacions dos temples i un mausoleu, va quedar gairebé deshabitada durant el domini bizantí i va recuperar importància sota el domini dels àrabs quan s'hi van construir tres ksars, una mesquita i diverses cases; el lloc va quedar oblidat a finals del segle x, i repoblat modestament en temps dels mamelucs.

## Referències

* ↑ Sinclair, Susan. Bibliography of Art and Architecture in the Islamic World (en anglès). Brill, 2012, p. 189. ISBN 9004170588.
* ↑ Enciclopèdia de l'Islam, X, 927
# Carta als Colossencs

La Carta als Colossencs és un dels llibres del Nou Testament de la Bíblia cristiana. Es tracta d'una carta de sant Pau als cristians de la ciutat frígia de Colosses, a l'Àsia Menor. Fou escrita des de Roma vers els anys 60-61.

## Autoria

L'autor de la carta s'identifica com a Pau de Tars i la tradició cristiana li atribueix l'autoria. Com en moltes altres epístoles paulines l'autoria es va començar a qüestionar a partir del segle xix, i hi ha disparitat d'opinions entre els acadèmics.
Els que defensen l'autoria de Pau es basen en el fet que la carta és reconeguda per figures primerenques de l'Església (tot i que posteriors a Pau), en la presència d'elements propis del pensament teològic de Pau, i la similitud estructural i temàtica amb altres cartes atribuïdes a Pau sobre les que no es discuteix l'autoria (especialment la Carta a Filemó).
Els que descarten a Pau com l'autor de la carta se centren en diferències en l'estil literari i en el vocabulari utilitzat (48 paraules utilitzades a Colossencs no apareixen en cap altra carta de Pau) i en la idea aliena a altres escrits paulins que introdueix un concepte còsmic de Crist presentant-lo com a clau de l'Univers i de la història.

## Destinataris

* Epístoles Paulines
* · 1 Tessalonicencs (52)
* · 2 Tessalonicencs* (~53?)
* · 1 Corintis (56)
* · Romans (56)
* · Filipencs (56-57)
* · 2 Corintis (57-58)
* · Gàlates (57-58)
* · Colossencs (~60?)
* · Filemó (60-61)
* · Efesis* (60-62?)
* · 1 Timoteu* (~60-70?)
* · 2 Timoteu* (~60-70?)
* · Titus* (~65-70?)
* * Autoria dubtosa
Colosses era una ciutat petita a la regió de Frígia, al sud-oest de l'Àsia Menor. Es trobava relativament a prop d'Efes i Milet. La comunitat cristiana de la ciutat no havia estat fundada per Pau, atès que segons el mateix text de l'epístola no l'havien vist mai personalment.
El motiu de la carta sembla que algunes persones que la carta no especifica havien introduït idees que Pau considerava incorrectes. A partir del text de la mateixa epístola es pot deduir que aquestes idees incorporaven elements pagans, incloent-hi l'adoració a poders intermedis entre Déu i els homes que serien d'un rang superior al Crist. Les pràctiques introduïdes també prescrivien sobre el menjar i el beure, i decretava algunes festivitats com el sàbat i el noviluni.

## Contingut

La carta té dues parts clarament diferenciades, la primera fa referència a la doctrina i la segona a la conducta.
| Versicles | Contingut |
| 1,1-14 | Salutació |
| 1,15-2,5 | Exposició Dogmàtica |
| 2,6-4,1 | Refutació dels errors |
| 4,2-18 | Comiat |

## Notes i referències

* ↑ «Carta als Colossencs». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Koester, Helmut. History and Literature of Early Christianity, Introduction to the New Testament Vol 2. Berlin: Walter de Gruyter & Co, 1982,1987.

## Enllaços externs

* Text de la Carta als Colossencs
# Sonic Youth

Sonic Youth va ser un grup musical fundat a Nova York, EUA, el 1981. Als inicis es van caracteritzar, principalment, pel seu ús dels instruments de forma no convencional: afinacions obertes i el processament de sons analògicament i digitalment, l'ús de baquetes per a tocar les guitarres, així com la retroalimentació instrument/amplificador i dels instruments i de la guitarra preparada.
El seu estil neix de l'escena post-punk i del rock underground, desmarcant-se de qualsevol classificació i realitzant temes on la presència de les estructures musicals estàndards de la música rock era gairebé inexistent. Els seus primers discos varen capgirar l'escena pop i rock dels EUA arribant a punts on altres ni tan sols havien gosat pensar que s'hi podia arribar. Les seves lletres estan plenes de metàfores i descriuen realitats descarnades i en brut.

## Membres

Formació definitiva
* Kim Gordon – veus, baix elèctric, guitarra elèctrica (1981–2011)
* Thurston Moore – veus, guitarra elèctrica (1981–2011)
* Lee Ranaldo – guitarra elèctrica, veus (1981–2011), teclats (2002-2011)
* Steve Shelley – bateria (1985–2011)
* Mark Ibold – baix elèctric, guitarra elèctrica (2006–2011)
Membres anteriors
* Anne DeMarinis – keyboards (1981–1982)
* Richard Edson – bateria (1981–1982)
* Bob Bert – bateria (1982, 1983–1985) a Bad moon rising
* Jim Sclavunos – bateria (1982–1983) a Confusion is sex
* Jim O'Rourke – baix elèctric, guitarra elèctrica, sintetitzadors (1999–2005) a Sonic Nurse

## Discografia

Inicien les seves activitats sota el segell discogràfic Neutral el 1982, per bé que la major part de treballs seran publicats per Geffen/DGC. Actualment la seva carrera musical consta dels següents àlbums d'estudi:
| Data de publicació | Títol | Segell discogràfic |
| Març de 1982 | Sonic Youth | Neutral Records |
| Febrer de 1983 | Confusion Is Sex | Neutral Records |
| Març de 1985 | Bad Moon Rising | Homestead Records |
| Maig de 1986 | EVOL | SST Records |
| Juny de 1987 | Sister | SST Records |
| Octubre de 1988 | Daydream Nation | Enigma Records / Blast First |
| 26 de juny de 1990 | Goo | DGC Records |
| 21 de juliol de 1992 | Dirty | DGC Records |
| 10 de maig de 1994 | Experimental Jet Set, Trash and No Star | DGC Records |
| 26 de setembre de 1995 | Washing Machine | DGC Records |
| 12 de maig de 1998 | A Thousand Leaves | DGC Records |
| 16 de maig de 2000 | NYC Ghosts & Flowers | Geffen Records |
| 25 de juny de 2002 | Murray Street | Geffen Records |
| 8 de juny de 2004 | Sonic Nurse | Geffen Records |
| 13 de juny de 2006 | Rather Ripped | Geffen Records |
| 2006 | The destroyed room (EP) | Geffen Records |
| 9 de juny de 2009 | The Eternal | Matador Records |

## Enllaços externs

* Web Oficial de Sonic Youth
* Discografia Completa del grup
# Atlas, Rise!

«Atlas, Rise!» és el trenta-setè senzill de la banda estatunidenca Metallica, presentat com a tercer de l'àlbum Hardwired... to Self-Destruct el 31 d'octubre de 2016. Fou nominada en la categoria de millor cançó rock en els premis Grammy.
La seva publicació es va realitzar el 31 d'octubre de 2016, i aprofitant la coincidència de l'època de Halloween, el senzill es va acompanyar d'una màscara "Hardwired Halloween". Un dia després la van estrenar en directe en un concert a Bogotà (Colòmbia).

## Referències

* ↑ Error: hi ha títol o url, però calen tots dos paràmetres.Childers, Chad. «» (en anglès). LoudWire.com, 28-11-2017. [Consulta: 8 desembre 2018].
* ↑ Divita, Joe. «Metallica's limited edition free Halloween mask revealed» (en anglès). LoudWire.com, 29-10-2016. [Consulta: 8 desembre 2018].
# Jérémie-Jacques Oberlin

Jérémie-Jacques Oberlin (Estrasburg, 1735 - 1806) fou un filòleg i arqueòleg alsacià. Estudià al gymnasium d'Estrasburg, on fou deixeble de Johann Daniel Schoepflin. Es doctorà en filosofia el 1758 i en teologia el 1759. El 1764 fou nomenat bibliotecari adjunt de la Universitat d'Estrasburg, on hi donà classes de llatí, i el 1770 succeí el seu pare com a professor al gimnàsium. El 1778 fou nomenat professor de filosofia a la Universitat, i el 1782 de lògica i metafísica.
Durant la Revolució Francesa fou nomenat administrador de la ciutat d'Estrasburg i del departament del Baix Rin, però el 1793 fou arrestat sota acusacions infundades i tancat a la presó de Metz, d'on en fou alliberat després del cop del 9 de thermidor. Després fou nomenat bibliotecari de l'escola del Baix Rin, on va fer edicions d'obres de Tàcit i Juli Cèsar i publicà algunes estudis sobre l'alsacià. Va morir d'una apoplexia.

## Obres

* Essai sur le patois lorrain des environs du comté du Ban-de-la-Roche (1775)
* Dissertations sur les Minnesingers (1782-1789)
* Observations concernant le patois et les mœurs des gens de la campagne (1798)
# Guardians del museu

Guardians del museu (títol original en rus, Коты Эрмитажа) és una pel·lícula d'animació de 2023 dirigida per Vassili Rovenski. S'ha doblat al català.

## Sinopsi

Un gat anomenat Vincent es fa amic d'un ratolí que l’'a ajudat a sobreviure una inundació i tots dos acaben anant a parar al museu de l'Hermitage, on un equip de gats d’elit protegeix les obres d’art de l¡atac dels rosegadors. En Vincent es veu obligat a amagar el seu amic, però tot es complica quan el museu acull La Gioconda: una obra mestra de Leonardo da Vinci cobejada per ratolins i lladres.

## Referències

* ↑ «Guardians del museu». ésAdir. [Consulta: 15 febrer 2024].
* ↑ Guardians del museu a la Base de dades de cinema en català
# Unió del Poble Alemany

La Unió del Poble Alemany (en alemany, Deutsche Volksunion o DVU) va ser un partit polític nacionalista d'Alemanya Fou fundat pel publicista Gehrard Frey com a associació informal el 1971 i organitzat com a partit el 1987. El 2011 es va fusionar amb el Partit Nacional Democràtic d'Alemanya (NPD), mentre altres membres, descontents amb el procés, van participar en la creació del partit La Dreta.
Va ser finançat pel mateix Frey. L'Oficina Federal per a la Protecció de la Constitució (Bundesamt für Verfassungsschutz) i els mitjans de comunicació en general el consideraven un partit d'extrema dreta.
El partit mai va assolir el 5% mínim per a obtenir representació en el parlament federal alemany, però en canvi sí que va aconseguir alguns representants en diversos lands.
El 2004 la DVU arribà a un acord de no confrontació amb el partit d'extrema dreta Partit Nacional Democratic (NPD) a les eleccions estatals de Brandenburg i Saxònia. Ambdós partits assoliren el 5% a les respectives eleccions. La DVU aconseguí el 6,1% a les eleccions estatals de Brandenburg, i el NPD assolí el 9,2% a les de Saxònia. Després d'aquest èxit, el 2005 formaren una aliança electoral per a les eleccions federals NPD-DVU però només assoliren l'1,6% del total de vots.

## Resultats electorals
### Bundestag

| Any | Vots | % | Escons | +/– | Govern |
| 1998 | 601.192 | 1.2 (#8) | 0 / 179 | Nou | Extraparlamentari |
| 2009 | 45.752 | 0.1 (#16) | 0 / 179 | = | Extraparlamentari |

### Resultats als Lands

Resultats de les eleccions estatals en percentatge :
| Any | BB | BR | H | MPO | SA | SH | T |
| 1987 | | 3,4 | n. a. | | | n. a. | |
| 1991 | | 6,2 | n. a. | | | | |
| 1992 | | | | | | 6,3 | |
| 1993 | | | 2,8 | | | | |
| 1995 | | 2,5 | | | | | |
| 1996 | | | | | | 4,3 | |
| 1997 | | | 4,9 | | | | |
| 1998 | | | | 2,9 | 12,9 | | |
| 1999 | 5,3 | 3,0 | | | | | 3,1 |
| 2001 | | | 0,7 | | | |
| 2003 | | 2,3 | | | | | |
| 2004 | 6,1 | | n. a. | | | | n. a. |
| 2006 | | | | n. a. | 3,0 | | |
| 2007 | | 2,7 | | | | | |
| 2008 | | | 0,8 | | | | |
| 2009 | 1,2 | | | | | n. a. | n. a. |
| | Entrada al parlament estatal |
| | Resultat més alt, sense entrar al parlament |
| n. a. | Sense dades |

## Referències

* ↑ «DVU-Delegierte stimmen für Zusammenschluss mit NPD» (en alemany), 2010. Arxivat de l'original el 2010-12-15. [Consulta: 11 octubre 2023].
* ↑ Litschko, Konrad «Neonazi-Partei fürchtet Verbot: Rechtsaußen auf verlorenem Posten» (en alemany). Die Tageszeitung: taz, 10-02-2014. ISSN: 0931-9085.

## Enllaços externs

* DVU web site (alemany)