# Mitologia albanesa

La mitologia albanesa comprèn mites i llegendes dels albanesos. Molts dels personatges de la mitologia albanesa s'inclouen en les Cançons albaneses dels Guerrers de Frontera (Albanès: albanès: Këngë Kreshnikësh or Cikli i Kreshnikëve), i en el cicle tradicional de cançons folklòriques albaneses.

## Història

Els elements de mitologia albanesa són d'origen Paleo-Balcànic, i gairebé tots ells són pagans. Els mites albanesos es poden dividir en dos grans grups: llegendes de metamorfosi i llegendes històriques.
Els contes populars albanesos van ser registrats a mitjans del segle xix per estudiosos europeus com Johann Georg von Hahn, el cònsol austríac a Janina (Ioannina), Karl H. Reinhold, i Giuseppe Pitrè. La propera generació d'erudits per interessar-se en la recopilació de contes populars albanesos van ser principalment filòlegs. Els lingüistes indoeuropeus coneguts que van tractar d'enregistrar i analitzar aquest llenguatge europeu fins al moment poc conegut van ser: Auguste Dozon, Jan Jarnik, Gustav Meyer, Holger Pedersen, Gustav Weigand i August Leskien.
El moviment nacionalista a Albània a la segona meitat del segle xix, conegut com a període Rilindja, va augmentar les col·leccions natives de material folklòric, com l 'Abella albanesa' (Albanike melissa / Belietta shqiptarë) per Thimi Mitko, el 'Llibre d'Ortografia albanesa' (Albanikon alfavetarion / Avabatar arbëror) pel greco-albanès Anastas Kullurioti, i el 'Ones del Mar' (Valët e Detit) per Spiro Sopa. En els últims trenta anys, s'ha fet molta feina de camp per part de l'Institut de Cultura Folk a Tirana, i per l'Institut d'Estudis Albanesos a Pristina. Aquests han publicat col·leccions nombroses de contes i llegendes folklòriques. Malauradament, molt poc d'aquest material substancial ha estat traduït a altres llengües.

## Llista de llegendes, mites, contes, i personatges

* Arben
* Afrodits
* Shpirag
* Armati
* Bardha
* Bindusi
* Baloz (monstre)
* Constanti i Doruntis
* Dhampir (vampir)
* Demèter/Dhemeter
* Djall (dimoni)
* Djinn (geni)
* Dreq (dimoni)
* Drangue (drac)
* E bija e Henës dhe e Diellit
* E Bukura e Dheut (fada de la terra)
* E Bukura e Detit (fada de l'aigua)
* E Bukura e Qiellit (fada del cel)
* Eia (mitologia)
* En (deïtat) Il·líria
* Fatit
* Gjergj Elez Alia
* Gjysmagjeli
* Gogol (monstre)
* Hajnjeri
* Hidra de Lerna
* Iria
* Judi (mitologia)
* Jola (mitologia)
* Kacamisri (similar a Patufet)
* Katallan (Gegant (mitologia))
* Katravesh
* Karkanxholl (Home llop)
* Keshete (Nàiade)
* Kreshniku
* Kukudhi
* Kuçedra
* Làmia (mitologia)
* Latra
* Lugat (monstre)
* Ljubi
* Mauthia
* Muji edhe Halili
* Mercuri (mitologia)
* Nuse mali (Nimfa de la Muntanya)
* Ora
* Perëndi (déu/deessa)
* Perit
* Prende
* Premte
* Princesa Argjiro
* Rodon
* Rozafati
* Shtojzovalle (Sílfide)
* Shtriga (bruixa)
* Shurdhi
* Shejntona / Sentona
* Stihi
* El conte de l'Àguila
* Tadeni
* Tomor
* Thopc (Gnom)
* Verbti
* Ymer Agë Ulqini
* Xhindi (Jinn)
* Zana e malit (Fada de Muntanya)
* Zojzi

## Referències

* ↑ Bonefoy, Yves. American, African, and Old European mythologies. Chicago: University of Chicago Press, 1993, p. 253. ISBN 0226064573.

## Bibliografia complementària

* “The Mythology of Albania”, in American, African, and Old European Mythologies, ed. Yves Bonnefoy, trans. Wendy Doniger. Chicago–London: University of Chicago Press, 1993, pp. 253–4.
* Eqrem Çabej. “Albanische Volkskunde”, Südost-Forschungen 25 (1966): 333–87.
* Robert Elsie (1994). Albanian Folktales and Legends. Arxivat 2009-07-28 a Wayback Machine. Naim Frasheri.
* Robert Elsie. A Dictionary of Albanian Religion, Mythology and Folk Culture. London: Hurst & Company, 2001. 375 p.
* Martin Mato "New View on old Text" in newspaper Albanian Daily News, f 10 30 Nov. 1996, Tiranë

## Fonts externes

* Ministeri de Cultura d'Albània Arxivat 2013-12-05 a Wayback Machine.