OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Robert Fàbregas i Ripoll

Robert Fàbregas i Ripoll (Salt, 1978) és un escriptor català. Escriu periòdicament a la revista La Farga i a la publicació transfronterera Culturae. Ha participat en la publicació sobre la història de Salt L'Abans: Recull gràfic de Salt 1960-1985 (Efadós, 2017) i ha escrit guions per a obres de teatre, curtmetratges i esdeveniments relacionats amb la mitologia.
És Diplomat en Educació Social per la Universitat de Girona i ha realitzat un Postgrau en Cultura Contemporània a la Universitat Oberta de Catalunya. Dirigeix des de l'any 2011 Les Bernardes, però durant molts anys va ser tècnic de Joventut a diferents municipis del Pla de l'Estany, especialment a les poblacions de Serinyà i Fontcoberta. Entre el 2003 i el 2015 va ser regidor de l'Ajuntament de Salt on va desenvolupar diferents responsabilitats en el govern de la ciutat, principalment a les àrees de cultura i educació. L'any 2014 va ser el comissari de l'Any Sunyer en homenatge a Salvador Sunyer i Aimeric, escriptor i polític català.

## Llibres publicats

* Èol o la vida al vent, El Cep i la Nansa Edicions. Any 2015.
* Les Banyes de Capricorn, El Cep i la Nansa Edicions. Any 2016.
* En un grapat de Lluna, un recull de contes i narracions. El Cep i la Nansa Edicions. Any 2017.
* El mar de l'Est, Rupes Nigra Edicions. Any 2018.
* El somni de l'astrònom, Edicions del Reremús. Any 2021.
* Hikikomori. Escrits des del refugi, El Cep i la Nansa Edicions. Any 2022.
Edicions del Reremús
L'any 2019 funda Edicions del Reremús, una editorial saltenca, catalana, universal i independent: "pretenem que els nostres llibres es corresponguin amb la nostra manera de veure el món i entendre la vida." L'editorial publica escriptors i escriptores del poble de Salt (o que hi tinguin relació) i les traduccions del Trascendental Club, majoritàriament.

## Referències

* ↑ Girona, Diari de «Retrat d'un artista adolescent». Article opinió Lluis Bosch Martí.
* ↑ «El foment de la diversitat en la programació dels centres culturals». Diputació de Barcelona, 2023. Arxivat de l'original el 23 novembre 2023. [Consulta: 23 novembre 2023].
* ↑ https://www.diaridegirona.cat/cultura/2017/07/01/robert-fabregas-presenta-llibre-grapat/854504.htmlDiari de Girona
* ↑ «Salt es rendeix al compromís humanista i alegre de Sunyer.».
* ↑ Una vida al vent, a El Punt Avui
* ↑ Robert Fàbregas publica la seva segona novel·la, a El Punt Avui
* ↑ Fàbregas remet a la Lluna com a mirall de la humanitat, a El Punt Avui.
* ↑ «L'art, el mirall de l'anima. Article a El Punt Avui.».
* ↑ «Thoreau "Selenitzat"». El PuntAvui, de 27 octubre 2019.
# Les invisibles

Les invisibles és una pel·lícula de comèdia dramàtica francesa del 2018 dirigida per Louis-Julien Petit, basada en la novel·la del 2015 Sur la Route des Invisibles, Femmes Dans La Rue de Claire Lajeunie. S'ha doblat i subtitulat al català.
La pel·lícula es va estrenar al Festival de Cinema Francòfon d'Angulema de 2018 i es va estrenar als cinemes el 9 de gener de 2019, amb crítiques generalment positives.

## Referències

* ↑ «Archives | 2019 Festival du Film Francophone d'Angoulême | Jury - Louis-Julien Petit» (en francès). Angoulême Film Festival, 21-11-2018. [Consulta: 16 març 2021].
* ↑ Les invisibles a la Base de dades de cinema en català
* ↑ «Louis-Julien Petit et Corinne Masiero pour le film Les Invisibles» (en francès). PurePeople. [Consulta: 16 març 2021].
* ↑ AFP (23 August 2018). «Les "Invisibles", une comédie sociale sur les femmes SDF au festival d'Angoulême». L'Expressfr.
* ↑ «Les Invisibles» (en francès). AlloCiné. [Consulta: 16 març 2021].
* ↑ «Invisibles (2018)». Box Office Mojo. IMDbPro. [Consulta: 16 març 2021].
* ↑ AFP (23 August 2018). «Les "Invisibles", une comédie sociale sur les femmes SDF au festival d'Angoulême». L'Expressfr.
* ↑ «Les Invisibles» (en francès). AlloCiné. [Consulta: 16 març 2021].
# Anacroneuria ricki

Anacroneuria ricki és una espècie d'insecte plecòpter pertanyent a la família dels pèrlids.

## Hàbitat

En el seu estadi immadur és aquàtic i viu a l'aigua dolça, mentre que com a adult és terrestre i volador.

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: Colòmbia.

## Referències

* ↑ Klapálek, 1909. Wien. ent. Ztg. 28(7/8):228.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Zúñiga & Stark, 2002. Spixiana 25(3):215.
* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* ↑ Plecoptera Species File (Version 1.1/4.0) (anglès)
* ↑ Perlidae Species Listing (anglès)
* ↑ Encyclopedia of South American Aquatic Insects: Illustrated Keys to Known Families, Genera, and Species in South America. Plecoptera (anglès)
* ↑ Colombian and Ecuadorian Anacroneuria (Plecoptera: Perlidae): seven new species, records and life stages (anglès)

## Bibliografia

* Baumann, R.W., 1982. Plecoptera. A: Parker, S.P., Synopsis and Classification of Living Organisms, vol. 2. McGraw-Hill. Nova York: 389-393.
* Froehlich, 2010. Illiesia 6(12):169.
* Grimaldi, D.; Engel, M. S. Evolution of the Insects (en anglès). Cambridge University Press, 2005. ISBN 9780521821490.
* Zwick, P. Insecta: Plecoptera: phylogenetisches System und Katalog (en alemany). Walter de Gruyter, 1973. ISBN 9783110045512.
* Zwick, P., 2000: Phylogenetic System and Zoogeography of the Plecoptera. Annual Review of Entomology. Vol. 45: 709-746. «Enllaç». Arxivat de l'original el 2022-10-17. [Consulta: 1r desembre 2011].

## Enllaços externs

* Encyclopedia of Life (anglès)
# Angioplàstia coronària percutània

L'angioplàstia coronària percutània (ACP) o angioplàstia coronària transluminal percutània (ACTP) és un procediment no quirúrgic utilitzat per tractar les artèries coronàries que es troben amb un pas estret en una coronariopatia. El procediment consisteix en combinar l'angioplàstia coronària amb la stenting, que és la inserció d'un tub de malla permanent de filferro (l'stent), malla que pot alliberar fàrmacs o només estar compost per metall nu.
Després d'accedir al flux sanguini a través de l'artèria femoral o radial, el procediment utilitza l'angiografia coronària per visualitzar els vasos sanguinis en la radiografia. Després d'això, un cardiòleg intervencionista pot realitzar l'angioplàstia coronària, utilitzant un catèter de baló en el qual un globus desinflat es col·loca a nivell de l'obstrucció de l'artèria i s'infla per alleujar l'estenosi; es poden desplegar certs dispositius com ara stents per mantenir el vas sanguini obert. També es poden realitzar diversos procediments.
L'ACTP primària és l'ús urgent de l'ACTP en persones amb atac cardíac agut, especialment quan hi ha evidències de dany cardíac a l'electrocardiograma. L'ACTP també s'utilitza en persones després d'altres formes d'infart de miocardi o angina inestable on hi ha un gran risc d'empitjorar. Finalment, es pot utilitzar l'ACTP en persones amb angina estable, especialment si els símptomes són difícils de controlar amb la medicació. L'ACTP és una alternativa a la derivació d'artèria coronària, que evita les artèries estenòtiques mitjançant l'empelt de vasos d'altres parts del cos. En certes circumstàncies (estenosis extenses, antecedents de diabetis), la derivació coronària pot ser superior.
L'ACTP va ser introduïda per primera vegada el 1977 per Andreas Gruentzig a Suïssa.

## Referències

* ↑ Head, SJ; Milojevic, M; Daemen, J; Ahn, JM; Boersma, E; Christiansen, EH; Domanski, MJ; Farkouh, ME; Flather, M «Mortality after coronary artery bypass grafting versus percutaneous coronary intervention with stenting for coronary artery disease: a pooled analysis of individual patient data.». Lancet, 391, 10124, 10-03-2018, pàg. 939–948. DOI: 10.1016/S0140-6736(18)30423-9. PMID: 29478841.
# Mormia triangulata

Mormia triangulata és una espècie d'insecte dípter pertanyent a la família dels psicòdids que es troba a Àfrica: la República Democràtica del Congo.

## Referències

* ↑ Enderlein, G., 1935. Zur Klassifikation der Psychodinen. Sber. Ges. Naturforsch. Freunde Berlin, 1935, 248. «Enllaç». Arxivat de l'original el 2014-05-25. [Consulta: 7 maig 2012].
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 Wagner, R., 1979. Moth-flies from a central African mountain stream (Diptera, Psychodidae). Aquatic Insects. 1:55-63. «Enllaç».
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Duckhouse, D. A. & Lewis, D. J., 1980. 3. Family Psychodidae. Pàgs. 93-105 "a" Crosskey, R.W. (ed.). Catalogue of the Diptera of the Afrotropical Region. Londres: British Museum 1437 pp. (96).
* ↑ Global Species Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ Biodiversity Studies in Afrotropical Moth Flies (Diptera: Psychodidae) (anglès)

## Enllaços externs

* ION (anglès)
# Rovinj

Rovinj (en italià: Rovigno, en istriot: Ruvèigno o Ruveîgno) és una ciutat al sud-oest d'Ístria (Croàcia). Està situada en una costa accidentada i liderada per les roques i illots al sud del Canal de Lim, entre Poreč i Pula. En línia recta és a aproximadament 105 km de Venècia, 65 km de Trieste, 125 de Marina di Ravenna i 155 des del port d'Ancona. El centre té orígens preromans. Va ser durant segles una de les més importants ciutats d'Ístria, part de la Sereníssima República de Venècia. Després de la caiguda d'aquesta última i del període napoleònic, va passar a mans de l'Imperi Austrohongarès, que la va mantenir fins al final de la Primera Guerra Mundial. Pertanyia a Itàlia fins al Tractat de París (1947), quan va ser cedida a la República Federal Socialista de Iugoslàvia. La ciutat de Rovinj està dividida en 2 assentaments (Naselje): Rovinj (Rovinj) i Rovinjsko (Rovinjsko Selo)

## Referències

* ↑ «Povijest» (en croat). Grad Rovinj-Rovigno Città di Rovinj-Rovigno. [Consulta: 2 octubre 2021].
# Amàlia de Hessen-Darmstadt

Amàlia de Hessen-Darmstadt, va néixer Prenzlau, Alemanya, el 20 de juny de 1754 i va morir a Bruchsal el 21 de juny de 1832. Era filla del langravi Lluís IX de Hessen-Darmstadt i de la comtessa palatina Carolina de Zweibrucken-Birkenfeld.

## Matrimoni i fills

El 15 de juliol de 1775 Amàlia es va casar amb el seu cosí Carles Lluís, príncep hereu del Gran Ducat de Baden, fill de Carles Frederic I de Baden (1728-1811) i de Carolina Lluïsa de Hessen-Darmstadt (1723-1783). El matrimoni va tenir vuit fills:
* Amàlia (13 de juliol de 1776 – 26 d'octubre de 1823)
* Carolina (13 de juliol de 1776 – 13 de novembre de 1841) casada amb Maximilià I de Baviera (1756 – 1825) que el 1804 va esdevenir rei de Baviera.
* Lluïsa (24 de gener de 1779 – 6 de maig de 1826) casada amb el tsar Alexandre I de Rússia (1777 – 1825).
* Frederica (12 de març de 1781 – 25 de setembre de 1826) casada amb el rei Gustau IV Adolf de Suècia. Es van divorciar el 1812.
* Maria (7 de setembre de 1782 – 29 d'abril de 1808) casada amb el duc Frederic Guillem de Brunswick (1771 – 1815).
* Carles Frederic (13 de setembre de 1784 – 1 de març de 1785)
* Carles, Gran Duc de Baden (8 de juny de 1786 – 8 de desembre de 1818, casat amb Estefania de Beauharnais (1789 – 1860).
* Guillemina (10 de setembre de 1788 – 27 de gener de 1836) casada amb el seu cosí Gran Duc Lluís II de Hessen (1777 – 1848).

## Bibliografia

* Anna Schiener, Markgräfin Amalie von Baden (1754-1832). Verlag Friedrich Pustet, Regensburg 2007 (en alemany)

## Enllaços externs

* http://familypedia.wikia.com/wiki/Amalie_von_Hessen-Darmstadt_(1754-1832)
* http://www.geneall.net/D/per_page.php?id=5241
# Amàlia de Baviera

Amàlia de Baviera (13 de novembre de 1801, Múnic, Regne de Baviera, 1801 - 8 de novembre de 1877, Dresden) fou princesa de Baviera amb el tractament d'altesa reial que en el marc d'una ambiciosa política matrimonial del rei Maximilià I de Baviera contragué matrimoni amb el rei Joan I de Saxònia esdevenint reina de Saxònia.
Nascuda a la ciutat de Múnic, capital del Regne de Baviera, sent filla del rei Maximilià I Josep de Baviera i de la princesa Carolina de Baden. Amàlia era neta per línia materna del príncep Carles Lluís de Baden i de la princesa Amàlia de Hessen-Darmstadt.
Molt amant de la música tingué a partir de 1754 per mestre de capella al compositor turingi, Johann Philipp Kirnberger. Amàlia s'educà al costat de les seves germanes petites, la princesa Elisabet de Baviera, casada amb el rei Frederic Guillem IV de Prússia, la princesa Sofia de Baviera, mare de l'emperador Francesc Josep I d'Àustria, la princesa Maria Anna de Baviera, casada amb el rei Frederic August II de Saxònia i la princesa Lluïsa de Baviera, mare de l'emperadriu Elisabet d'Àustria.
Amàlia es casà el dia 10 de novembre de l'any 1822 amb el príncep i futur rei Joan I de Saxònia, fill del príncep Maximilià de Saxònia i de la princesa Carolina de Borbó-Parma. La parella tingué nou fills:
* SAR la princesa Maria Augusta de Saxònia (Dresden, 1827 -1857)
* SM el rei Albert I de Saxònia (1830, Dresden -1902, Castell de Sibyllenort) casada amb la princesa Carola de Suècia.
* SAR la princesa Elisabet de Saxònia, (Dresden, 1830 -Stresa, 1912) casada en primeres núpcies amb el príncep Ferran de Savoia-Gènova i en segones núpcies amb Niccolo Marchese Rapallo.
* SAR el príncep Frederic de Saxònia, (Dresden, 1831 - Weesenstein, 1847)
* SM el rei Jordi I de Saxònia (Castell de Pillnitz, 1832 - Castell de Pillnitz, 1904), casat amb la infanta Maria Anna de Portugal.
* SAR la princesa Maria de Saxònia (Castell de Pillnitz, 1934 -Dresden, 1862)
* SAR la princesa Anna Maria de Saxònia (Dresden, 1836 -Nàpols, 1859) casada amb el gran duc Ferran IV de Toscana.
* SAR la princesa Margarida de Saxònia, (Dresden, 1840 -Monza, 1858) casada amb l'arxiduc Carles Lluís d'Àustria.
* SAR la princesa Sofia de Saxònia, (Dresden, 1845 -Munic, 1867) casada amb el duc Carles Teodor de Baviera.
Amàlia al costat de les seves germanes Elisabet, Sofia i Maria Anna, esposes o mares dels sobirans respectivament de Prússia, Àustria i Saxònia i exerciren, de forma conjunta, una enorme influència en la política i les decisions preses pels seus països.
# Amenhotep fill d'Hapu

Amenhotep, fill d'Hapu fou un djati i arquitecte egipci al servei del faraó de la dinastia XVIII Amenofis III. Se'l coneixia també amb el nom de Hui. La major part de la informació sobre Amenhotep es coneix per les inscripcions en estàtues i monuments.
Va néixer a Athribis, una ciutat del delta situada a uns 40 quilòmetres al nord del Caire. El seu pare, Habu o Hapu, era escriba reial i sacerdot d'Horus, i la mare, Ity, senyora de la casa. Es desconeix la data exacta del seu naixement, però devia ser a finals del regnat de Tuthmosis III (o, potser, a principis del regnat d'Amenofis II). Es va passar bona part de la seva vida a la seva ciutat natal treballant d'escriba reial i summe sacerdot d'Horus-Khentikhiti, el patró de la ciutat.
Amenofis III el va fer cridar i va entrar al servei del faraó; el faraó li va anar assignant diversos títols, alguns de militars, d'altres de religiosos, i d'altres de civils; entre aquests darrers, el principal era el de Cap de tots els treballs del rei (arquitecte reial).
Va construir un temple a Tebes, del qual només queden els colossos de Memnon, el temple de Kom el-Hettan, temple del milió d'anys d'Amenofis III. Altres edificacions foren temples a Luxor, Karnak i Soleb i el palau de Malkata a Tebes.
La seva tomba (a la necròpolis d'Assassif), la va poder fer propera al faraó amb un gran temple funerari, situat a Qurnet Murai i autoritzat pel mateix Amenofis III, un honor inèdit, generalment reservat al faraó.
Amenhotep va morir quant tenia uns 80 anys vers el 1360 o 1350 aC, després de l'any 34 del regnat d'Amenofis III o, potser, l'any 31 del regnat d'Amenofis III, segons els relleus de la tomba TT55 de Ramose, a Sheikh Abd al-Gurnah. Algunes teories posteriors, d'època grecoromana, suggereixen que fou assassinat o obligat a suïcidar-se pels seguidors d'Aton durant el regnat d'Akhenaton (era un fervent seguidor d'Amon).
Durant el període ramèssida, se'l tractava com un sant local, i en el període ptolemaic, uns mil anys després, arribà a ser adorat com un déu. A Tebes, va tenir algunes capelles dedicades.

## Referències

* Boyo Ockinga, Amenophis, Son of Hapu - A Biographical Sketch, The Rundle Foundation for Egyptian Archaeology Newsletter No. 18, Febrer 1986 (anglès)
* Dietrich Wildung Egyptian Saints: Deification in Pharaonic Egypt, 1977, New York: New York University Press, pàg 76 (anglès)
* ↑ Proyecto Visir Amen-Hotep Huy TA 28 Asasif Arxivat 2012-11-02 a Wayback Machine.. (castellà)

## Enllaços externs

* Fitxa d'Amenhotep Arxivat 2012-07-10 at Archive.is Enciclopèdia Britànica. (anglès)
* Amenhotep son of Hapu. Anneke Bart. Universitat de Saint Louis. (anglès)
* Bibliografia: Documentos relacionados con el Visir Amen-Hotep Huy, dueño de la tumba nº-28- en Asasif Arxivat 2013-07-11 a Wayback Machine.. Francisco J. Martín Valentín y Teresa Bedman. Proyecto Visir Amen-Hotep Huy. (castellà)
* Inscriptions of Amenhotep, son of Hapu Arxivat 2017-12-28 a Wayback Machine.. An introduction to the history and culture of Pharaonic Egypt. (anglès)

## Vegeu també

* Llista de djatis de l'antic Egipte.
# Amenirdis I

Amenirdis I (Jmn-'jr-dj-sj; nom del tron Hatneferumut, Ḥˁt-nfrw-Mwt) va ser una gran sacerdotessa egípcia (Esposa del déu Amon) durant la dinastia XXV. Va ser adoptada per Xepenupet I i va passar a governar com a sacerdotessa. Apareix representada en diversos artefactes de l'època.
Era una princesa cuixita, filla del faraó Caixta i la reina Pebatjma. És probable que fos la germana dels faraons Xabaka i Piye. Caixta va acordar que Amenirdis I fos adoptada per la Divina Adoratriu d'Amon Xepenupet I, a Tebes, perquè fos la seva successora. Això demostra que Caixta ja controlava l'Alt Egipte abans del regnat de Piye, el seu successor.
Va governar com a gran sacerdotessa aproximadament entre el 714 i el 700 aC, sota els regnats de Xabaka i Xabataka, i va adoptar la filla de Piye Xepenupet II com a successora. També ostentava els títols sacerdotals de Divina Adoratriu d'Amon i de Mà de Déu. A la seva mort, va ser enterrada en una tomba al complex de Medinet Habu.
Amenirdis I està representada al temple d'Osiris-Hekadjet ("Osiris, governant de l'eternitat") al complex del temple de Karnak, i a Uadi Gasus, juntament amb Xepenupet I. S'esmenta també en dues taules d'ofrena, cinc estàtues, una estela i diversos petits objectes com ara escarabeus. Una estàtua d'Amenirdis I tallada en granitoide i decorada amb pa d'or es conserva al Museu Nubi d'Assuan, a l'Alt Egipte. Aquesta estàtua la mostra decorada a l'estil egipci, amb semblances amb les representacions d'Isis i Hathor.

## Referències

* ↑ von Beckerath, 1999, p. 210-11.
* 1 2 3 4 5 Dodson i Hilton, 2004, p. 238.
* ↑ Shaw, 2004, p. 347.
* ↑ Peden, 2001, p. 276.
* ↑ Török, 1997, p. 149.
* ↑ «God's Wife of Amun» (en anglès). Ancient Egypt. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 10 abril 2022].
* ↑ «Statue of “The Divine Adoratrice of Amun” Amenirdis I» (en anglès). UNESCO. [Consulta: 10 abril 2022].

## Vegeu també

* La dona a l'antic Egipte

## Bibliografia

* Dodson, Aidan; Hilton, Dyan. The Complete Royal Families of Ancient Egypt (en anglès). Thames & Hudson, 2004. ISBN 0-500-05128-3.
* Peden, Alexander J. The graffiti of pharaonic Egypt: scope and roles of informal writings (c. 3100-332 B.C.) (en anglès). Leiden: Brill, 2001. ISBN 90-04-12112-9.
* Shaw, Ian. The Oxford History of Ancient Egypt (en anglès). Oxford: OUP Oxford, 2004. ISBN 978-0192804587.
* Török, László. The Kingdom of Kush: Handbook of the Napatan-Meroitic Civilization (en anglès). Brill, 1997. ISBN 9789004104488.
* von Beckerath, Jürgen. Handbuch der Ägyptischen Königsnamen. Von Zabern, 1999. ISBN 3-8053-2591-6.
# Android Eclair

Android "Eclair" és el nom en clau per al sistema operatiu mòbil Android desenvolupat per Google, per a les versions 2.0 a 2.1 que ja no són compatibles. Presentat el 26 d'octubre de 2009, Android 2.1 es basa en els canvis significatius realitzats en Android 1.6 "Donut".

## Característiques
### Experiència d'usuari

La pantalla d'inici predeterminada d'Eclair mostra una barra del cercador de Google persistent a la part superior de la pantalla. L'aplicació de la càmera també es va redissenyar amb nombroses funcions noves de la càmera, incloent-hi el suport per a flaix, zoom digital, mode d'escena, balanç de blancs, l'efecte de color i l'enfocament macro. L'aplicació de la galeria de fotos també conté eines bàsiques d'edició de fotos. Aquesta versió també inclou l'addició de fons de pantalla en directe, que permeten l'animació de les imatges de fons de la pantalla principal per mostrar el moviment. Es va introduir el discurs a text, substituint la clau de coma.

### Plataforma

Android Eclair hereta les addicions de la plataforma des del llançament de Donut, la capacitat de cercar tots els missatges SMS i MMS desats, millorat Google Maps 3.1.2, i el suport d'Exchange per a l'aplicació de correu electrònic. El sistema operatiu també proporciona una velocitat de mecanografia millorada al teclat virtual, juntament amb noves d'accessibilitat, calendari i APIs de xarxa privada virtual. Per navegar per Internet, Android Eclair també afegeix suport per a HTML5, s'ha actualitzat la interfície d'usuari del navegador amb miniatures d'adreces d'interès i el zoom del doble toc.

## Vegeu també

* Historial de versions d'Android

## Referències

* ↑ «Android 2.1, Release 1». Android Developers. Arxivat de l'original el 15 de gener 2010. [Consulta: 17 gener 2010].
* ↑ «Android 2.0, Release 1 | Android Developers». Arxivat de l'original el 2009-10-28. [Consulta: 6 setembre 2015].
* ↑ «Android History | Android». [Consulta: 2 novembre 2016].
* ↑ Wauters, Robin. «Google: Actually, We Count Only 16,000 Apps in Android Market». TechCrunch, 16-12-2009. [Consulta: 15 maig 2012].
* ↑ «Android 2.0 Platform Highlights». Android. [Consulta: 5 setembre 2016].
* ↑ «Android 2.0, Release 1 | Android Developers». Arxivat de l'original el 2009-10-28. [Consulta: 6 setembre 2015].
| Precedit per: Android 1.6 | Android 2.0 2009 | Succeït per: Android 2.2 |
# Amherst (Nebraska)

Amherst és una població dels Estats Units a l'estat de Nebraska. Segons el cens del 2000 tenia 277 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Amherst tenia 277 habitants, 110 habitatges, i 81 famílies. La densitat de població era de 486,1 habitants per km².
Dels 110 habitatges en un 38,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 63,6% hi vivien parelles casades, en un 5,5% dones solteres, i en un 25,5% no eren unitats familiars. En el 20,9% dels habitatges hi vivien persones soles l'11,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,52 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,94.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,1% tenia menys de 18 anys, un 4,3% entre 18 i 24, un 26,7% entre 25 i 44, un 22,7% de 45 a 60 i un 19,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 42 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 102 homes.
La renda mediana per habitatge era de 39.545 $ i la renda mediana per família de 41.875 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.333 $ mentre que les dones 17.679 $. La renda per capita de la població era de 15.754 $. Aproximadament el 4,5% de les famílies i el 6,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Amherst». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Amherst». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.