OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Ribera del Llissó

La Ribera del Llissó és un afluent per la dreta del Cardener, al Solsonès que en la part superior del seu curs (fins a la confluència amb la Rasa de Comajuncosa) és coneguda també amb el nom de Rasa de Moriscots.

## Descripció

De direcció predominant O-E, neix a 696 msnm a la partida de Sant Honorat (Solsona), a uns 3255 m. al SE de Cal Bepis i a 150 m. al NE de Ca l'Espolsa. Inicialment agafa la direcció cap al SE, direcció que manté fins que entra al municipi d'Olius. En aquest tram solsoní passa a tocar de Cal Ventura, travessa la carretera de Solsona a Sant Llorenç de Morunys per la Llosa del Cavall poc abans de passar per sota la capella de Sant Honorat i, tot seguit, passa pel costat de la cabana del Vilà, Cal Pampa, la cabana dels Frares, Cal Carboner i Cal Teixidor. Després d'entrar al terme municipal d'Olius, travessa la C-26 i immediatament després, l'antic ramal d'aquesta mateixa carretera pel pont de Moriscots. Des d'allà avança seguint en paral·lel la citada C-26 fins que desguassa al pantà de Sant Ponç a 527 msnm i a 260 m. aigües avall del pont del Molí del Pont.

## Termes municipals que travessa

Des del seu naixement, la Ribera del Llissó passa successivament pels següents termes municipals.
M u n i c i p i s :
| | Longitud (en m.) | % del recorregut |
| Per l'interior del municipi de Solsona | 1.575 | 31,2% |
| Per l'interior del municipi d'Olius | 3.476 | 68,8% |

## Perfil del seu curs

Perfil del curs de la Ribera del Llissó :
| Recorregut (en m.) | Altitud (en m.) | Pendent' |
| 0 | 696 | - |
| 500 | 648 | 9,6% |
| 1.000 | 630 | 3,6% |
| 1.500 | 619 | 2,2% |
| 2.000 | 608 | 2,2% |
| 2.500 | 593 | 3,0% |
| 3.000 | 578 | 3,0% |
| 3.500 | 567 | 2,2% |
| 4.000 | 555 | 2,4% |
| 4.500 | 545 | 2,0% |
| 5.052 | 527 | 3,3% |

## Xarxa hidrogràfica

La xarxa hidrogràfica de la Rasa de la Ribera del Llissó està integrada per 18 cursos fluvials que sumen una longitud total de 19.285 m.
El vessant dret de la conca està integrat per 11 cursos fluvials que sumen una longitud de 7.176 m. mentre que el vessant esquerre inclou 6 cursos fluvials que sumen una longitud de 7.057 m.

### Distribució per termes municipals

Distribució municipal de la xarxa :
| Municipi | Longitud que hi transcorre |
| Solsona | 3.255 m. |
| Olius | 16.030 m. |

### Afluents destacables

   * Rasa de Comajuncosa
   * Rasa del Clot de Puiggalí
   * Rasa del Clot del Ginjoler

## Enllaços externs

* Mapa de la seva conca

## Referències

* ↑ Xarxa de rius de les conques principals de Catalunya
* ↑ Un llissó és una cria de llissa
* ↑ Aquest topònim figura al «Nomenclàtor oficial de toponímia de Catalunya». www.gencat.cat. Departament de Territori i Sostenibilitat, Generalitat de Catalunya, 01-01-2015.
* 1 2 Institut Cartogràfic de Catalunya. Edició digital del mapa de Catalunya de l'Institut Cartogràfic de Catalunya.
# Roure cerris

El roure cerris, reboll o roure turc (Quercus cerris) és una espècie de roure originària del sud d'Europa i Àsia Menor. Té la característica inusual que les seves glans triguen 18 mesos a madurar.
Quercus cerris és un arbre de mida grossa que fa 25-40 m d'alt amb un tronc de fins a 2 m de diàmetre. L'escorça és de color gris fosc i profundament acanalada. Les fulles fan 7-14 cm de llargada i 3-5 cm d'amplada amb 6-12 lòbuls triangulars. Les flors són anemòfiles i els aments maduren 18 mesos després de la pol·linització; el fruit té una gran gla, de 2,5-4 cm de llargada i 2 cm d'amplada la qual és de gust tan amargant que els animals que la consumeixen només ho fan quan ja no queda cap altra gla en els boscos.
Es fa servir en jardineria i s'ha naturalitzat a gran part d'Europa, es fa servir de paravent i la seva fusta té les característiques de la majoria de la dels altres roures però s'esquerda fàcilment. Hi ha cultivars variegats en les seves fulles. També hi ha híbrids, per exemple el produït amb l'alzina surera (Q. × hispanica Lam.).

## Referències

* ↑ «Roure cerris». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia.
* ↑ Esteba i Blanquera, Gemma. «Quercus cerris». Arbres, 20-12-2013. [Consulta: 5 agost 2020].
# Rolesville

Rolesville és una població dels Estats Units a l'estat de Carolina del Nord. Segons el cens del 2008 tenia 2.844 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Rolesville tenia 907 habitants, 353 habitatges i 265 famílies. La densitat de població era de 214,8 habitants per km².
Dels 353 habitatges en un 35,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 62,3% hi vivien parelles casades, en un 7,1% dones solteres, i en un 24,9% no eren unitats familiars. En el 20,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 8,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,57 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,94.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,4% tenia menys de 18 anys, un 7,3% entre 18 i 24, un 33,1% entre 25 i 44, un 22,9% de 45 a 60 i un 11,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 99,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 46.838 $ i la renda mediana per família de 57.813 $. Els homes tenien una renda mediana de 41.932 $ mentre que les dones 24.018 $. La renda per capita de la població era de 21.092 $. Entorn del 10,9% de les famílies i el 12,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Rolesville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Rolesville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 9 agost 2010].
# Rolex

Rolex és una empresa suïssa dedicada a la fabricació de rellotges de luxe d'alta qualitat i altres accessoris amb seu a Ginebra. Els rellotges Rolex són considerats popularment com un símbol d'un elevat estatus econòmic. Juntament amb marques com Patek Philippe, Hublot, Cartier, Breguet i d'altres, són icones de la rellotgeria suïssa.
Va ser creada l'any 1905, per Hans Wilsdorf i Alfred Davis a Suïssa. Amb unes vendes de poc més de cinc-mil milions de dòlars i 800.000 rellotges fabricats actualment, Rolex comercialitza els següents models: Submariner, Daytona, Milgauss, Yacht-Master II, Sea-Dweller, Sky-Dweller, Cellini, Date-Just, Day-Date, Explorer, GMT-Master II.

## Patrocini

La connexió entre Rolex i els esports de competició és molt coneguda i reeixida. Ja sigui en grans esdeveniments esportius, en carreres de cotxes o en esports individuals com l'equitació i el tennis.
En 1978, Rolex es va convertir en el cronometrador oficial del famós campionat de tennis de Wimbledon.
Des de llavors, la casa rellotgera ha ampliat considerablement la seva participació en els esports populars, no sols és soci de The Championships a Wimbledon, sinó també del primer torneig de Gran eslam de l'any: l'Open d'Austràlia.
Rolex ha patrocinat ja, les dues finals de la temporada. D'una banda les Finals NITTO ATP masculines, on es troben els vuit millors tennistes del rànquing mundial i les vuit millors parelles. D'altra banda, les finals del BNP Paribas WTA a Singapur. Des de 2008 Rolex ha estat soci en aquest important esdeveniment del tennis internacional.

## Galeria

* Rolex Submariner Date
* Rolex Explorer
* Rolex GMT-Master II

## Referències

* ↑ «Nicolas Sarkozy friend claims any 50yo without a Rolex is a 'failure'». Telegraph.co.uk.
* ↑ «Rolex» (en anglès). Forbes, 22-05-2019. [Consulta: 8 abril 2020].
* ↑ «Patrocinio de Rolex: Tenis» (en espanyol europeu). [Consulta: 12 maig 2020].
# Roman Herzog

Roman Herzog (Landshut, Alemanya, 1934 - 10 de gener de 2017) fou un polític alemany, President d'Alemanya entre els anys 1994 i 1999.

## Biografia

Va néixer el 5 d'abril del 1934 a la ciutat de Landshut, població situada a l'estat alemany de Baviera, en una família protestant. Actualment és membre de l'Església Evangèlica d'Alemanya. Va estudiar dret a la Universitat de Múnic, on es va graduar el 1957. Posteriorment va impartir classes a la Universitat Lliure de Berlín (1965-1969), la de Múnic (1964-1966) i en l'Escola Superior d'Administració de Speyer (1969-1972).

## Activitat política

El 1970 va afiliar-se a la Unió Democristiana d'Alemanya (CDU). El 1973, en deixar la universitat, va començar la seva carrera política com a representant de l'estat de Renània-Palatinat, càrrec que ocupà entre 1973 i 1978. Posteriorment fou nomenat Ministre de Cultura i d'Esports al Govern de l'estat de Baden-Württemberg entre 1978 i 1980, i membre del seu Parlament (Landtag). Entre 1980 i 1983 fou Ministre d'Interior del mateix estat.
El 1983 va ser nomenat vicepresident del Tribunal Constitucional Federal a Karlsruhe, del qual en fou president entre el 1987 i 1994.

## President d'Alemanya

L'1 de juliol de 1994 l'Assemblea federal va elegir-lo com a President d'Alemanya. Durant el seu mandat com a cap d'Estat va cenyir-se a les funcions representatives que la Constitució confereix a la presidència federal. En aquest sentit va propiciar, amb les visites d'estat que va realitzar a països de l'Europa oriental, un acostament d'Alemanya amb els antics països del Bloc de l'Est. Així mateix va proposar al govern federal la concessió d'una amnistia als acusats de crims d'índole polític comeses a l'antiga República Democràtica d'Alemanya (RDA).
L'any 1997 fou guardonat amb el Premi Internacional Carlemany en favor de la unitat europea i fou reconegut com l'Estadista Europeu de l'Any al costat de Václav Havel.
Herzog no va optar per un segon mandat, i l'1 de juliol de 1999 va ser substituït pel socialdemòcrata Johannes Rau, president de l'estat de Rin del Nord-Westfàlia (SPD).

## Referències

* ↑ «Roman Herzog ist tot» (en alemany). Spiegel. [Consulta: 11 gener 2017].

## Enllaços externs

* Roman Herzog a la Pàgina del Gavinet Presidencial Alemany Arxivat 2010-04-17 a Wayback Machine. (alemany)
* Premi Internacional Carlemany (anglès)
# Roman Hladix

Roman Ivànovitx Hladix (en ucraïnès Роман Іванович Гладиш; 12 d'octubre de 1995) és un ciclista ucraïnès especialista en el ciclisme en pista.

## Palmarès en ruta

* 2016
** Vencedor d'una etapa a la Polònia-Ucraïna

## Palmarès en pista

* 2014
** Campió d'Ucraïna en Persecució per equips
* 2015
** Campió d'Ucraïna en Scratch
** Campió d'Ucraïna en Òmnium
** Campió d'Ucraïna en Persecució per equips

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a procyclingstats.com
# Rákoš (Košice)

* No s'ha de confondre amb Rákoš (Banská Bystrica).
Rákoš és un poble i municipi d'Eslovàquia. Es troba a la regió de Košice, a l'est del país.

## Història

La primera referència escrita de la vila data del 1387.
# Ryan Anderson

Ryan Anderson és el nom dels següents personatges:
* Ryan Anderson (ciclista) (Spruce Grove, 1987), ciclista canadenc
* Ryan Anderson (jugador de basquetbol) (Sacramento, 1988), jugador de basquetbol estatunidenc
# Said Sadiq

Said Sadiq (kurd: سەید سادق) és una ciutat de la governació de Sulaymaniyya, al Kurdistan del Sud. El jaciment arqueològic proper de Tell Begum demostra que la zona ja estava ocupada al període Halaf tardà.

## Referències

* ↑ «سەید سادق..لە تەقینەوەیەکدا لە ماڵێکدا کەسێک کوژرا». Nrttv.com. Arxivat de l'original el 2017-03-14. [Consulta: 18 març 2017].
# Saidi

Saidi (en rus: Сайды) és un poble de la república de Sakhà, a Rússia, que en el cens del 2010 tenia 560 habitants, pertany al districte de Batagai.

## Referències

* ↑ «Верхоянский улус (район)». Arxivat de l'original el 2019-11-03. [Consulta: 3 ноября 2019].
# Safi (Malta)

Safi és un municipi de Malta. Està situat a la zona costa sud de l'illa, prop de l'aeroport, i té una superfície de 2,3 km². El 2021 tenia 2.641 habitants.

## Referències

* ↑ «Malta: Division (Statistical Districts and Localities)» (en anglès), 26 març 2023. [Consulta: 17 febrer 2024].
# Rugositat

La rugositat superficial és el conjunt d'irregularitats i variacions d'una àrea respecte a la seva superfície nominal. S'ha de diferenciar de l'acabat superficial, concepte més subjectiu utilitzat per parlar de la qualitat, en general, d'una superfície.
La rugositat superficial, juntament amb l'ondulació, les direccions predominants i les imperfeccions, serveix per definir amb exactitud i rigor les característiques físiques d'una superfície i d'aquesta manera poder avaluar les seves propietats i qualitat. Aquestes irregularitats generalment es presenten a causa del mateix procés de fabricació: fosa, forja, laminació, etc.
En el Sistema Internacional la unitat de rugositat és el micròmetre o micra (1micra = 1 µm = 0,000001 m = 0,001 mm); en el Sistema anglosaxó s'utilitza la micro polzada (μ").

## Nivells

L'ISO 1302:1996 estableix 12 nivells de rugositat, que van de 50µm (N12) fins a 0.025µm (N1) en funció de la precisió requerida:
| N1 | N2 | N3 | N4 | N5 | N6 | N7 | N8 | N9 | N10 | N11 | N12 |
| 0.025µm | 0.050µm | 0.10µm | 0.20µm | 0.40µm | 0.80µm | 1.60µm | 3.20µm | 6.30µm | 12.5µm | 25µm | 50µm |
De N1 a N5 s'aplicaran per a la fabricació d'objectes d'altra precisió: des de miralls o blocs patró fins a eines de precisió o elements automotrius com suports de cigonyals i arbres de lleves o superficies exteriors de pistons. De N6 a N9 s'aplicaran a operacions d'acabat amb fresadora.

## Rugosímetre

El rugosímetre o perfilòmetre és l'aparell que s'utilitza per mesurar i determinar, de forma precisa, les crestes i forats que es presenten en una superfície determinada. Les seves parts principals són el sistema de palpació, el sistema d'avanç, el sistema d'amplificació i el sistema de registre. Mitjançant la seva utilització es pot conèixer la profunditat de la rugositat mitjana (Rz) i el valor de la rugositat mitjana (Ra), que seran amplificades i mostrades al sistema de registre.
També es disposa d'aparells més moderns que substitueixen el sistema de palpació per raigs làser, de manera que s'evita el contacte físic amb la superfície a avaluar.

## Referències

* ↑ Diccionario de Arte II (en castellà). Barcelona: Biblioteca de Consulta Larousse. Spes Editorial SL (RBA), 2003, p.222. DL M-50.522-2002. ISBN 84-8332-391-5 [Consulta: 7 desembre 2014].

## Bibliografia

* Lasheras Esteban, José Mª. Tecnología mecánica y metrotecnia. San Sebastian: Donostiarra, 1987. ISBN 84-706-3087-3.
# Ruhango

Ruhango és una ciutat i capital del districte de Ruhango a la província del Sud, Ruanda.

## Referències

* ↑ Ruhango District: Liberating residents from poverty, newtimes.co.rw, 4 de juliol de 2016
# Ruhans

Ruhans és un municipi francès situat al departament de l'Alt Saona i a la regió de Borgonya - Franc Comtat. L'any 2007 tenia 138 habitants.

## Demografia
### Població

El 2007 la població de fet de Ruhans era de 138 persones. Hi havia 49 famílies, de les quals 11 eren unipersonals (11 homes vivint sols), 11 parelles sense fills, 19 parelles amb fills i 8 famílies monoparentals amb fills.
La població ha evolucionat segons el següent gràfic:
Habitants censats

### Habitatges

El 2007 hi havia 58 habitatges, 50 eren l'habitatge principal de la família, 6 eren segones residències i 2 estaven desocupats. 55 eren cases i 4 eren apartaments. Dels 50 habitatges principals, 39 estaven ocupats pels seus propietaris, 9 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 2 estaven cedits a títol gratuït; 1 tenia dues cambres, 1 en tenia tres, 12 en tenien quatre i 36 en tenien cinc o més. 46 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 23 habitatges hi havia un automòbil i a 25 n'hi havia dos o més.

### Piràmide de població

La piràmide de població per edats i sexe el 2009 era:
Piràmide de població de Ruhans el 2009 :
| Homes | Edats | Dones |
| 0 | 95 o + | 0 |
| 0 | 90 a 94 | 0 |
| 0 | 85 a 89 | 0 |
| 0 | 80 a 84 | 0 |
| 4 | 75 a 79 | 0 |
| 0 | 70 a 74 | 0 |
| 0 | 65 a 69 | 4 |
| 4 | 60 a 64 | 0 |
| 4 | 55 a 59 | 4 |
| 8 | 50 a 54 | 4 |
| 4 | 45 a 49 | 4 |
| 0 | 40 a 44 | 4 |
| 0 | 35 a 39 | 0 |
| 8 | 30 a 34 | 4 |
| 8 | 25 a 29 | 16 |
| 8 | 20 a 24 | 0 |
| 8 | 15 a 19 | 0 |
| 0 | 10 a 14 | 0 |
| 4 | 5 a 9 | 4 |
| 8 | 0 a 4 | 4 |

## Economia

El 2007 la població en edat de treballar era de 82 persones, 57 eren actives i 25 eren inactives. De les 57 persones actives 56 estaven ocupades (29 homes i 27 dones) i 1 aturada (1 home). De les 25 persones inactives 10 estaven jubilades, 10 estaven estudiant i 5 estaven classificades com a «altres inactius».

### Activitats econòmiques

Dels 2 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa de fabricació d'altres productes industrials i 1 d'una empresa d'informació i comunicació.
L'any 2000 a Ruhans hi havia 5 explotacions agrícoles.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Population et logements par commune depuis le recensement de 1962 (1961 pour les Dom) à 1999» (en francès). INSEE. Arxivat de l'original el 5 desembre 2008.
* ↑ Logement, 1968-2007
* ↑ «Population par sexe et âge quinquennal de 1968 à 1999» (en francès). http://www.recensement-2007.insee.fr:+ INSEE. [Consulta: 13 juliol 2010].
* ↑ Emploi et population active 1999 et 2007
* ↑ Créations et stock d'établissements par commune en 2009
* Résumé statistique Fitxa resum de dades estadístiques de Ruhans a l'INSEE.
* Évolution et structure de la population Fitxa amb el detall de dades de Ruhans a l'INSEE
* France par commune Arxivat 2012-01-11 a Wayback Machine. Dades detallades de tots els municipis de França accessibles a partir del mapa.
# Salt amb esquís als Jocs Olímpics d'hivern de 2018

Als Jocs Olímpics d'Hivern de 2018, que se celebraran a la ciutat de Pyeongchang (Corea del Sud), es disputaran quatre proves de salt amb esquís, tres d'elles en categoria masculina i, per segona vegada, una prova en categoria femenina. Les proves se celebraran entre el 8 i el 19 de febrer de 2018.

## Horari de competició

Aquest és el calendari de les proves.
Tots els horaris són en (UTC+9).
| Data | Hora | Prova |
| 8 de febrer | 21:30-22:35 | Qualificació salt curt (homes) |
| 10 de febrer | 21:35-23:20 | Salt curt (homes) |
| 12 de febrer | 21:50-23:25 | Salt curt (dones) |
| 16 de febrer | 21:30-22:35 | Qualificació salt llarg (homes) |
| 17 de febrer | 21:30-22:45 | Salt llarg (homes) |
| 19 de febrer | 21:30-23:20 | Salt llarg per equips |

## Resum de medalles
### Categoria masculina

| Prova | Or | Or | Plata | Plata | Bronze | Bronze |
| Salt amb esquís 90 metres detalls | Andreas Wellinger (GER) | 259.1 | Johann André Forfang (NOR) | 250.9 | Robert Johansson (NOR) | 249.7 |
| Salt amb esquís 120 metres detalls | Kamil Stoch (POL) | 285.7 | Andreas Wellinger (GER) | 282.3 | Robert Johansson (NOR) | 275.3 |
| Prova per equips detalls | NoruegaDaniel-André Tande Andreas Stjernen Johann André Forfang Robert Johansson | 1098.5 | AlemanyaKarl Geiger Stephan Leyhe Richard Freitag Andreas Wellinger | 1075.7 | PolòniaMaciej Kot Stefan Hula Dawid Kubacki Kamil Stoch | 1072.4 |

### Categoria femenina

| Prova | Or | Or | Plata | Plata | Bronze | Bronze |
| Salt amb esquís 90 metres detalls | Maren Lundby (NOR) | 264.6 | Katharina Althaus (GER) | 252.6 | Sara Takanashi (JPN) | 243.8 |

## Qualificació

Un màxim de 100 saltadors (65 homes i 35 dones) podran participar en les proves de salt amb esquís. La qualificació es basa en la classificació de la Copa del Món de Salts d'Esquí i la classificació de la Copa Continental de les temporades 2016-17 i 2017-18.

## Medaller

| Posició | País | | | | Total |
| 1 | Noruega | 2 | 1 | 2 | 5 |
| 2 | Alemanya | 1 | 3 | 0 | 4 |
| 3 | Polònia | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 4 | Japó | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Total | Total | 4 | 4 | 4 | 12 |

## Referències

* 1 2 «PyeongChang 2018 Qualification system». fis-ski. Arxivat de l'original el 8 d’octubre 2016. [Consulta: 5 maig 2017].
* ↑ «Schedule». POCOG. Arxivat de l'original el 5 de novembre 2017. [Consulta: 15 setembre 2017].
# Ràuracs

Els ràuracs (en llatí Rauraci o Raurici, en grec antic Ῥαυρικοί) van ser un poble gal de la regió de Basilea.
Les principals ciutats dels ràuracs, segons Claudi Ptolemeu, eren Augusta Rauricorum (Augst, prop de Basilea) i Argentovaria (Artxenheim). El seu territori corresponia al que després seria el bisbat de Basilea.
L'any 58 aC, quan els helvecis van decidir abandonar el seu país, van convèncer als latobriges juntament amb als ràuracs (rauraci) i els tulinges (tulingi), tots ells veïns seus, que emigressin amb ells cap a la Gàl·lia. Van cremar les seves cases, les seves ciutats i pobles per unir-se a aquella emigració. Els latobriges eren uns 14.000 i els tulinges uns 36.000. Més tard, els ràuracs van ser destruïts pels romans al principi de la Guerra de les Gàl·lies.
El seu nom va ser agafat a l'època de la revolució francesa per formar la República Rauraciana. Quan es va proclamar el setembre de 1792 la Primera República Francesa, el malestar es va estendre ràpidament a les terres del príncep-bisbe de Basilea, i es van crear els anomenats «comitès revolucionaris». El 17 de desembre de 1792, es va constituir la República Rauraciana, proclamada com la primera «república filla» de la França revolucionària. Després dels successius col·lapses de dues assemblees nacionals, una tercera assemblea va votar a favor de la incorporació de tot el territori a França, i es va celebrar un referèndum que es creu que va ser realitzat amb pressió i manipulació per part dels francesos. Guanyat el referèndum, el 23 de març de 1793 es va crear el departament francès de Mont-Terrible que tenia la seva capital a Porrentruy.

## Referències

* ↑ Cèsar, Juli. «Llibre VII, LXXV.3». A: Guerra de les Gàl·lies (en llatí i català). Traducció: Icart, Joaquim. 3 vol. Barcelona: Fundació Bernat Metge, 1974, p. 71. DL B. 48252-1974. ISBN 8472250938.
* ↑ Smith, William (ed.). «Latobrigi». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 4 agost 2022].
* ↑ Juli Cèsar, De bello gallico, I, 5, 4
* ↑ Kubben, Raymond. Regeneration and hegemony : Franco-Batavian relations in the revolutionary era, 1795-1803. Leiden: Brill, 2010, p. 129, 141. ISBN 9789004185586.
# Salts als Jocs Olímpics d'Estiu de 1928

Salts als Jocs Olímpics d'estiu de 1928 :
| Trampolí de 3 m. | homes | dones |
| Palanca de 10 m. | homes | dones |
| < 1924 1932 > |||||
Als Jocs Olímpics de 1928 celebrats a la ciutat d'Amsterdam (Països Baixos) es disputaren quatre proves de salts, dues en categoria masculina i dos en categoria femenina. Les proves es realitzaren entre els dies 6 i 11 d'agost de 1928.

## Comitès participants

Participaren 61 saltadors (38 homes i 23 dones) de 17 comitès olímpics diferents:
| Alemanya (9) (homes:5 dones:4) Austràlia (1) (homes:1 dones:0) Àustria (2) (homes:1 dones:1) Canadà (1) (homes:1 dones:0) Dinamarca (1) (homes:0 dones:1) Egipte (2) (homes:2 dones:0) Estats Units (9) (homes:4 dones:5) Finlàndia (2) (homes:1 dones:1) França (4) (homes:3 dones:1) | Itàlia (3) (homes:3 dones:0)  Japó (1) (homes:1 dones:0) Mèxic (1) (homes:1 dones:0) Països Baixos (7) (homes:3 dones:4) Regne Unit (7) (homes:4 dones:3) Suècia (8) (homes:5 dones:3)  Suïssa (1) (homes:1 dones:0) Txecoslovàquia (2) (homes:2 dones:0) |

## Resum de medalles
### Categoria masculina

| Prova | Or | Argent | Bronze |
| Trampolí de 3 metres detalls | Pete Desjardins | Michael Galitzen | Farid Simaika |
| Palanca de 10 metres detalls | Pete Desjardins | Farid Simaika | Michael Galitzen |

### Categoria femenina

| Prova | Or | Argent | Bronze |
| Trampolí de 3 metres detalls | Helen Meany | Dorothy Poynton | Georgia Coleman |
| Palanca de 10 metres detalls | Elizabeth Becker | Georgia Coleman | Laura Sjöqvist |

## Medaller

| Posició | País | | | | Total |
| 1 | Estats Units | 4 | 3 | 2 | 9 |
| 2 | Egipte | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 3 | Suècia | 0 | 0 | 1 | 1 |

## Referències

* ↑ «Olympedia – Diving at the 1928 Summer Olympics». [Consulta: 8 setembre 2024].
# Corb marí de l'illa de Stewart

El corb marí de l'illa de Stewart (Phalacrocorax chalconotus) és una espècie d'ocell de la família dels falacrocoràcids (Phalacrocoracidae) que habita illes i illots propers a la costa sud-est de l'illa del Sud i a l'illa Stewart, a Nova Zelanda.