OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Joan Subirana i Ribera

Joan Subirana i Ribera (Senterada, 14 d'abril de 1920 - Barcelona, 7 de febrer de 1996) va ser un mestre de català i poeta autodidacta. La seva família es va instal·lar a Tremp quan tenia set anys. La Guerra Civil li va estroncar els estudis de batxillerat.
És un activista cultural,un dels impulsors de la llengua catalana després del llarg parèntesi durant l'època franquista i el poeta trempolí més popular. Professionalment també va desenvolupar tasques a l'empresa familiar de gènere de punt situada a Casa Sullà de Tremp (actual edifici del Consell Comarcal del Pallars Jussà).
Va col·laborar amb les entitats trempolines de l'Orfeó de Tremp, l'Esbart Dansaire, Casal Catòlic Cultural Tremp, Club de Tennis Pallars, Club de Futbol Tremp i molts anys a Radio Tremp, La veu de la Conca. Albert Vives i Mir va musicar tres poemes seus: «Som hi tots», «Pasqua» i amb motiu del centenari del Cant Coral de Tremps l'«Himne del centenari».
Va ser nomentat fill adoptiu de la ciutat de Tremp, el 12 d'abril del 2006.

## Obres publicades

* Trempirene : poema èpic pirinenc (1981)
* En Tremp versat (2006), antologia a cura d'Albert Puiggròs; textos de Jordi Mir… et alii

## Referències

* 1 2 «Joan Subirana i Ribera» (plafó de la mostra itinerant). Biblioteques de Lleida. Arxivat de l'original el 2020-06-04. [Consulta: 4 juny 2020].
* ↑ «Tremp». A: El Camí a la Ribagorça, al Pallars Jussà i a la Noguera (pdf). El Cami, 2013, p. 72-73.
* ↑ Amorós i Prat, Francesc. «Albert Vives i Mir». A: Costumari musical de Balaguer. Vision Libros, 2010, p. 65. ISBN 9788490117538.
* ↑ «Distincions». Ajuntament de Tremp, 12-04-2006. Arxivat de l'original el 2020-06-04. [Consulta: 4 juny 2020].
* ↑ Subirana, Joan. antologia a cura d'Albert Puiggròs amb textos de Jordi Mir. En Tremp versat. Garsineu Edicions, 2006. ISBN 8495194996.
# Juan de Zumárraga

Juan de Zumárraga, O.F.M. (Durango, Biscaia, 1468 - Ciutat de Mèxic, 3 de juny de 1548) franciscà espanyol. Primer arquebisbe de Mèxic. Fundador de la Real i Pontifícia Universitat de Mèxic, actualment Universitat Nacional Autònoma de Mèxic.

## Carrera eclesiàstica

Va ser superior local i provincial de l'Orde dels franciscans a Espanya, repressor de bruixes al país Basc.
Al juny de 1534 va tornar a la Nova Espanya. A ell se li deu la primera impremta que va haver-hi a Mèxic i en tota Amèrica. A més, va fundar els col·legis de Santa Cruz de Tlatelolco i San Juan de Letrán. Així mateix, va crear el primer hospital, al que va nomenar hospital d'Amor de Déu i va iniciar gestions per a la creació de la universitat.
De 1536 a 1543 va exercir el càrrec d'inquisidor apostòlic i va portar 183 causes contra els sospitosos de no ser creients. El cas més notable, pel qual es va guanyar la censura de la Cort, va anar l'empostissat contra don Carlos Ometochtzin, cacic de Texcoco, qui suposadament seguia practicant sacrificis humans però que, en realitat, fomentava l'alçament general dels naturals en contra del govern virreinal. La condemna i posterior execució en la foguera de don Carlos va portar a plantejar amb claredat els abastos de la jurisdicció inquisitorial, determinant-se deixar fora de la mateixa als indígenes, en considerar-los neòfits abans que heretges.
En 1547 el papa Pau III el va nomenar primer arquebisbe de Mèxic.

## Referències

* ↑ Carmona, Doralicia. «Zumárraga Juan de». Memoria política de México. [Consulta: 24 gener 2014].
* Iraburu, José María. «Juan de Zumárraga, el fraile arzobispo». A: Hechos de los apóstoles de América. Pamplona: Fundación Gratis Date, 1992. ISBN 9788487903007. Arxivat 2009-05-19 a Wayback Machine.
# Lo Saladar

Lo Saladar és un jaciment arqueològic d'època leptolítica al terme municipal del Cogul de la comarca de les Garrigues, a la província de Lleida. Aquest jaciment és en uns bancals d'olivers aterrassats de lleuger pendent al fons de la vall del Cornellar, en una petita depressió a la riba dreta del riu Set. L'escàs material trobat està conservat al Museu Local Arqueològic d'Artesa de Lleida, al mateix indret.
El jaciment del Saladar va ser descobert a principis del segle XX per mossèn Ramon Huguet, capellà del Cogul, i posteriorment registrat. L'any 2003 s'hi va realitzar una altra prospecció, però no van poder-hi trobar cap mena de material en superfície.
Les primeres troballes efectuades per mossèn Ramon Huguet es componien de diverses peces lítiques en aquest jaciment, però malauradament aquest material no es troba integrat a la col·lecció de la Sala d'Arqueologia de l'Institut d'Estudis Ilerdencs de Lleida.
En les antigues prospeccions destinades a la confirmació d'aquesta dada es van trobar, de forma molt dispersa i sense formar cap conjunt, diverses peces de sílex, la major part de les quals estaven sense retocar. Entre les peces trobades destaquen una rascadora amb talla de tipus levallois, una ascla denticulada i una ascla amb una osca marginal. Mossèn Ramon Huguet va recollir diversos fragments de ceràmica de tipus de terra sigil·lada sud-gàl·lica i hispànica.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Inventari del Patrimoni Cultural Immoble Català. Direcció General d'Arxius, Biblioteques, Museus i Patrimoni de la Generalitat de Catalunya». [Consulta: 21 abril 2015].
* 1 2 3 Mas, David «Aportació a la carta arqueològica de la vall del riu Set». Tesi de llicenciatura inèdita [Universitat de Barcelona], 1980.
# Ömer Efendi

Câbî Ömer Efendi fou un historiador bosnià otomà (el nom real podria ser Elkazovitx o Čaulević). Era nadiu de Bosanski Novi a Bòsnia. Va viure al segle xviii i va escriure sobre diversos fets de la història de Bòsnia del 1736 al 1739. No se sap que va ser de la seva vida després excepte que fou cadi, i que va morir a Bosanski Novi, on fou enterrat en data desconeguda.

## Referències

* Enciclopèdia de l'Islam, VIII, 174.
# Prudencio Induráin Larraya

Prudencio Induráin Larraya (Atarrabia, Navarra, 9 de juny de 1968), va ser un ciclista navarrès que fou professional del 1991 al 1999. És el germà petit de Miguel Indurain.
Un cop retirat va entrar al món de la política de mà de la Unió del Poble Navarrés, arribant a aconseguir ser diputat al Parlament de Navarra.

## Palmarès

* 1996
** Vencedor de 3 etapes a la Volta a l'Alentejo

### Resultats al Tour de França

* 1993. 126è de la classificació general
* 1996. 58è de la classificació general
* 1998. No surt (18a etapa)
* 1999. 76è de la classificació general

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 1992. 132è de la classificació general
* 1993. 63è de la classificació general
* 1994. 50è de la classificació general
* 1996. 97è de la classificació general
* 1999. 45è de la classificació general

### Resultats a la Volta a Espanya

* 1997. 44è de la classificació general
* 1998. Abandona (8a etapa)

## Notes

* ↑ Casado, Edu «Qué fue de… Pruden Indurain: el ‘hermanísimo’ se pasó a la política». 20minutos.es, 14-10-2015 [Consulta: 27 febrer 2017].
* ↑ «Las elecciones reparten escaños a los deportistas». marca.com, 23-05-2011 [Consulta: 27 febrer 2017].

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
* Fitxa a procyclingstats.com
# Txirinkotan

Txirinkotan (en rus: Чиринкотан; en japonès: 知林古丹島; Chirinkotan-tō) és una illa volcànica deshabitada de les illes Kurils, al mar d'Okhotsk, al nord-oest de l'oceà Pacífic.

## Geografia

Txirinkotan es troba a l'extrem d'una cadena volcànica que s'estén gairebé 50 km a l'oest de la part central de l'arc principal de les illes Kurils. L'illa, gairebé circular, té una superfície de 6 km² i és la part superior d'un estratovolcà parcialment submergit que s'eleva a uns 3.000 metres des del fons del mar d'Okhotsk. El punt més alt de l'illa s'eleva fins als 742 msnm, és un volcà actiu, amb erupcions registrades el 1760, 1884, 1900, 1979, 1986, 2004 i 2013.

## Història

L'illa no ha estat mai habitada. Reclamada per l'Imperi Rus l'illa va ser transferida a l'Imperi del Japó pel Tractat de Sant Petersburg (1875) juntament amb la resta de les illes Kurils. Després de la Segona Guerra Mundial l'illa va quedar sota el control de la Unió Soviètica, i ara està administrada com a part de l'oblast de Sakhalin de la Federació Russa.

## Fauna

A l'illa hi nia el gavotí emplomallat, el gavotí de bigotis i el gavotí cotorra.

## Referències

* ↑ «Kuril Islands - Chirinkotan», 13-11-2010. Arxivat de l'original el 2010-11-13. [Consulta: 15 abril 2024].
* ↑ «Global Volcanism Program | Chirinkotan» (en anglès). [Consulta: 15 abril 2024].
* ↑ Krasheninnikov, Stepan Petrovich, and James Greive. The History of Kamtschatka and the Kurilski Islands, with the Countries Adjacent. Chicago: Quadrangle Books, 1963
* ↑ Rees, David. The Soviet Seizure of the Kuriles. New York: Praeger, 1985. ISBN 0-03-002552-4
* ↑ Takahashi, Hideki, and Masahiro Ōhara. Biodiversity and Biogeography of the Kuril Islands and Sakhalin. Bulletin of the Hokkaido University Museum, no. 2-. Sapporo, Japan: Hokkaido University Museum, 2004.
* ↑ Kondratyev, A. Y., Litvinenko, N. M., Shibaev, Y. V., Vyatkin, P. S., & Kondratyeva, L. F. (2000). "The breeding seabirds of the Russian Far East". Seabirds of the Russian Far East, 37-81.
# Human Proteome Folding Project

El Human Proteome Folding Project (HPF, «Projecte de Plegament del Proteoma Humà») és un projecte col·laboratiu de la Universitat de Nova York (Laboratori Bonneau), l'Institute for Systems Biology (ISB) i la Universitat de Washington (Laboratori Baker), que utilitza el programari Rosetta desenvolupat per Rosetta Commons.
El projecte HPF es troba actualment a la Fase 2, que funciona exclusivament a la World Community Grid. La Fase 1 funcionava a dues xarxes de computació distribuïda: la World Community Grid, una iniciativa filantròpica d'IBM i la grid.org de United Devices.
L'Institute for Systems Biology dissenyà el Human Proteome Folding Project per a la World Community Grid i n'utilitzarà els resultats en els seus programes de recerca.

## Estatus actual del projecte

La Fase 1 de l'HPF feia servir el programari Rosetta v4.2x sobre el genoma humà i 89 d'altres, i entrà en funcionament al novembre del 2004. La Fase 1 s'acabà al juliol del 2006. La Fase 2 (HPF2) fa servir el programari v4.8x en mode d'alta resolució («refinament d'àtom complet») i es concentra en els biomarcadors de càncer (proteïnes que apareixen en quantitats molt elevades en teixits cancerosos), les proteïnes secretades pels humans i la malària.

## Bibliografia

* Malmström, Lars; Riffle, Michael; Strauss, Charlie E. M.; Chivian, Dylan «Superfamily Assignments for the Yeast Proteome through Integration of Structure Prediction with the Gene Ontology» (en anglès). PLoS Biology, 5, 4, 2007, p. e76. DOI: 10.1371/journal.pbio.0050076.

## Vegeu també

* BOINC
* Folding@home
* Foldit
* Llista de projectes de computació distribuïda
* Rosetta@home
* World Community Grid

## Enllaços externs

* Pàgina de l'HPF al web de la WCG (anglès)
* Actualitzacions de l'HPF, del Dr. Bonneau Arxivat 2011-07-20 a Wayback Machine. (anglès)
# Hesperis

* Aquest article tracta sobre el gènere vegetal. Vegeu-ne altres significats a «Hèsperis».
Hesperis és un gènere de plantes amb flors de la família brassicàcia. Consta de 414 espècies, la majoria de la part oriental de la regió mediterrània, de la regió iranoturaniana i de les terres veïnes.
Ha passat com planta ornamental a Amèrica del Nord des del segle xvii, on actualment es considera espècie invasora en tres estats.
Tenen les fulles alternes, dentades, lanceolades de 5-15 centímetres de llarg. Les flors són de color blanc a lila porpra.
Als Països Catalans són autòctones les espècies:
* Hesperis matronalis: Juliana vera
* Hesperis laciniata

## Algunes espècies

| Hesperis abyssinica Hesperis acaulis Hesperis acris Hesperis aculeata Hesperis adenopoda Hesperis anatolica Hesperis armena Hesperis aspera Hesperis balansae Hesperis bicuspidata Hesperis bottae Hesperis dinarica Hesperis kitiana Hesperis kotschyana | Hesperis laciniata Hesperis matronalis Hesperis pendula Hesperis persica Hesperis pisidica Hesperis podocarpa Hesperis rupestris Hesperis scabrida Hesperis schischkinii Hesperis sibirica Hesperis trullata Hesperis turkmendagensis Hesperis varolii Hesperis matronalis |

## Referències

* ↑ Bolòs i Vigo Flora dels Països Catalans Barcelona 1990
# Juan de Zúñiga-Avellaneda y Bazán

Juan de Zúñiga-Avellaneda y Bazán (Peñaranda de Duero, 1541 - Peñaranda de Duero, 4 de setembre de 1608) va ser un noble espanyol de la Casa de Zúñiga.

## Biografia

Va ocupar diversos llocs d'estat al servei de Felipe II i de Felipe III. Va ser I Duc de Peñaranda de Duero, VII Comte de Miranda de la Castanyeda, virrei de Catalunya i de Nàpols i president del Consell de Castella. Va ser el segon fill del IV comte de Miranda, Francisco de Zúñiga y Avellaneda i de María de Bazán y Ulloa. Va adquirir la condició de comte de Miranda i Gran de Castella en casar-se amb la seva neboda María de Zúñiga, hereva de la família.

## Referències

* ↑ Grans d'Espanya.
* ↑ «Juan Zúñiga Avellaneda y Cárdenas» (en castellà). Real Academia de la Historia. [Consulta: 11 juny 2023].
* ↑ Menéndez Pidal, Ramón. Historia de España. Tomo XXII, Volumen 2, España en Tiempo de Felipe II. Madrid: Editorial Espasa-Calpe SA, 1981. ISBN 84-239-4831-5.
# Polymnieae

Polymnieae és una tribu de plantes amb flor de la subfamília de les asteròidies (Asteroideae).

## Gèneres

Aquesta tribu compta només amb un gènere:
* Polymnia

## Referències

* ↑ Asteroideae - Taxonomia

## Enllaços externs

* Polymnia uvedalia L. - Fotos Arxivat 2013-11-25 a Wayback Machine.
* Polymnia canadensis - Fotos Arxivat 2015-07-16 a Wayback Machine.
* Leafcup - Polymnia canadensis
# Tour del Doubs

El Tour del Doubs (en francès Tour du Doubs) és una cursa ciclista d'un sol dia que es disputa al Departament del Doubs, a França. La primera edició es disputà el 1934. Entre 1940 i 1947, per culpa de la Segona Guerra Mundial i entre 1955 i 1998 la cursa deixà de disputar-se. Actualment la cursa forma part de l'UCI Europe Tour, amb una categoria 1.1. Des del 2010 la cursa forma part de la Copa de França de ciclisme.

## Palmarès

| Any | Vencedor | Segon | Tercer |
| 1934 | René Debenne | Louis Vincent | Maurits Oplinus |
| 1935 | Louis Thiétard | Manuel Garcia | Alfredo Malmesi |
| 1936 | Manuel Garcia | Alphonse Antoine | Paul Giguet |
| 1937 | Guillaume Chavard | Rafael Ramos Pérez | Joseph Vuillemin |
| 1938 | Aldo Bertocco | Louis Thiétard | Marius Boeuf |
| 1939 | Alphonse Antoine | Paul Rossier | René Stroebel |
| 1940-1947 No disputat ||||
| 1948 | Jean de Gribaldy | Adolphe Deledda | Robert Nicollet |
| 1949 | Adolphe Deledda | Georges Ramoulux | Jean-Baptiste Verpoorten |
| 1950 | Robert Vanderstockt | Jean Bozec | Hugues Guelpa |
| 1951 | Pino Cerami | Pierre Baratin | Robert Vanderstockt |
| 1952 | Gilbert Bauvin | Alexandre Sowa | Roger Rosselle |
| 1953 | Alexandre Sowa | Jean Tissier | Louis Gauthier |
| 1954 | Gaby Faille | Alexandre Sowa | Maurice Houillon |
| 1955-1992 No disputat o no documentat ||||
| 1993 | Gil Besseyre | Patrick Vallet | Jean-Yves Duzellier |
| 1994-1998 No disputat o no documentat ||||
| 1999 | Jerôme Gannat | Jérémy Dérangère | Pierre Ackermann |
| 2000 | Vladimir Miholjević | Dominique Rault | Pierre Bourquenoud |
| 2001 | Eddy Lembo | Bert De Waele | Pierre Ackermann |
| 2002 | Frédéric Finot | Pierre Bourquenoud | Pierrick Fédrigo |
| 2003 | Bert De Waele | Janek Tombak | Frédéric Bessy |
| 2004 | Matthieu Sprick | Hayden Roulston | Bert De Waele |
| 2005 | Philip Deignan | Yann Pivois | Mark Scanlon |
| 2006 | Yoann Le Boulanger | Mickaël Buffaz | Frédéric Finot |
| 2007 | Vincent Jérôme | Pierre Rolland | Sébastien Duret |
| 2008 | Anthony Geslin | Christophe Kern | Vincent Jérôme |
| 2009 | Yann Huguet | Julien Mazet | Guillaume Levarlet |
| 2010 | Jérôme Coppel | Jonathan Hivert | Leonardo Fabio Duque |
| 2011 | Arthur Vichot | Romain Hardy | Julien Bérard |
| 2012 | Jérôme Coppel | Sylvain Georges | Jean-Marc Bideau |
| 2013 | Aleksejs Saramotins | Thomas Voeckler | Vegard Stake Laengen |
| 2014 | Rein Taaramäe | Angélo Tulik | Pierre-Luc Périchon |
| 2015 | Eduardo Sepúlveda | Julien Loubet | Rudy Molard |
| 2016 | Samuel Dumoulin | Baptiste Planckaert | Thibault Ferasse |
| 2017 | Romain Hardy | Flavien Dassonville | Quentin Jauregui |
| 2018 | Julien Simon | Ignatas Konovalovas | Rein Taaramäe |
| 2019 | Stefan Küng | Franck Bonnamour | Guillaume Martin |
| 2020 | Loïc Vliegen | Biniam Girmay | Aurélien Paret-Peintre |
| 2021 | Dorian Godon | Biniam Girmay | Tom Paquot |
| 2022 | Valentin Madouas | Mathieu Burgaudeau | Matis Louvel |
| 2023 | Jesús Herrada López | Thibaut Pinot | Nans Peters |
| 2024 | Lenny Martinez | Clément Berthet | José Manuel Díaz Gallego |

## Enllaços externs

* Palmarès a memoire-du-cyclisme.eu
* ↑ , fichier-pdf.fr.
# Hugo Kołłątaj

Hugo Kołłątaj (Velyki Dederkaly, 1 d'abril de 1750 - Varsòvia, 28 de febrer de 1812) fou un sacerdot catòlic, activista polític, i historiador polonès.
Va estudiar a la Universitat Jagellònica; una vegada ordenat, va passar alguns anys a Viena i Itàlia, on va tenir contacte amb les idees il·lustrades de l'època. Retornat a Polònia, va ser un membre actiu de diverses societats vinculades a l'educació i la pedagogia, sent rector de la Universitat on havia estudiat, entre 1783 i 1786.
Políticament actiu, va impulsar reformes al seu país, va ser líder del Partit Patriòtic, i coautor de la Constitució de 3 de maig de 1791. Després de la guerra amb Rússia, es va exiliar a Leipzig, on la seva visió política es va radicalitzar. Va donar suport a la revolta de Kościuszko, i després que fracassés va ser fet presoner pels austríacs fins a 1802. El 1807 - 1808, va ser de nou arrestat, aquesta vegada per les autoritats russes, que li van impedir exercir activitats públiques. Kołłątaj va escriure gran quantitat de literatura política de circumstàncies, però també és recordat per la seva visió filosòfica relacionada amb les idees fisiocràtiques, d'un ordre físic i moral. "Un ordre Físic-Moral" (1811) emfatitza la natural interdependència entre els drets i les obligacions dels individus en societat. En "Una anàlisi crítica dels principis històrics relatius als orígens de la Humanitat", publicat pòstumament el 1842, esbossa idees sobre l'evolució social. En "L'Ensenyament públic a Polònia en els últims anys del regnat d'August III", publicat pòstumament el 1841, es mostra un pioner en els estudis sobre la història de l'educació i la cultura al seu país.

## Referències

* ↑ Władysław Tatarkiewicz, Historia filozofii (Historia de la Filosofía), 3 volums, Varsòvia, Państwowe Wydawnictwo Naukowe, 1978.
# Hisashi Kurosaki

Hisashi Kurosaki (Awano, Districte de Kamitsuga (avui Kanuma), Prefectura de Tochigi, Japó, 8 de maig de 1968) és un exfutbolista japonès.

## Selecció japonesa

Hisashi Kurosaki va disputar 24 partits amb la selecció japonesa.

## Enllaços externs

* National Football Teams
* Japan National Football Team Database
# Jean Félix Dorothée

Jean-Félix Dorothée (Le Blanc-Mesnil, 2 d'octubre de 1981) és un futbolista professional francès, que ocupa la posició de defensa.
Ha militat a l'Stade Rennais FC francés, al València CF i al Mouscron belga. Des del 2009 juga amb l'Alfortville, un modest equip de França.
Ha estat internacional amb la selecció francesa sub-20, amb qui va guanyar l'Europeu de l'any 2000. Per la seua ascendència, la selecció de Guadalupe ha estat interessada a comptar amb el defensa, sense que encara haja debutat a causa d'una lesió.
# Jurassic Park: Chaos Island

Jurassic Park: Chaos Island és un joc d'ordinador que es va posar a la venda l'any 1997 coincidint amb el llançament d'El món perdut: Jurassic Park. És un joc de l'estil Command & Conquer, en el que el jugador controla els personatges que es mostren en un mapa, decidint cap on es mouen amb el ratolí i donant-los ordres tant amb el ratolí com des d'un menú.

## Referències

* ↑ Laprad, David. «Chaos Island». The Adrenaline Vault p. 1 – 2, 11-11-1997. Arxivat de l'original el 2 febrer 2000.
* ↑ «Copyright information for Chaos Island». Oficina de Drets d'Autor dels Estats Units, 1997. [Consulta: 12 novembre 2022].
# Yarrow Point

Yarrow Point és una població dels Estats Units a l'estat de Washington. Segons el cens del 2000 tenia 1.008 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Yarrow Point tenia 1.008 habitants, 379 habitatges, i 308 famílies. La densitat de població era de 1.051,9 habitants per km².
Dels 379 habitatges en un 34,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 78,4% hi vivien parelles casades, en un 1,6% dones solteres, i en un 18,5% no eren unitats familiars. En el 15,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 7,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,66 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,96.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,9% tenia menys de 18 anys, un 3,7% entre 18 i 24, un 20,9% entre 25 i 44, un 30,9% de 45 a 60 i un 18,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 45 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 95,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 117.940 $ i la renda mediana per família de 126.075 $. Els homes tenien una renda mediana de 100.000 $ mentre que les dones 52.500 $. La renda per capita de la població era de 72.135 $. Aproximadament l'1,6% de les famílies i el 3,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Yarrow Point». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 13 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Yarrow Point». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 13 agost 2010].
# Programació en parella

La programació en parella (pair programming en anglès), és una tècnica de metodologies àgils de desenvolupament de software (agile software development) on dos programadors treballen de manera conjunta i en una mateixa estació de treball.
Un dels rols de la parella és escriure el codi i l'altre revisar el que s'està implementant. Aquests es van intercanviant de forma freqüent. El rol d'observador no només es dedica a revisar errors, sinó que també degut a la seva posició adquireix la capacitat de saber veure la direcció que pren el desenvolupament i decidir canvis d'estratègia per millorar el treball. Alhora, la persona que escriu el codi va detallant els passos que va seguint, i entre els dos completant la feina de forma més segura, més estructurada i amb menys errors.
En l'univers de la programació hi ha debat sobre els avantatges i inconvenients d'aplicar aquesta tècnica i es generen diversitat de preguntes:
* Millora o no la productivitat?
* Millora o no l'ambient de treball?
* Millora o no la transmissió de coneixement?
* Millora l'estructura del codi?
La Programació extrema és una de les metodologies àgils que incorpora la programació en parella.

## Productivitat

Un estudi realitzat a la universitat de Utah l'any 1999 per Laurie Williams, Robert R. Kessler, Ward Cunningham i Ron Jeffries, un grup de programadors amb experiència havien de resoldre una sèrie d'exercicis del quals una tercera part del grup ho feia de forma individual i la resta programant en parella, van treure les següents conclusions:
* El temps disminuïa
* Els programes tenien menys errades

## Referències

* ↑ (Xtreme Programming)«Xtreme Programming».
* ↑ «Pair Programming Idioms».
* ↑ «Strengthening the Case for Pair - Programming». Arxivat de l'original el 2017-12-01. [Consulta: 3 octubre 2018].