OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Llista de municipis de Baixa Navarra

Llista dels municipis de la Baixa Navarra:
| Nom | Pob. (1999) |
| Ahaxe-Alciette-Bascassan | 320 |
| Aïcirits-Camou-Suhast | 559 |
| Aincille | 103 |
| Ainhice-Mongelos | 175 |
| Aldude | 395 |
| Amendeuix-Oneix | 367 |
| Amorots-Succos | 204 |
| Anhaux | 247 |
| Arancou | 108 |
| Arbérats-Sillègue | 270 |
| Arbouet-Sussaute | 227 |
| Arhansus | 81 |
| Armendarits | 357 |
| Arnéguy | 286 |
| Arraute-Charritte | 322 |
| Ascarat | 275 |
| Aiherra | 841 |
| Banka | 373 |
| Béguios | 313 |
| Béhasque-Lapiste | 415 |
| Béhorléguy | 72 |
| Bergouey-Viellenave | 112 |
| Beyrie-sur-Joyeuse | 464 |
| Bidache | 1.066 |
| Bidarray | 645 |
| Bunus | 139 |
| Bussunarits-Sarrasquette | 179 |
| Bustince-Iriberry | 94 |
| Came | 681 |
| Çaro | 147 |
| Estérençuby | 382 |
| Gabat | 215 |
| Gamarthe | 105 |
| Garris | 302 |
| Hélette | 619 |
| Hosta | 81 |
| Ibarrolle | 88 |
| Iholdy | 412 |
| Ilharre | 135 |
| Irissarry | 728 |
| Irouléguy | 290 |
| Ispoure | 618 |
| Isturits | 364 |
| Jaxu | 166 |
| Juxue | 192 |
| La Bastide-Clairence | 881 |
| Labets-Biscay | 166 |
| Lacarre | 129 |
| Lantabat | 284 |
| Larceveau-Arros-Cibits | 395 |
| Larribar-Sorhapuru | 186 |
| Lasse | 261 |
| Lecumberry | 182 |
| Luxe-Sumberraute | 256 |
| Masparraute | 211 |
| Méharin | 261 |
| Mendive | 182 |
| Orègue | 516 |
| Orsanco | 96 |
| Ossès | 694 |
| Ostabat-Asme | 229 |
| Pagolle | 254 |
| Saint-Esteben | 359 |
| Saint-Étienne-de-Baïgorry | 1.525 |
| Donazaharre | 880 |
| Sant Joan de Peu de Port | 1.417 |
| Saint-Just-Ibarre | 255 |
| Saint-Martin-d'Arberoue | 305 |
| Saint-Martin-d'Arrossa | 442 |
| Saint-Michel | 254 |
| Donapaleu | 1.701 |
| Sames | 387 |
| Suhescun | 205 |
| Uhart-Cize | 599 |
| Uhart-Mixe | 204 |
| Urepel | 365 |

## Vegeu també

* Pirineus Atlàntics
* Iparralde
# Línia elèctrica subterrània

Una línia elèctrica subterrània és la transmissió d'energia elèctrica o telecomunicacions, amb cables subterranis. Això es realitza típicament per propòsits estètics, però que també serveix el propòsit significatiu addicional de fer les línies d'energia menys susceptibles a les interrupcions durant les tempestes de vents forts o tempestes de neu o gel pesats. Soterrar una línia pot augmentar els costos inicials de transmissió d'energia elèctrica i de distribució, però pot disminuir els costos operatius durant la vida útil dels cables.

## Història

El soterrament de cable telegràfic va ser considerat en el nord d'Alemanya al 1870.

## Vegeu també

* Línia elèctrica aèria

## Referències

* ↑ page 42 édition de: 1870/02/25 (VOL1,N4) Titre : Journal télégraphique Éditeur : [s.n.?] (Berne) Date d'édition : 1870 Type : texte,publication en série imprimée Identifiant : ark:/12148/cb32802376k/date Source : Bibliothèque nationale de France, département Sciences et techniques, 4-V-1216 Relation : http://catalogue.bnf.fr/ark:/12148/cb32802376k Provenance : bnf.fr Date de mise en ligne : 25/05/2009 http://gallica.bnf.fr/ark:/12148/bpt6k5650101k
# Línia pectínia

Dins l'entorn de l'anatomia humana la línia pectínia anomenada també (línia anus-rectal), és una línia ideal que separa el recte de l'anus, constituïda per les papil·les anals.

## Anatomia

La seva importància rau en el fet que es troba en la separació entre el canal anal quirúrgic (4-5 cm) i el canal anal anatòmic (2-3 cm). La línia pectìnia determina zona d'unió entre la porció ectodermal del canal anal i la porció endodèrmica de l'intestí.

## Imatges addicionals

* Secció transversal microscòpica de la unió anorrectal.
* Anatomia de l'anus i el recte
* Secció coronal del recte i canal anal.

## Vegeu també

* Hemorroides
* Desarterialització hemorroidal transanal

## Referències

* ↑ MD, Tao Le, MD, MHS, Vikas Bhushan, MD, Matthew Sochat, MD. First aid for the USMLE step 1 2017 : a student-to-student guide, 2017. ISBN 978-0071831420.
* ↑ Schoenwolf, Gary C.; Bleyl, Steven B.; Brauer, Philip R.; Francis-West, Philippa H. Larsen's Human Embryology (en anglès). Elsevier Health Sciences, 2014-12-01, p. 372. ISBN 9781455727919.

## Bibliografia

* Anatomia humana normal. Zaccaria Fumagalli. PICCIN, 1983. ISBN 9788829901319
* Slauf P, Antoš F, Marx J. Complications of hemorrhoids. Rozhl Chir [Internet]. 2014 Apr [cited 30 Jun 2014]; 93 (4): [approx. 3 p.]. Available at: {{format ref}} http://link.springer.com/article/10.1007/s10350-004-6262-5
* Kasper DL, Braunwald E, Fauci AS, Hauser SL, Dan L, Jameson JL, et al. Diseases of the gastrointestinal tract.Part XII: Mesenteric vascular insufficiency. Intestinal ischemia In: Harrison. Principles of Internal Medicine [Internet Monograph]. 17 ed. Spain: McGraw-Hill Companies; 2008. Available at: {{format ref}} http://harrisonmedicina.com/resourceToc.aspx?resourceID=106 [accessed May 5, 2012]
* Alonso Coello P, Castillejo MM. Office evaluation and treatment of hemorrhoids. Fam Proct [Internet]. 2003 [cited 2013 Apr 04]; 52 (5): 366-744.

## Enllaços externs

* medigraphic.com-Hemorrhoids Sclerosis
# Línia ortodròmica

Una línia ortodròmica o ortodròmia és el camí més curt entre dos punts de la superfície terrestre, és l'arc de cercle màxim, menor de 180 graus, que els uneix. Entre dos punts de la superfície terrestre es poden traçar tres línies diferents: ortodròmica, loxodròmica i isoazimutal.
Si els punts estiguessin separats 180 graus, serien punts oposats, també coneguts com a antípodes, i entre ells es podrien traçar infinits arcs de 180 graus d'igual longitud.
Les ortodròmies apareixen representades com a rectes en els mapes traçats amb la projecció gnomònica.
L'ortodròmica té el greu inconvenient, per a la representació cartogràfica, de presentar un angle diferent amb cada meridià, excepte quan aquesta ortodròmica coincideix amb un meridià o amb l'equador. Per això, és difícil traçar una ruta de navegació que segueixi l'ortodròmica, ja que obligaria a continus canvis de rumb. Quan les distàncies són grans i seguir el camí més curt suposa un estalvi significatiu, es realitza una aproximació marcant una sèrie de punts intermedis, en els quals es canvia de rumb, i entre els quals se segueixen les corresponents loxodròmiques.
La línia ortodròmica té tres punts rellevants que són:
* Punt de sortida ( A ),
* Punt d'arribada ( B ),
* Vèrtex: el punt de major latitud, que pot ser dins o fora de l'arc considerat.

## Finals del segle XX

En els últims anys del Segle XX les dificultats de realitzar trajectes que segueixin la corba ortodròmica es va veure enormement facilitada, a conseqüència de la possibilitat de navegar sense fer servir brúixoles. Va ser la implementació dels sistemes de posicionament global tipus "GPS" el que va atorgar noves possibilitats de referència extremadament precises. Si a més es pensa en els avenços dels sistemes de control de navegació per ordinador, totalment interactius amb els GPS, un s'adonarà que a partir d'això, que el seguir una trajectòria ortodròmica deixa de ser un inconvenient.

## Circumstàncies reals

Hi ha ( o pot existir ) una diferència entre els "camins ideals" com podria ser una corba ortodròmica i els "camins possibles". Els camins possibles han de lluitar amb factors de la realitat com poden ser: marees, corrents, vents i bloquejos directes com són les illes, els continents, les muntanyes, i fins als edificis en una zona urbana. De qualsevol manera per camins molt llargs sol ser convenient ( en temps i economia ) aproximar-se el màxim possible a la corba ortodròmica.

## Vegeu també

* Línia isoazimutal
* Navegació ortodròmica
* Navegació loxodròmica
* Geografia
* Cartografia
* Gerhardus Mercator
* Pedro Nunes

## Referències

* ↑ http://dlc.iec.cat/results.asp?txtEntrada=ortodromia

## Enllaços externs

* Cercle màxim a MathWorld (anglès)
* Calculadora de distància global a Infoplease (anglès)
* Fórmules en JavaScript Fórmula del Haversine i altres per a calcular distàncies, rumbs, etc. (anglès)
* Calculadora de cercle màxim (anglès)
# Macy (Nebraska)

Macy és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Nebraska. Segons el cens del 2000 tenia 956 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Macy tenia 956 habitants, 210 habitatges, i 182 famílies. La densitat de població era de 229,3 habitants per km².
Dels 210 habitatges en un 54,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 30% hi vivien parelles casades, en un 49% dones solteres, i en un 12,9% no eren unitats familiars. En l'11,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 3,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 4,45 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 4,79.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 49,4% tenia menys de 18 anys, un 10,3% entre 18 i 24, un 22,6% entre 25 i 44, un 11% de 45 a 60 i un 6,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 18 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 82 homes.
La renda mediana per habitatge era de 19.500 $ i la renda mediana per família de 19.417 $. Els homes tenien una renda mediana de 19.688 $ mentre que les dones 20.625 $. La renda per capita de la població era de 5.640 $. Aproximadament el 46,2% de les famílies i el 49,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Macy». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Macy». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Lluís III de Borbó-Condé

Lluís III de Borbó-Condé (en francès Louis de Bourbon, prince de Condé) va néixer a París el 18 d'octubre de 1668 i va morir a Versalles el 4 de maig de 1710. Era fill del príncep Enric III de Borbó-Condé (1643-1709) i de la princesa palatina Anna Enriqueta de Baviera (1648-1723). Va ostentar els títols de duc de Borbó, duc de Montmorency (1668-1689), duc d'Enghien (1689-1709), príncep de Condé, comte de Sancerre (1709-1710), comte de Charolais (1709) i senyor de Chantilly.

## Matrimoni i fills

El 24 de maig de 1685 es va casar amb Lluïsa Francesca de Borbó (1673-1743) senyora de Nantes, filla legitimada del rei Lluís XIV de França (1638-1715) i de Francesca Atenea de Rochechouart de Mortemart (1641-1707) marquesa de Montespan. Ells van tenir nou fills:
* Maria Anna (1690-1760), abadessa de Saint-Antoine-des-Champs
* Lluís Enric (1692-1740)
* Lluïsa Elisabet (1693-1775), casada amb Lluís Armand de Borbon (1695-1727)
* Lluïsa Anna (1695-1758)
* Maria Anna (1697-1741}
* Carles (1700-1760), comte de Charolais.
* Enriqueta (1703-1772), abadessa de Beaumont-lès-Tours.
* Elisabet (1705-1765)
* Lluís (1709-1771), comte de Clermont-en-Argonne.

## Bibliografia

* Johann Samuel Ersch, Johann Gottfried Gruber: Allgemeine Encyclopädie der Wissenschaften und Künste. Band 19, Seite 40, sub verbo Condé. Gleditsch, Leipzig 1818.
# Macel·la

Macel·la (en llatí Macella o Magella, en grec antic Μάκελλα) va ser una ciutat del nord-oest de Sicília esmentada per Polibi.
Diu que va ser conquerida pels cònsols romans Gai Duïli i Gneu Corneli Escipió Asina, al seu retorn del setge de Segesta l'any 260 aC. Segons Diodor de Sicília abans d'això els romans ja havien assetjat la ciutat sense èxit. L'any 211 aC, durant la Segona Guerra Púnica, la ciutat es va revoltar a favor dels cartaginesos quan el cònsol Marc Claudi Marcel va sortir de Sicília. De la ciutat en parlen també Titus Livi i Plini el Vell.
Se suposa que correspon a la moderna Macellaro a uns 20 km a l'est de Segesta.

## Notes

* ↑ Segons el Diccionari Grec-Català, p. 1107

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Macella». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 10 desembre 2022].
# MDL

MDL té els següents significats:
* Moviment pels Drets i les Llibertats, partit polític de Bulgària
* Movimento Defesa da Língua, organització reintegracionista del gallec a la llengua portuguesa
* Molecular Design Limited, empresa estatunidenca de productes informàtics per a la recerca en química i biologia, integrada a Elsevier
* MDL (llenguatge de programació) (de l'acrònim en anglès MIT Design Language), llenguatge de programació desenvolupat al MIT
* Leu moldau, de codi ISO 4217 MDL, moneda de Moldàvia
* .mdl també és l'extensió dels fitxers creats amb Simulink
Viccionari
# Lo Pla (Torallola)

Lo Pla és una plana del terme municipal de Conca de Dalt, a l'antic terme de Toralla i Serradell, al Pallars Jussà, en territori que havia estat del poble de Torallola.
Es troba al sud de Toralla, a la dreta del barranc de Santa Cecília, al sud-est de Sant Roc, al sud-oest de Santa Cecília, al nord-est de la Costa de Toni i al nord-oest de la partida de Comandolera.

## Enllaços externs

* Institut Cartogràfic de Catalunya
# Mads Christensen

Mads Christensen (Aalborg, 6 d'abril de 1984) és un ciclista danès professional des del 2005 fins al 2015. Ha combinat la carretera amb el ciclisme en pista.

## Palmarès en ruta

* 2000
** Campió de Dinamarca júnior en contrarellotge
* 2003
** Campió de Dinamarca sub-23 en ruta
* 2004
** Campió de Dinamarca sub-23 en contrarellotge
** Vencedor d'una etapa al Gran Premi Ringerike
* 2010
** Vencedor d'una etapa a la Fletxa del sud

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 2005. 142è de la classificació general
* 2012. Abandona (12a etapa)
* 2013. 126è de la classificació general

### Resultats a la Volta a Espanya

* 2011. 160è de la classificació general

## Palmarès en pista

* 2000
** Campió de Dinamarca júnior en Persecució
** Campió de Dinamarca júnior en Persecució per equips
** Campió de Dinamarca júnior en Quilòmetre
* 2001
** Campió de Dinamarca en Persecució
** Campió de Dinamarca en Persecució per equips
** Campió de Dinamarca en Madison (amb Jimmi Madsen)
** Campió de Dinamarca júnior en Persecució
** Campió de Dinamarca júnior en Persecució per equips

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
# Los reporteros (TVE)

Los reporteros va ser un programa de televisió d'Espanya emès per La 1 de TVE entre 1974 i 1976.

## Format

Programa de reportatges en el qual diferents periodistes de Televisió espanyola presentaven al públic situacions de conflicte polític, social, econòmic o fins i tot bèl·lic en diferents parts del planeta a mitjan convulsa dècada dels anys 1970.

## Reporters

Sota la direcció de Javier Pérez Pellón, entre els periodistes que van col·laborar al llarg de dos anys en l'espai s'inclouen Manolo Alcalá, Javier Basilio, Miguel de la Quadra-Salcedo, Jesús González Green, Diego Carcedo, Elena Martí, Ángel Marrero, José Antonio Plaza o Federico Volpini.

## Episodis

Entre els fronts coberts pel programa s'inclouen
* Conflicte d'Irlanda del Nord, per J.A. Plaza (25 de juny de 1976).
* Guerra d'independència de Moçambic, per M. de la Quadra (16 de juliol de 1974)
* Guerra del Vietnam, per J. Pérez Pellón (20 d'agost de 1974)
* Guerra d'Angola, per D. Carcedo (20 d'agost de 1974)
* Anni di piombo, per D. Carcedo (12 d'octubre de 1974)
* El derrocament de Haile Selassie, per M. de la Quadra (21 de desembre de 1974)
* Fam a l'Índia, per José Víctor Sueiro (10 de febrer de 1975).
* Procés Revolucionari en Curs, per D. Carcedo (8 de març de 1975).
* Dictadura militar (Xile), per M. Alcalá (15 de març de 1975).
* Apartheid a Sud-àfrica (23 de maig de 1975)
* Independència de Papua Nova Guinea, per D. Carcedo (16 de setembre de 1975)
* Marxa verda, per D. Carcedo (19 de novembre de 1975)

## Referències

* ↑ «Informativos para la televisión del espectáculo». Bienvenido León Anguiano, 2010.
* ↑ «Federico Volpini (ABC)». Blanco y Negro - ABC, 14-11-1999. [Consulta: 30 juliol 2016].
* ↑ «Belfast». Diario ABC, 30-06-1974.
* ↑ «Los reporteros». Diario ABC, 25-08-1974.
* ↑ «Angola». Diari ABC, 08-09-1974.
* ↑ «Italia en crisis». Diario ABC, 13-10-1974.
* ↑ «Reporteros». Diari ABC, 22-12-1974.
* ↑ «Portugal en Reporteros». Diario ABC, 09-03-1975.
* ↑ «Chile, ahora». Diario ABC, 14-03-1975.
* ↑ «Magníficos Reproteros en el Sahara». Diario ABC, 29-11-1975.
# Mamadou Keïta

Mamadou Keïta (Bamako, 20 d'octubre de 1947 - Mali, 9 d'abril de 2008) fou un futbolista malià de la dècada de 1970 i entrenador.
Fou internacional amb la selecció de futbol de Mali i porter de l'Stade Malien.
Posteriorment destacà com a entrenador, on dirigí la selecció de Mali i diversos clubs africans.
* 1983–1984 Mali U-17
* 1993–1997 Mali
* Gonfreville Alliance Club (Bouaké)
* ASC Bouaké
* Africa Sports d'Abidjan
* AS Denguélé
* Stade Malien
* AS Biton
* Jeunesse Athletic Club (Port-Gentil)
* Club Sport Batavéa (Libreville)
* 2004–2005 Mali

## Referències

* ↑ Six ans après sa disparition : Mamadou Kéïta dit Capi mis mis aux oubliettes, MaliwebNet, 11 abril 2014
* ↑ Une longue et riche carrière, L'Essor, 11 abril 2008
* ↑ «Malifootball | Afin que nul n'oublie : Mamadou Keïta dit Capi, 3 abril 2013», 01-04-2013. Arxivat de l'original el 2015-01-17.
* ↑ Mamadou Keïta a worldfootball.net
# Càndid

«Càndid» té aquests significats:
* Càndid o l'optimisme, novel·la de Voltaire
* Biografies:
** Càndid (arrià), escriptor arrià (segle iv)
** Càndid Isàuric, historiador romà d'Orient (segles V - VI)
** Vesproni Càndid, militar romà (segle II dC)
** Càndid (historiador), historiador grec de finals del segle ii
** Sant Càndid de Tebes, màrtir cristià del segle III
Viccionari
# Resolució 761 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides

La Resolució 761 del Consell de Seguretat de les Nacions Unides, fou adoptada per unanimitat el 29 de juny de 1992. Després de reafirmar les resolucions 713 (1991), 721 (1991), 724 (1991), 743 (1992), 727 (1992), 740, 749 (1992), 757, 758 i 760 (1992), el Consell va autoritzar al Secretari General de les Nacions Unides a implementar immediatament elements addicionals de la Força de Protecció de les Nacions Unides a Croàcia i a Bòsnia i Hercegovina durant les Guerres iugoslaves.
El Consell va autoritzar el desplegament per garantir la seguretat i el funcionament de l'Aeroport Internacional de Sarajevo per facilitar el lliurament d'ajuda humanitària, i va demanar a totes les parts que cooperessin amb la Força en la reobertura de l'aeroport. També va demanar a les parts que observessin l'alto el foc i cooperessin amb la Força, les organitzacions internacionals i els estats membres en la prestació d'ajuda.
La Resolució 761 va augmentar la Força a Sarajevo a un batalló d'infanteria, mentre que la Resolució 764 augmentaria a dos. La Força protegia l'aeroport, ja que la capital va ser atacada pels serbobosnians el 5 de juny de 1992.

## Referències

* ↑ Durch, William J. UN peacekeeping, American politics, and the uncivil wars of the 1990s. Palgrave Macmillan, 1996, p. 227. ISBN 978-0-312-16075-3.

## Vegeu també

* Llista de resolucions del Consell de Seguretat de les Nacions Unides 701 a la 800 (1991 - 1993)
* Guerra de Bòsnia

## Enllaços externs

* PDF Text de la Resolució a UN.org
# Angleton

Angleton és una població dels Estats Units a l'estat de Texas. Segons el cens del 2000 tenia 18.130 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Angleton tenia 18.130 habitants, 6.508 habitatges, i 4.894 famílies. La densitat de població era de 662,9 habitants/km².
Dels 6.508 habitatges en un 41% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 56,5% hi vivien parelles casades, en un 13,9% dones solteres, i en un 24,8% no eren unitats familiars. En el 21,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 8,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,75 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,19.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 29,8% tenia menys de 18 anys, un 9% entre 18 i 24, un 30,3% entre 25 i 44, un 20,1% de 45 a 60 i un 10,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 33 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 88,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 42.184$ i la renda mediana per família de 50.019$. Els homes tenien una renda mediana de 39.711$ mentre que les dones 23.508$. La renda per capita de la població era de 17.915$. Aproximadament el 8,9% de les famílies i l'11,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Angleton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 12 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Angleton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2011-06-06. [Consulta: 12 agost 2010].
# El Tajar

El paratge d'el Tajar és una microrreserva del municipi de Torralba (Alt Millars). Declarat per acord de la Generalitat Valenciana el 2 de desembre de 1998. És un important bosc comunal en el qual s'elaborava carbó per a vendre'l a La Plana i Sogorb. El trobem enclavat al Parc natural de la Serra d'Espadà

## Vegeu també

* Llista d'espais naturals del País Valencià

## Enllaços externs

* Generalitat Valenciana. Conselleria de Medi Ambient Aigua Urbanisme i Habitatge