OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# The Navigators

The Navigators és una pel·lícula britànica-alemanya-espanyola dirigida per Ken Loach i amb guió de Rob Dawber, estrenada el 2001. Explica les reaccions de cinc treballadors ferroviaris de Sheffield davant la privatització de l'organització de manteniment ferroviari per a la que treballen i tot el que això els comporta. El film es va inspirar en les fallides de les operadores ferroviàries Connex South Central i Connex South Eastern com a conseqüència que la matriu Connex perdés ambdues franquícies a causa d'un mal servei.
Rob Dawber va rebre el premi BAFTA 2001 (a títol pòstum) com a "escriptor debutant" per la pel·lícula.

## Argument

Els operaris d'un dipòsit del Yorkshire afronten la privatització del servei de manteniment dels ferrocarrils estatals pel qual treballen. La nova empresa privada fa entendre que els drets sindicals acquirits en els anys anterioirs han d'entendre's cancel·lats. Molts aprofiten una discreta bona sortida per marxar de seguida, d'altres ho fan una mica després, d'altres creient encara en el "lloc segur" hi restaran de totes maneres fins a ser despatxats, ja que l'empresa resultarà ser improductiva i doncs destinada a tancar.
Paul, Mick, John i Jim, amics i experts en el sector, tornen a formar un equip que aconsegueix obtenir feina a través d'una agència de feina interina. Les condicions però són molt diferents, tant des del punt de vista contractual com del punt de vista de la seguretat.
Succeeix així que en els treballs d'un terraplè, Jim és colpejat per un convoi que el soroll i l'escassa visibilitat no havien permès advertir a temps. Amb l'amic atordit, Mick té la lucidesa de no cridar de seguida els serveis de socors i convenç Paul i John de traslladar Jim de les vies al carrer. Els tres simulen per tant un accident de trànsit perquè fer emergir les precàries condicions de seguretat en que efectivament operaven sobre les vies hauria compromès fatalmente el seu futur laboral.
Jim mor i els tres amics mantindran el secret de les circumstàncies del seu accident, per poder continuar sobrevivint.

## Repartiment

* Dean Andrews: John
* Thomas Craig: Mick
* Joe Duttine: Paul
* Steve Huison: Jim
* Venn Tracey: Gerry
* Andy Swallow: Len
* Sean Glenn: Harpic
* Charlie Brown: Jack
* Juliet Bates: Fiona
* John Aston: Bill Walters
* Graham Heptinstall: Owen
* Angela Saville: Tracy
* Clare McSwain: Lisa
* Megan Topham: Chloe
* Abigail Pearson: Eve

## Producció

Llegida la història de Dawber, Ken Loach decideix de portarla ràpidament a la pantalla gran. Només una setmana després d'aquesta notícia Dawber va descobrir estar malalt de mesotelioma, un càncer del pulmó tipic de qui ha treballat llarg temps amb el amiant, com els de manteniment ferroviari. Dawber va morir el febrer 2001, amb 45 anys, la pel·lícula completa, però sense estrenar.

## Premis i nominacions
### Nominacions

* 2001. Lleó d'Or

## Referències

* ↑ «The navigators». books google.
* ↑ «The navigators». Allociné.
* ↑ «Rob Dawber» (en anglès). The Guardian, 23-02-2001.
# Antíoc d'Alexandria

Antíoc d'Alexandria (en llatí Antiochus, en grec Ἀντίοχος) fou un escriptor grec que va escriure una obra sobre els poetes grecs de l'antiga Comèdia grega, segons Ateneu de Naucratis.
Fabricius creu que era el mateix Antíoc que va escriure una obra sobre tradicions mítiques ordenades segons els llocs on transcorrien, a partir de dades que va treure de Claudi Ptolemeu i Foci. Alguns autors pensen que és el mateix Antíoc que Antíoc d'Eges o Antíoc de Siracusa, però no es pot assegurar.

## Referències

* ↑ Antiochus of Alexandria a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 192
# La Pedra

«La Pedra» té aquests significats:
* Toponímia:
** La Pedra (Biscarri),
** La Pedra (Puig-reig), cim al municipi de Puig-reig (Berguedà)
** La Pedra (la Sénia), cim al municipi de la Sénia (Montsià)
** La Pedra (la Coma i la Pedra), entitat de població al municipi de La Coma i la Pedra (Solsonès)
** La Pedra (Isona i Conca Dellà), masia al municipi d'Isona i Conca Dellà (Pallars Jussà)
** La Pedra (la Baronia de Rialb), masia al municipi de la Baronia de Rialb (Noguera)
** La Pedra (Santa Susanna), masia al municipi de Santa Susanna (Maresme)
** La Pedra (Fontcoberta), masia al municipi de Fontcoberta (Pla de l'Estany)
** La Pedra (Aguilar de Segarra), edifici històric al municipi d'Aguilar de Segarra (Bages)
** Ruta de la Pedra en Sec, sender de gran recorregut a Mallorca
* Literatura: La Pedra de Cristall, novel·la de R.A. Salvatore
# Varà verd

El varà verd (Varanus prasinus) és una espècie de sauròpsid (rèptil) escatós de la família dels varànids. És una curiosa espècie arborícola perquè els seus vius colors verds contrasten amb els de la resta d'espècies del seu gènere. Habita Nova Guinea i les illes de l'estret de Torres.
# Torong

Torong és una regió de Guinea, a la riba dreta del riu Milo entre l'altura de Kankan i Bissandougou. La principal ciutat és Sana que només casualment porta el mateix nom que la capital del Iemen.
Els francesos hi van entrar el 1891. Però Samori Turé hi va enviar als seus gerrers que durant un temps van operar a la zona fins que van haver de desistir.

## Referències

* Histoire de la conquête du Soudan français (1878-1899)" pel Tinent Gatelet
# Cartutx de paper

Una cartutx de paper és un tipus de munició per a armes de petit calibre utilitzades abans l'arribada dels cartutxos metàl·lics. Aquests cartutxos es componien d'un cilindre de paper, o d'un con, contenint la bala,a dins, la pólvora, i, en certs casos, una càpsula fulminant o un agent lubrificant. Els cartutxos combustibles són cartutxos de paper tractat amb nitrat de potassi, a continuació per l'àcid nítric, per fer el paper molt inflamable,.

## Referències

* ↑ Chambers & Chambers 1866, p. 518-520
* ↑ Cartridge Glossary

## Bibliografia

* Chambers's Journal. W. & R. Chambers, 1866, p. 518–.
* «A Cartridge Collector's Glossary». Arxivat de l'original el 2012-03-14. [Consulta: 23 abril 2018].
# The Perfect Husband

The Perfect Husband és una pel·lícula independent italiana del 2014 de terror escrita i dirigida per Lucas Pavetto i rodada en anglès. Fou protagonitzada per Bret Roberts, Gabriella Wright, Carl Wharton, Tania Bambaci, Philippe Reinhardt, i Daniel Vivian.

## Argument

Viola i Nichola estan passant per un període difícil. La parella i la seva relació són tenses pel naixement d'un bebè mort que els ha aclaparat de manera inesperada. Per superar aquesta crisi, els dos decideixen passar un cap de setmana en una antiga cabana perduda enmig del bosc, però les coses prendran un gir diabòlic quan una sospita boja se'ls endinsa al cap. El que havia de ser un cap de setmana tranquil es convertirà de sobte en un malson mortal.

## Repartiment

* Bret Roberts - Nicola
* Gabriella Wright - Viola
* Carl Wharton - Forest Ranger
* Daniel Vivian - Gipsy
* Tania Bambaci - Doctor
* Philippe Reinhardt - Hans

## Producció

El rodatge va començar l'abril de 2013. Rodada i gravada en anglès, aquest títol de terror es va estrenar a Itàlia el 4 de desembre de 2014. La pel·lícula fou projectada als festivals Macabre Faire Film Festival, Festival de Cinema de Terror de la Ciutat de Nova York, Fantafestival, Fantasporto i 30 dies. Festival de cinema fantàstic a Andorra.

## Premis

* Millor opera prima al Fantafestival (2014)
* Millor pel·lícula al Week end Of Fear (2015)
* Millor pel·lícula al Miami Independent Film Festival (2015)
* Millor pel·lícula al Vienna Fright Nights (2015)
* Millor pel·lícula a l'Open Wound Horror Film Festival (2014)
* Millor edició i Millor so al Macabre Faire Film Festival (2015)

## Referències

* ↑ «Le cinéma de genre italien». Au coeur de l'horreur (in French). Arxivat de l'original el 2018-08-15. [Consulta: 11 desembre 2021].
* ↑ Squires, John. «Wedded Bliss Turns Bloody When 'The Perfect Husband' Shows His True Colors». Dread Central, 24-02-2014.
* ↑ Di Mauro, Lucio «Catania, terminate le riprese del lungometraggio horror The Perfect Husband» (en italian). La Prima Pagina, 28-04-2013.
* ↑ Miska, Brad. «Italian Horror 'The Perfect Husband' Leaves Scares». Bloody Disgusting, 24-02-2014.
* ↑ El 1r Festival de cinema fantàstic a Andorra projectarà tretze films, Ara Andorra, 28 d'octubre de 2014
* ↑ Ruocco, Luca. «Fantafestival Winners 2014». Fantafestival, 14-07-2014.
* ↑ Berger, Elmar. «Weekend Of Fear 2015». Daily Deadline, 08-05-2015.
* ↑ «Mindie June Winners 2015». Miami Independent Film Festival.
* ↑ «Vienna Fright Nights Winners 2015». Vienna Fright Nights.
* ↑ «Open Wound Horror Film Festival Winners 2014». Open Wound Horror Film Festival.
* ↑ Wellerlane, Cognac. «Macabre Faire Film Festival Winners 2015». Macabre Faire Film Festival, 20-01-2015. Arxivat de l'original el 11 juliol 2015.
# Santiago Uganda

Santiago Uganda fou rei de Corisco i dels nwande o benga del 1906 a 1960. Va succeir el 1906 a Fernando Utimbo i va reunificar el tron dels ndowe que romania separat en dues branques des de 1843.
No fou ben vist per les autoritats polítiques i religioses espanyoles, ja que era protestant i no catòlic i reclamava el compliment dels acords de protectorat de Tika de 1843. El governador militar Leoncio Fernández va recomanar la seva marginació. Fou condecorat amb la medalla d'Alfons XII. El 1944 els franquistes li van concedir la medalla d'Àfrica o de la Pau.
A la seva mort a l'hospital de Cogo, el 1960, Espanya no va permetre la promoció de cap dels seus fills i va interrompre la successió, sent doncs Santiago Uganda el darrer rei ndowe.

## Referències

* Conflictos étnicos y gobernabilidad: Guinea Ecuatorial, per Fernando Muakuku Rondo Igambo, accessible a
# Antíoc d'Eges

Antíoc d'Eges (grec antic: Ἀντίοχος, Antíokhos) fou un sofista grec nadiu d'Eges (Cilícia) i filòsof cínic, tal com ell mateix es considerava. Va florir cap a l'any 200, durant el regnat de Septimi Sever i Caracal·la. Va obtenir la ciutadania romana, i a partir de llavors utilitzà el nom de Publi Anteu Antíoc (llatí: Publius Anteius Antiochus).
Era d'una família distingida, i alguns dels seus parents van ser després cònsols a Roma. No va prendre part en la política del seu país, però amb les seves riqueses, augmentades per la liberalitat dels emperadors, es va permetre donar suport i alleujar els seus conciutadans quan era necessari. Solia passar les nits al temple d'Asclepi, en part buscant els somnis per comunicar-se amb el déu, i en part per conversar amb altres persones que hi passaven les nits en vetlla. Durant la guerra de Caracal·la contra els Parts, es va posar en un primer moment al servei de l'exèrcit romà pel seu mode de vida cínic, però després va desertar i va passar-se al costat dels parts junt amb Tiridates.
Era un dels oradors més distingits de la seva època. Va ser deixeble de Dàrdan i de Dionís de Milet. El seu estil, quan parlava, era molt concís, expressava amb claredat el seu pensament i no tenia les floritures dels altres retòrics de l'època. Va adquirir una bona reputació com a escriptor. Filòstrat d'Atenes menciona una obra històrica seva, ἱστορία, que elogia per l'elegància del seu estil, però no se'n coneix el contingut. També se sap que va escriure una altra obra anomenada Ἀγορά.

## Referències

* ↑ Antiochus of Aegae a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 192
# La Pedra Dreta (Cervera)

La Pedra Dreta, o Pedra Dreta de Sant Salvador, o Pedra Dreta del Frare, és un megàlit, menhir, de l'època neolítica del terme comunal de Cervera de la Marenda, a la comarca del Rosselló (Catalunya del Nord).
Es troba dalt d'una carena a la zona central - nord-oest del terme comunal, al nord-oest del poble de Cervera i a ponent del Cap de Perafita.

## Característiques

Citat l'any 1868 per Julien-Bernart Alart (1824-1880) a les seves Notices historiques sur les Communes du Roussillon, és diverses vegades citat per arqueòlegs del segle xix i de la primera meitat del segle xx, però sembla desaparegut en l'actualitat.

## Vegeu també

* Llista de monuments megalítics de la Catalunya del Nord

## Bibliografia

* Abélanet, Jean. Itinéraires mégalithiques : dolmens et rites funéraires en Roussillon et Pyrénées nord-catalanes (en (francès)). Canet: Trabucaire, 2011. ISBN 9782849741245.
* Becat, Joan. «26-Cervera». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. I. Aiguatébia-Montner. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032.
* Becat, Joan; Ponsich, Pere; Gual, Raimon. «Cervera de la Marenda». A: El Rosselló i la Fenolleda. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 14). ISBN 84-85194-59-4.
* Carreras Vigorós, Enric; Tarrús Galter, Josep. «181 anys de recerca megalítica a la Catalunya Nord (1832-2012)». A: Annals de l'Institut d'Estudis Gironins, 54. Girona: Institut d'Estudis Gironins, 2013, p. 31-184. Llegir-lo en línia
* Dolmen dit La Pedra Dreta, a la base de dades Mérimée, del Ministeri de Cultura francès.

## Referències

* ↑ «La Pedra Dreta en els ortofotomapes de l'IGN». Arxivat de l'original el 2016-09-18. [Consulta: 1r setembre 2016].
* ↑ Carreras i Tarrús, 2013.
# Torneig de Gstaad 2018

«Torneig de Gstaad 2018» té aquests significats:
* Torneig de tennis masculí: J. Safra Sarasin Swiss Open Gstaad 2018
* Torneig de tennis femení: Ladies Championship Gstaad 2018
# Funció lineal

En les matemàtiques, el terme funció lineal pot referir-se a dos conceptes diferents. En el primer, corresponent a la geometria i l'àlgebra elemental, una funció lineal és un polinomi de primer grau. Aquests polinomis són aquelles funcions que es representen en el pla de coordenades cartesianes com una línia recta. Aquesta funció es pot escriure com
    $f(x)=mx+b$,
on $m$ i $b$ són constants reals i $x$ és una variable real. La constant $m$ s'anomena el pendent, i $b$ és el punt de tall de la recta amb l'eix $y$. Quan canviem la $m$ modifiquem la inclinació de la recta i quan canviem $b$ desplacem la línia amunt o avall.
En el segon cas, en matemàtiques més avançades, una funció lineal sense terme independent (sense b) és una funció que és una aplicació lineal. Això és, una aplicació entre dos espais vectorials que preserven la suma de vectors i la multiplicació per un escalar.
Una "funció lineal" segons la primera definició donada anteriorment representa una aplicació lineal si i només si $b=0$. Pels altres valors de $b$, la funció no és una aplicació lineal sinó que és una aplicació afí.

## Vegeu també

* Recta
* Aplicació lineal

## Enllaços externs

* Funcions lineals Arxivat 2007-05-25 a Wayback Machine.
* Funcions lineals Arxivat 2007-08-12 a Wayback Machine.
# Thoria

La lex Thoria o Thoria agraria va ser una antiga llei romana de les anomenades Agrariae proposada pel tribú de la plebs Espuri Tori Balb (Spurius Thorius Balbus) quan era cònsols Marc Aureli Escaure i Gai Mari l'any 107 aC.
No es coneix tota la llei, només uns fragments trobats en una tauleta de bronze parcialment destruïda, on també hi havia la llei Servilia agraria, però se sospita que eliminava la vectigàlia sobre els camps públics o pel contrari ordenava la seva conservació imposant una vectigàlia a repartir entre el poble. També parlava de les pastures.
Carolus Sigonius va copiar minuciosament dos fragments d'aquesta llei que va publicar a l'obra De Antiquo Jure Populi Romani Libri Undecimi, Venècia, 1560. En el període entre el 111 aC i el 90 aC es van introduir cinc lleis agràries (Boria, Thoria, Martia agraria, Apuleia agraria i Titia agraria).

## Referències

* ↑ Puente y Franco, Antonio de. Historia de las leyes, plebiscitos y senadoconsultos más notables des de la fundación de Roma hasta Justiniano. Madrid: Imprenta de Vicente de Lalama, 1840, p. 156.
* ↑ Michaud, J.-F. "Sigonius" A: Biographie universelle ancienne et moderne / 39. Sel - Soz. Paris : Delagrave, [ca. 1860], p. 332
# Santa María Rivarredonda

Santa María Rivarredonda és un municipi de la província de Burgos a la comunitat autònoma de Castella i Lleó. Forma part de la comarca de La Bureba.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 | 2006 |
| 139 | 144 | 119 | 120 | 105 |
# La otra (pel·lícula)

La otra és una pel·lícula mexicana de 1946, dirigida per Roberto Gavaldón i protagonitzada per Dolores del Río. El seu argument està basat en un conte de Rian James

## Sinopsi

La pel·lícula conta la història de María i de Magdalena (Dolores del Río), dues germanes bessones, una milionària, l'altra pobra, i de com María, la germana pobra assassina a la seva bessona per a suplantar-la. Paradoxalment, l'assassina no sols rebrà la fortuna de la morta sinó també el pesat fardell d'un delicte que aquesta va cometre.

## Repartiment

* Dolores del Río.... Magdalena Montes de Oca/María Méndez
* Agustín Irusta.... Roberto González
* Víctor Junco.... Fernando
* José Baviera.... licenciado De la Fuente
* Manuel Dondé .... agent Vilar
* Conchita Carraced.... Carmela

## Comentaris

La història no guarda cap relació amb la de A Stolen Life, cinta estatunidenca protagonitzada en el mateix any per Bette Davis. No obstant això, el guió de La otra va ser adquirit per la Warner Bros i és el mateix guió que la cinta de 1964, Dead Ringer, curiosament protagonitzada per la mateixa Davis.

## Premis

En la II edició dels Premis Ariel va guanyar el Premi Ariel al millor guió adaptat

## Referències

* ↑ Steve Dollar. «Lincoln Center Offers Roberto Gavaldón's Mexico». The New York Sun, 22-08-2008. Arxivat de l'original el 2016-04-06. [Consulta: 29 març 2016].
* ↑ VIFF Vancity Theatre. "Mexico Noir". Nota de premsa. Consulta: 2016-03-29. Arxivat 2016-04-14 a Wayback Machine.
* ↑ FECUNDO ESTETA ROBERTO GAVALDÓN, La Tempestad, 13 d'abril de 2020
* ↑ La otra: un clásico del cine negro mexicano, Gaceta de la UNAM, 14 d'octubre de 2020

## Enllaços externs

* La otra a YouTube
# Varà del desert

El varà del desert (Varanus griseus) és una espècie de sauròpsid (rèptil) escatós de la família dels varànids que viu al nord d'Àfrica i l'oest d'Àsia. Es subdivideix en les següents subespècies:
* Varanus griseus griseus (Gris)
* Varanus griseus caspius (del Caspi)
* Varanus griseus koniecznyi (de l'Índia).
És verinós i tendeix a ser carnívor. Varanus griseus no s'adapta a viure en captivitat.

## Descripció

Varanus griseus mostra una gran varietat de colors, des de marró clar a groc i gris. En total (incloent la cua) fa gairebé dos metres de llargada. Muden la seva pell unes tres vegades per any. Estan adaptats al desert però neden i es capbussen molt bé.
Experimenten una hibernació des de setembre a abril. Durant el migdia romanen als caus i només en surten per cercar aliment. Tant mascles com femelles viuen uns 8 anys.
La seva temperatura corporal varia entre els 21 i 37 °C, com més baixa és la seva temperatura més lents i més agressius es mostren
Normalment es reprodueixen de maig a juliol, els ous s'incuben a temperatures entre 29 i 31 °C i tarden uns 120 dies a descloure's. En néixer aquests llangardaixos fan uns 25 cm

## Referències

* ↑ Arbuckle, Kevin. Ecological Function of Venom in Varanus, with a Compilation of Dietary Records from the Literature, Biowak, Vol. 3(2), pp. 46-56, 2009
* ↑ Bennett, Dave. ‘’Desert Monitor, Grey Monitor’’ Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine., A Little Book of Monitor Lizards, Viper Press, 1995
* ↑ Smirina, E.M., and Tsellarius, A. Yu. Aging, Longevity, and Growth of the Desert Monitor Lizard, Russian Journal of Herpetology, Vol. 3 No. 2, pp. 130-142, 1996
* ↑ Okafor, A. I. The influence of body temperature on sprint speed and anti-predatory defensive responses of the North African monitor lizard, Varanus griseus, African Journal of Biotechnology, Vol. 9(5), pp. 778-781, February 1, 2010
* ↑ Varanus griseus (Daudin 1803) Desert Monitor"

## Enllaços externs

* NRDB speciesgenus Varanus species=griseus
* Tsellarius, A. Y.;Cherlin, V. A.;Menshikov, Y. A. 1991 Preliminary report on the study of biology of Varanus griseus (Reptilia, Varanidae) in Middle Asia Herpetological Researches (1): 61-103
# Torralba de Ribota

Torralba de Ribota és un municipi de la província de Saragossa situat a la comarca de la Comunitat de Calataiud.

## Referències

* ↑ «Consejo General de Procuradores de España». Arxivat de l'original el 16 de setembre de 2011. [Consulta: 22 agost 2012].
# Casa Satorras

La casa Satorras és un habitatge de Calaf (l'Anoia) inclòs a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.
Era anomenada en principi casa Cortadelles, pels antics propietaris, una de les famílies més destacades de la vila, comerciants de gra i possessors de les relíquies de Santa Màcida. El nom de casa Satorras ve donat pel nom dels actuals propietaris. Conserven a l'interior l'antic mobiliari i una notable biblioteca i arxiu.
És un edifici neoclàssic del segle xviii, de planta baixa i dos pisos d'alçada. L'entrada a la casa es realitza a través d'un pati porticat amb pilastres estriades i una gran escalinata de pedra amb balustrada esculpida. Sota els balcons i la cornisa presenta decoració motllurada. Té un pica-porta en ferro forjat on hi ha la data 1799. En època modernista els balcons s'allargaren en direcció a la plaça adossant-se en angle a un altre edifici de la plaça.

## Referències

* 1 2 3 «Casa Satorras». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 26 agost 2014].
# Geophagus altifrons

Geophagus altifrons és una espècie de peix de la família dels cíclids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 22,5 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a la conca del riu Amazones.

## Referències

* ↑ Heckel, J. J. 1840. Johann Natterer's neue Flussfische Brasilien's nach den Beobachtungen und Mittheilungen des Entdeckers beschrieben (Erste Abtheilung, Die Labroiden). Ann. Wien. Mus. Naturges. v. 2: 325-471, Pls. 29-30.
* ↑ BioLib
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Axelrod, H. R. The Most Complete Colored Lexicon of Cichlids: Every Known Cichlid Illustrated in Color (en anglès). 2a edició. TFH Publications, 1993. ISBN 9780793800261.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Kullander, S.O., 2003. Cichlidae (Cichlids). p. 605-654. A R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Römer U.: Cichliden Atlas, Bd. 1. Melle. 1311 p. Any 1998.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Thoropa

Thoropa és un gènere de granotes de la família Leptodactylidae.

## Taxonomia

* Thoropa lutzi
* Thoropa megatympanum
* Thoropa miliaris
* Thoropa petropolitana
* Thoropa saxatilis

## Referències

* IUCN (anglès)
# Santa María de Huerta

* Per a altres significats, vegeu «Monestir de Santa María de Huerta».
Santa María de Huerta és un municipi a la província de Sòria (comunitat autònoma de Castella i Lleó).
# Alqueria (desambiguació)

«Alqueria» té aquests significats:
* Alqueria, llogaret rural en l'època de la dominació islàmica
* Toponímia:
** s'Alqueria Blanca, llogaret del municipi de Santanyí (Mallorca)
** l'Alqueria d'Asnar, municipi del Comtat (País Valencià)
** l'Alqueria de Guardamar, nom amb què és conegut també Guardamar de la Safor, municipi de la Safor
** l'Alqueria del Comte, llogaret del municipi de Sóller (Mallorca)
** l'Alqueria de la Comtessa, municipi de la Safor
** l'Alqueria d'en Valls, llogaret del municipi de Dénia (Marina Alta)
** s'Alqueria Roja, caseriu del municipi de Campos (Mallorca)
** les Alqueries, municipi de la Plana Baixa
** Ses Alqueries, municipi de Santa Eugènia (Mallorca)
** sa Curia Blanca, s'Alqueria Blanca possessió del municipi de Ferreries (Menorca)
** s'Alqueria Cremada o sa Cudia Cremada, possessió del municipi de Maó (Menorca)
** ses Tres Alqueries o ses Truqueries, possessió del municipi de Ciutadella de Menorca