OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Villa Tunari

Villa Tunari és una localitat i municipi de la regió central de Bolívia, situat a la província del Chapare del departament de Cochabamba. La localitat es troba a 160 km al nord-est de la ciutat de Cochabamba i el municipi té una superfície de 11.095 km². Limita al nord amb el departament del Beni, a l'est amb la província de Carrasco, al sud amb la província de Tiraque, al sud-oest amb els municipis de Colomi i Sacaba i la província de Quillacollo, i a l'oest amb la província d'Ayopaya.
Pel municipi travessa la carretera asfaltada Ruta 4 que connecta la localitat de Villa Tunari amb la ciutat de Cochabamba a l'oest i amb Santa Cruz de la Sierra a l'est.
La majoria de la població és d'ascendència quítxua i l'idioma més parlat és l'espanyol i el quítxua. Les principals localitats del municipi de Villa Tunari són Eterazama, Villa 14 de Septiembre, Villa Porvenir, Chipiriri, Isinuta i Samuzabety.

## Descripció

El poble es troba en una regió de gran bellesa natural, a la confluència dels rius Espíritu Santo i San Mateo que en unir-se formen el riu Chapare. El clima és plujós i càlid, amb temperatures de fins a 35 °C. El poble es troba al bell mig de la selva tropical, envoltat de vegetació i una àmplia varietat de fauna. Als seus voltants hi ha diversos parcs, entre ells, el Parc Machia i el Parc Nacional Carrasco. Al primer es troba el refugi de fauna Inti Wara Yassi, on es preserven nombrosos animals en captivitat.
Atès que el Chapare és la principal zona productora de coca de Bolívia i una de les principals d'Amèrica del Sud, a Villa Tunari s'hi havien produït històricament enfrontaments violents entre camperols cocalers del sindicat Federación Especial de Trabajadores Campesinos del Trópico de Cochabamba (FETCTC) i efectius de les forces policials. El pitjor d'ells va tenir lloc el 27 de juny de 1988 quan 12 persones van ser massacrades per efectius de la Unidad Móvil Policial para Áreas Rurales (UMOPAR).
La producció de coca s'ha incrementat considerablement en els darrers anys, especialment durant el govern del president Evo Morales, fins i tot amb la invasió d'àrees protegides com el parc nacional Carrasco, el Territori Indígena del parc nacional Isiboro-Secure (TIPNIS) i altres àrees on hi estava prohibit el seu cultiu.

## Referències

* ↑ «Censo INE» (en español). Instituto Nacional de Estadística. Arxivat de l'original el 2014-11-07. [Consulta: 23 maig 2019].
* ↑ «10% de avance en la doble vía Villa Tunari-Chimoré». Los Tiempos, 25-10-2018 [Consulta: 21 febrer 2020].
* ↑ «Comunidad Inti Wara Yassi (CIWY)» (en espanyol europeu). [Consulta: 25 gener 2023].
* ↑ «Políticas de colonización y pobreza durante la conquista del Chapare». http://bibliotecavirtual.clacso.org.ar.
# Villa Verde

Villa Verde (en sard, Bàini) és un municipi italià, dins de la província d'Oristany. L'any 2007 tenia 354 habitants. Es troba a la regió de Marmilla. Limita amb els municipis d'Ales, Palmas Arborea, Pau, Usellus i Villaurbana.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2005- | Roberto Scema | Llista cívica |
# Villaggio Coppola

Villaggio Coppola (també coneguda com a Pinetamare) és una frazione de Castel Volturno a la Província de Caserta, a la regió italiana de la Campània.
La construcció del poble es considera un exemple d'edificació il·legal realitzada a gran escala.

## Geografia

El poble està situat a la costa tirrena, entre Castel Volturno, Lago Patria (llogarret de Giugliano) i Villa Literno. La seva distància és de 27 km respecte de la ciutat de Nàpols.

## Història

Villaggio Coppola va ser construït a finals dels anys 1960 com a centre multifuncional turístic per obra de Vincenzo i Cristoforo Coppola. Les denuncies per la destrucció parcial del medi natural fetes per WWF i algunes autoritats locals començaren el 1975. El primer enderroc per edificació abusiva es va iniciar el 1999 i hi ha iniciatives per a incloure el poble com a part d'una reserva natural.

## Filmografia

* Ritratti abusivi (documental de Romano Montesarchio, 2013)
* Dogman (Matteo Garrone, 2018)

## Referències

* ↑ També en les formes "Pineta Mare" o "Villaggio Coppola Pinetamare"
* ↑ «IL VILLAGGIO COPPOLA», 05-06-2008. Arxivat de l'original el 2008-06-05. [Consulta: 12 agost 2019].
* ↑ «Matteo Garrone, aplaudido en Cannes por su film 'Dogman'», 17-05-2018. [Consulta: 12 agost 2019].
# Villageriz

Villageriz és un municipi de la província de Zamora a la comunitat autònoma de Castella i Lleó.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1991 | 1996 | 2001 | 2004 |
| 77 | 74 | 65 | 59 |
# Verdi-Mogul

Verdi-Mogul és una població dels Estats Units a l'estat de Nevada. Segons el cens del 2000 tenia 2.949 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Verdi-Mogul tenia 2.949 habitants, 1.159 habitatges, i 841 famílies La densitat de població era de 47,3 habitants per km².
Dels 1.159 habitatges en un 34,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 62,6% hi vivien parelles casades, en un 6,6% dones solteres, i en un 27,4% no eren unitats familiars. En el 22,0% dels habitatges hi vivien persones soles el 5,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,54 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,98.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,3% tenia menys de 18 anys, un 5,0% entre 18 i 24, un 23,3% entre 25 i 44, un 36,1% de 45 a 64 i un 10,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 43,8 anys. Per cada 100 dones hi havia 102,12 homes. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 100,91 homes.
La renda mediana per habitatge era de 67.708 $ i la renda mediana per família de 79.342 $. Els homes tenien una renda mediana de 54.048 $ mentre que les dones 36.793 $. La renda per capita de la població era de 38.233 $. Aproximadament el 3,1% de les famílies i el 3,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Verdi-Mogul». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 15-09-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 19 setembre 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table-Verdi-Mogul». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 15-09-2010.
# Verdi (cràter)

Verdi és un cràter d'impacte en el planeta Mercuri de 145 km de diàmetre. Porta el nom del compositor italià Giuseppe Verdi (1813-1901), i el seu nom va ser aprovat per la Unió Astronòmica Internacional el 1979.
L'extens mantell d'ejecció del cràter i el camp del cràter secundari se superposen sobre els materials de les planes i dels cràters antics.
Verdi es troba a la part nord del quadrangle Shakespeare i és relativament gran per a un cràter de Mercuri, amb una vora baixa i el sòl poc profund. El cràter té un diàmetre de prop de 145 km, encara que les estimacions de la seva grandària han variat. Igual que el seu veí, el cràter Brahms, Verdi és un cràter complex amb un pic central i les parets en terrasses, i té diversos cràters secundaris. Una altra característica clau del cràter és els seus anells interiors discontínus.
Verdi va ser fotografiat per primera vegada pel Mariner 10, una sonda espacial robòtica llançada a principis de 1970 per estudiar Venus i Mercuri. Verdi i la majoria d'altres cràters del planeta van ser fotografiats el 2011 per la missió Messenger, una sonda enviada per la NASA per a orbitar i fotografiar el planeta.

## Referències

* ↑ «Verdi». Gazetteer of Planetary Nomenclature. United States Geological Survey, 14-10-2016. [Consulta: 17 juny 2017].
* ↑ Greeley, Ronald. Introduction to planetary geomorphology. Cambridge University Press, p. 94. ISBN 9780521867115.
* ↑ «Appreciating Mercury's Brahms». NASA. [Consulta: 17 juny 2017].

## Vegeu també

* Llista de cràters de Mercuri
# Van Maanen (cràter)

Van Maanen és un cràter d'impacte molt erosionat situat a la cara oculta de la Lluna. Es troba a l'est del cràter Kidinnu, i al sud-est de Tesla i de H. G. Wells.
* Localització de Van Maanen (centre de la imatge)
* Cràters satèl·lit
* Mapa lunar de l'USSG
Des que aquest cràter es va formar, ha estat fortament bombardejat per impactes posteriors fins al punt que és poc més que una depressió a la superfície envoltada per una vora irregular. La vora del cràter apareix molt desgastat i mal definit, amb cràters més petits situats al seu costat. Aquests al seu torn s'han desgastat i arrodonit per efecte de l'erosió provocada per altres impactes.
* Rodalies de Van Maanen
* Cràter satèl·lit Van Maanen K

## Cràters satèl·lit

Per convenció aquests elements són identificats en els mapes lunars posant la lletra en el costat del punt central del cràter que està més proper a Van Maanen.
| Van Maanen | Coordenades | Diàmetre |
| K | 33° 12′ N, 129° 06′ E﻿ / ﻿33.2°N,129.1°E﻿ / 33.2; 129.1﻿ (Van Maanen K) | 23 km |

## Referències

* (WGPSN), IAU Working Group for Planetary System Nomenclature. «Gazetteer of Planetary Nomenclature. 1:1 Million-Scale Maps of the Moon» (en anglès). UAI / USGS, 13-02-2013. [Consulta: 6 abril 2016].
* Andersson, L. E.; Whitaker, E. A.,. NASA Catalogue of Lunar Nomenclature (en anglès). NASA RP-1097, 1982.
* Blue, Jennifer. «Gazetteer of Planetary Nomenclature» (en anglès). USGS, 25-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Bussey, B.; Spudis, P.. The Clementine Atlas of the Moon (en anglès). Nueva York: Cambridge University Press, 2004. ISBN 0-521-81528-2.
* Cocks, Elijah E.; Cocks, Josiah C.. Who's Who on the Moon: A Biographical Dictionary of Lunar Nomenclature (en anglès). Tudor Publishers, 1995. ISBN 0-936389-27-3.
* McDowell, Jonathan. «Lunar Nomenclature» (en anglès). Jonathan's Space Report, 15-07-2007. [Consulta: 2 gener 2012].
* Menzel, D. H.; Minnaert, M.; Levin, B.; Dollfus, A.; Bell, B. «Report on Lunar Nomenclature by The Working Group of Commission 17 of the IAU» (en anglès). Space Science Reviews, 12, 1971, pàg. 136.
* Moore, Patrick. On the Moon (en anglès). Sterling Publishing Co, 2001. ISBN 0-304-35469-4.
* Price, Fred W. The Moon Observer's Handbook (en anglès). Cambridge University Press, 1988. ISBN 0521335000.
* Rükl, Antonín. Atlas of the Moon (en anglès). Kalmbach Books, 1990. ISBN 0-913135-17-8.
* Webb, Rev. T. W.. Celestial Objects for Common Telescopes, 6ª edición revisada (en anglès). Dover, 1962. ISBN 0-486-20917-2.
* Whitaker, Ewen A. Mapping and Naming the Moon (en anglès). Cambridge University Press, 2003. 978-0-521-54414-6.
* Wlasuk, Peter T. Observing the Moon (en anglès). Springer, 2000. ISBN 1-85233-193-3.

## Vegeu també

* Llista de cràters lunars
* Selenografia
# Van Gogh (desambiguació)

«Van Gogh» té aquests significats:
* Biografies:
** Vincent van Gogh, pintor neerlandès (segle xix)
** Theo van Gogh (marxant d'art), germà petit del pintor
** Theo van Gogh, cineasta neerlandès net de Vincent van Gogh (segle XX)
* Art:
** Museu van Gogh, museu que allotja la col·lecció de la Fundació van Gogh a Amsterdam
** La Oreja de Van Gogh, grup de música pop-rock basc
* Cinema:
** Van Gogh (pel·lícula de 1948), pel·lícula francesa dirigida per Alain Resnais
** Van Gogh (pel·lícula de 1991), pel·lícula francesa dirigida per Maurice Pialat
# Villiers-le-Bel

Villiers-le-Bel és un municipi francès, situat al departament de Val-d'Oise i a la regió de l'Illa de França. L'any 1999 tenia 26.330 habitants.
Forma part del cantó de Villiers-le-Bel, del districte de Sarcelles i de la Comunitat d'aglomeració Roissy Pays de France.
# Vesna Pisarović

Vesna Pisarović (Brčko, 9 d'abril de 1978) és una cantant croata.

## Biografia

Pisarović va créixer a Požega (Croàcia), fins als 14 anys. Des de petita va anar a una escola de música, on tocà la flauta, cantà en cors i participà en diversos concursos musicals. A mitjans dels anys 90 es traslladà a Zagreb, (Croàcia), on continua la seva carrera musical. Va començar component temes i cantant en clubs. L'any 1997, en què va participar en el Zadarfest, va conèixer Milana Vlaović. Vlaović començà a compondre cançons per a Vesna. L'any 2002, Vesna Pisarović va guanyar l'edició del festival Dora, el concurs que determina la cançó representant de Croàcia al Festival d'Eurovisió. El seu tema "Everything I Want" ("Tot el que vull") va ser 11è al Festival d'Eurovisió. Dos anys més tard (2004) va escriure "In The Disco" amb què el cantant Deen va representar Bòsnia-Hercegovina al Festival d'Eurovisió 2004.
Vesna Pisarović ha tret al mercat els següents treballs:
* Da znaš ("Si sabessis"), 2000, primer àlbum en vendes de l'any a Croàcia. Inclou èxits com ara "Da znaš", "Poslije svega", "Sve na svijetu" i "Ja čekam noć").
* Za tebe stvorena ("Feta per a tu"), 2001 (alguns temes inclosos són: "Za tebe stvorena", "Da je meni (oko moje)", "Da sutra umrem" i "Jutro donosi kraj").
* "Everything I want", és el tema amb què Vesna va representar Croàcia a Eurovisió l'any 2002.
* Kao da je vrijeme ("Com si fos el temps"), és el tercer àlbum de Vesna, però també el seu àlbum-debut a Sèrbia, Montenegro i Macedònia. Inclou èxits com "Kao da je vrijeme...", "Sasvim sigurna", "Bježi od mene" o "Ivane", 2002
* "Best of", ("El millor de") 2003
* Pjesma mi je sve ("Cantar ho és tot per a mi"), inclou èxits com "Dolje na koljena", "Ljubomora", "Ne dam da odeš", "Spremna sam" i "Svrha ljubavi". Va sortir l'any 2003.
* Peti ("Cinc"). Vesna presenta 8 temes inèdits en aquest àlbum que van des del pop-rock ("Hypohondar", "Ti si kriv"), a l'electrosound ("Zašto mi lažeš", "Srela sam anđela"), passant pel jazz ("Stranac"), el folk ("Ovo nije moje vrijeme") o les balades ("Neka ljudi govore", "Ti ne znaš što je ljubav")... 2005.
A més, Vesna ha aconseguit col·locar-se en el número 1 a Croàcia amb el seu nou single "Imam sve, al' tebe ne". Vesna Pisarović ha aconseguit premis en nombrosos festivals ("Dora" 2002, Zadarfest 2003, "Zlatne žice Slavonije" 2004, 2005…).

## Enllaços externs

* Vesna Pisarović - Lloc web oficial
* Discografia de Vesna Pisarović
* Fan Blog Arxivat 2007-02-26 a Wayback Machine.
# Vil·la Buenaventura

La Vil·la Buenaventura és una obra del municipi del Vendrell (Baix Penedès) protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

Es tracta d'un edifici unifamiliar exempt. La volumetria és de planta baixa, pis i golfes. També disposa d'una planta soterrada accessible.
La planta segueix el model basilical de tres crugies paral·leles al mar. La nau central principal que acaba en forma circular com si fos un absis a la banda est. La zona oest està ocupada per un volum rectangular de serveis.
L'edifici és de gust neoclàssic afrancesat seguint unes pautes d'equilibri, harmonia i simetria. La façana que dona a la platja té una gran tribuna d'arcs de mig punt, la coberta de la qual fa de balconada del primer pis. L'entrada és situada a la façana oposada, precedida per un porxo amb balustrada sostingut per columnes de tipus clàssic. La coberta és de pissarra d'estil europeu a diferents vessants semblant als palauets francesos del 1800.

## Història

La casa fou construïda per la família Trillas en la urbanització Bellamar que es va crear la dècada de 1920. Es creu que podia ser obra de l'arquitecte Antoni Puig Gairalt -autor de l'ampliació i reforma de Vil·la Casals de Sant Salvador l'any 1932-. O bé obra de l'arquitecte Joaquim Iglesias de Abadal, que treballà molt per a la família Trillas.

## Referències

* 1 2 3 4 «Vil·la Buenaventura». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 25 desembre 2015].

## Enllaços externs

* «Vil·la Buenaventura». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
# Vil·la Carlota

La Vil·la Carlota és una antiga residència d'estiueig del poble de Bigues, en el terme municipal de Bigues i Riells, a la comarca catalana del Vallès Oriental.
Està situada a llevant del Rieral de Bigues, a l'esquerra del Tenes. Queda al sud-est de Can Valls, al sud de Can Pruna Vell, al sud-oest de la Figuera, a llevant de Can Prat del Camí i a ponent de Can Coromines.
# Vireó espetec

Pteruthius intermedius és un ocell de la família dels vireònids (Vireonidae).

## Hàbitat i distribució

Habita boscos als turons al nord-est de l'Índia, sud de Myanmar i sud de la Xina, nord-oest i nord-est de Tailàndia, nord i sud de Laos, nord i centre del Vietnam.

## Taxonomia

Recentment Pteruthius aenobarbus (sensu lato) ha estat separada en dues espècies, arran els treballs de Rheindt et Eaton (2009).: Pteruthius aenobarbus (sensu stricto) i Pteruthius intermedius que rep el nom en anglés de "Clicking Shrike-babbler" (vireó espetec o espetecador). .

## Referències

* ↑ Species limits in Pteruthius (Aves: Corvida) shrike-babblers: a comparison between the biological and phylogenetic species concepts. Zootaxa 2301: 29–54.
# Vireó dels tepuis

El vireó dels tepuis (Vireo sclateri) és un ocell de la família dels vireònids (Vireonidae).

## Hàbitat i distribució

Viu a la selva pluvial dels Tepuis al sud de Veneçuela, oest de Guyana i l'adjacent nord del Brasil.

## Referències

* ↑ «Vireó dels tepuis». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 10/05/2023(català)
# Veti Agori Pretextat

Veti Agori Pretextat (en llatí: Vettius Agorius Pratextatus) va ser un senador romà, de gran habilitat i costums morals rígides que va viure al segle iv. Formava part de la gens Vètia, una gens romana d'origen plebeu. Era descendent de Gai Veti Àtic.
Durant el regnat de l'emperador Julià l'Apòstata va ser prefecte d'Acaia, després, Valentinià I el nomenà Praefectus urbi (prefecte de la ciutat) i sota Teodosi I el Gran tenia el càrrec de Praefectus Praetorio (prefecte del Pretori). Exercia aquest darrer càrrec quan va morir; tanmateix era cònsol designat per l'any següent.
Macrobi el va incloure a la seva obra Saturnaliorum Conviviorum. Veti Agori participa en un banquet on es discuteix l'antiga religió romana. Agori defensa els antics déus i el culte als avantpassats.

## Referències

* ↑ [https://quod.lib.umich.edu/m/moa/acl3129.0003.001/524?page=root;rgn=pages;size=100;view=image;q1=PraetextatusSmith,+William+(ed.).+Dictionary+of+Greek+and+Roman+Biography+and+Mythology.+Volum III.++Boston:+Little,+Brown+&+Comp.,+1867,+p. 516. ]
# Waco

«Waco» té aquests significats:
* Waco (tribu)
* Waco (pel·lícula)
* Toponímia:
** Waco (Carolina del Nord)
** Waco (Geòrgia)
** Waco (Missouri)
** Waco (Nebraska)
** Waco (Texas)
# Waco (tribu)

La tribu waco dels wichita són un poble d'amerindis dels Estats Units de la zona meridional de les Grans Planes que vivien al nord-est de Texas. Actualment són membres registrats de la tribu reconeguda federalment Wichita i Tribus Afiliades (Wichita, Keechi, Waco i Tawakonie), amb seu a Anadarko, Oklahoma.

## Història

Els waco eren una divisió dels tawakoni. L'actual Waco (Texas) es troba en el lloc del la seva vila principal, que existia almenys fins a 1820. L'explorador francès Jean-Baptiste Bénard de la Harpe va viatjar per la regió en 1719, i el poble que ell anomenà honecha o houecha podrien ser els waco. El més probable és que Quainco en el mapa de Guillaume de L'Isle en 1718, Carte de la Louisiane et du Cours du Mississipi. També foren anomenats huacos o hhhhhuecos'.
La vila waco del riu Brazos era flanquejat per dues viles tawakoni, El Quiscat i Flechazos. En 1824, Stephen F. Austin va escriure que la vila waco tenia 40 acres de llarg amb 33 cases d'herba i aproximadament 100 homes. Cultivaven 200 acres de blat de moro en camps delimitats per tanques de brossa. Cap al 1829 la vila era protegida per terraplens defensius. En 1837 els Rangers de Texas planejaren establir un fort a la vila waco però abandonaren la idea després d'algunes setmanes. En 1844 es va crear un establiment comercial vuit milles al sud de la vila. Jean-Louis Berlandier registrà 60 cases waco en 1830.
La tribu tenia una segona vila més petita situada als marges del riu Guadalupe.
En 1835, 1846, i 1872, la tribu signà tractats amb els Estats Units i els wichita. El tractat de 1872 establí llur reserva al Territori Indi, on hi van ser traslladats. En 1902, sota la Llei Dawes la terra de la reserva fou trencada en parcel·les individuals i els waco esdevingueren ciutadans dels Estats Units. Actualment formen part dels Wichita i Tribus Afiliades.

## Cultura

La tribu vivia a cases en forma de rusc, amb suports de pal, normalment cobertes de joncs, però de vegades de pells de búfal. Les cases estaven entre 20 i 25 peus d'altura. A més de blat de moro els wacos conreaven fesols, melons, préssecs, i carabasses.

## Llengua

Els waco parlaven una llengua caddo. Hi havia un dialecte anomenat waco que era una branca del wichita. Com que només queda un parlant de wichita, el dialecte s'ha extingit.

## Topònims

Waco (Texas) rep el nom per la tribu, com Hueco Springs vora New Braunfels, Texas.

## Notes

* ↑ Sturtevant 6
* 1 2 3 Waco Indian History. Access Genealogy. (retrieved 26 Oct 2010)
* 1 2 3 4 "Waco History." Arxivat 2015-01-06 a Wayback Machine. Waco, Texas. (retrieved 26 Oct 2010)
* 1 2 3 Moore, R. Edward. "The Waco Indians or Hueco Indians." Texas Indians. (retrieved 26 Oct 2010)

## Referències

* Sturtevant, William C., general editor and Raymond D. Fogelson, volume editor. Handbook of North American Indians: Southeast. Volume 14. Washington DC: Smithsonian Institution, 2004. ISBN 0-16-072300-0.

## Enllaços externs

* Web oficial dels Wichita i Tribus Afiliades: Waco, Keechi, and Tawakonie Arxivat 2010-07-01 a Wayback Machine.
# Vidal de Blanes i de Castellar d'Orís

Vidal de Blanes i de Castellar d'Orís (segle XIV - segle XV (>1469)) fou un diplomàtic valencià. Era baró de Cotes, senyor d'Albalat, de Segart, de Montalt i de Comediana. Era fill de Guillem de Blanes i de Damiata de Castellar i d'Orís, de manera que, per via materna, era del llinatge Orís. Lloctinent del regne de València (1413-1420) i del regne de Mallorca (1457-1469), i va participar en les bandositats valencianes contra els Vilaragut i els Soler (1379-1398). També va ser algutzir del rei Joan II d'Aragó i majordom del germà, el rei Martí I l'Humà. Com a diplomàtic actuà en diverses ambaixades: a l'infant Martí el Jove, a Sicília (1392); a França, per l'empresonament del seu parent Ramon de Blanes (1396); pels afers del Cisma d'Occident a Castella (1397); a Benet XIII (1402), a qui ajudà a fugir d'Avinyó el 1403; i al concili de Pisa de 1409. Amb les tropes de Benet XIII participà en l'expedició de 1409 a Sardenya. Fou, juntament amb Antoni Torrelles, tutor de Frederic de Luna (1409), el fill bastard del rei Martí el Jove de Sicília. Era cosí germà de Francesc de Blanes, bisbe de Barcelona, i fou el pare de Francesc Berenguer de Blanes i Berenguer, qui el succeí en el càrrec de lloctinent general de Mallorca.

## Referències

* ↑ «Vidal de Blanes i de Castellar d'Orís». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Vintage

«Vintage» té aquests significats:
* Paraula anglesa per a l'anyada d'un vi de Porto i per extensió per a altres begudes
* Vintage (estil), un moviment de moda al qual torna a reutilitzar roba i accessoris vells
* Vintage (1966), un àlbum del grup americà Canned Heat
* Vintage (2003), un àlbum de Michael Bolton
* Vintage, una banda musical russa
* Vintage Computer Festival
* Vintage (2015) una comèdia musical de Jumon Erra
* Vintage Books, una editorial novayorquesa
# Bosquerola de Goldman

La bosquerola de Goldman (Setophaga goldmani) és un ocell de la família dels parúlids (Parulidae).

## Hàbitat i distribució

Habita boscos al sud de Chiapas i oest de Guatemala.

## Referències

* ↑ «Bosquerola de Goldman». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/01/2023(català)
# Hipòstasi

«Hipòstasi» té aquests significats: