OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Ferran Suay Lerma

Ferran Suay Lerma (València, 14 de novembre de 1959) és un doctor en Psicologia per la Universitat de València, on exerceix com a professor de Psicobiologia, i expert en «assertivitat lingüística». Ha estat president de la Xarxa Europea d'Igualtat Lingüística, membre de la Junta Directiva d'Acció Cultural del País Valencià i director del Servei de Formació Permanent i Innovació Educativa de la Universitat de València. El 2010 participà a Mallorca en la quarta edició de les Jornades de Normalització Lingüística.
En juny de 2022, només un mes després de ser nomenat director de Política Lingüística de la Universitat de València, va ser acomiadat per la rectora Mavi Mestre arran d'una denúncia contra Suay per comentaris masclistes en Twitter, fet que Suay va considerar un precedent perillós contra la llibertat d'expressió.

## Publicacions

* Sortir de l'armari lingüístic (coautora: Gemma Sanginés), Barcelona: Angle Editorial, 2010.
* Psicobiologia de l'esport i l'activitat física
* El català em sedueix (amb altres autors), Sabadell: Edicions 7dequatre (ISBN: 978-84-614-7239-0)
* Cortisol, en Felix Ehrlenspiel & Katharina Strahler: Psychoneuroendocrinology of Sport and Exercise, Routledge, 2012, pp. 61-82 (ISBN: 978-0415678346)
* Staleness and the overtraining syndrome, en Felix Ehrlenspiel & Katharina Strahler: Psychoneuroendocrinology of Sport and Exercise, Routledge, 2012, pp. 271-296 (ISBN: 978-0415678346)

## Premis

* Premi Sant Jordi Lupa d'Or (2011), atorgat per la Societat Catalana de Sociolingüística (IEC) al millor llibre sobre la matèria per Sortir de l'armari lingüístic.
* Premi Baptista Basset 2011 concedit per l'Associació Tirant lo Blanc en reconeixement de l'activitat valencianista de base.

## Referències

* ↑ «Estoy en contra de la discriminación, incluyendo las que son por motivos de opinión» (en castellà), 13-06-2022. [Consulta: 4 març 2023].
* ↑ «Ferran Suay abandona el Consell Social de les Llengües amb dures crítiques contra la política lingüística de la Generalitat». Vilaweb, 16-09-2022. [Consulta: 4 març 2023].
* ↑ Camps Barber, Esperança. «Esperar que una lengua se salve por la heroicidad de los hablantes es ridículo» (en basc). Nabarralde, 04-10-2022. [Consulta: 4 març 2023].
* ↑ «Menorca acoge la cuarta edición de las Jornadas de Normalización Lingüística». Europa Press, 28-09-2010 [Consulta: 19 març 2016].
* ↑ Martín, Daniel. «La Universitat de València destitueix el director de Política Lingüística per uns comentaris "masclistes"». Ara, 10-06-2022. [Consulta: 18 juny 2024].
* ↑ «Ferran Suay respon a la destitució ordenada per la rectora de la UV advertint del perill de la censura». [Consulta: 15 setembre 2024].
* ↑ «Ferran Suay diu que ni ell és «masclista» ni ho són els seus tuits», 21-06-2022. [Consulta: 15 setembre 2024].
* ↑ Marí, David Joan. «20 anys d'ACV Tirant lo Blanc». Fundació Nexe. Arxivat de l'original el 2015-02-16. [Consulta: 25 febrer 2013].
# Geografia de les Seychelles

Les Seychelles constitueixen un arxipèlag de l'oceà Índic. És un conjunt de cinquanta illes, de les quals trenta-tres són habitades. El grup anomenat Illes Interiors (al voltant de Mahé, l'illa principal i més gran) formen el nucli principal del país. La resta d'illes són atols de corall més xicotets i pràcticament deshabitats.
La ciutat de Victòria és la capital del país, se situa a Mahé, illa principal en què viu prop de 80% de la població total. El punt més alt de les Seychelles és el Morne Seychellois de 905 m.
El clima local és tropical, temperat i prou humit per influències marines.
# Platja del Racó

La platja del Racó és una platja del municipi de Begur (Baix Empordà), situada al tram més meridional del llarg tram de costa de la badia de Pals. És una platja semi-encaixada, situada en un entorn semi-urbà. Limita al nord amb la platja Gran de Pals, del municipi de Pals, i al sud amb un tram de roquissar on hi ha el camí de ronda que arriba a la platja de l'Illa Roja. Orientada al sud-est-est, té una longitud de 326 m i una amplada mitjana de 59 m, formada per sorra gruixuda i graves. El pendent d'entrada a l'aigua és força pronunciat i el fons marí és de sorra, amb algunes roques aïllades. Està equipada amb tot tipus de serveis, com dutxes, sanitaris, vigilància, dues guinguetes i restaurants. Disposa de fàcil accés per a persones amb mobilitat reduïda. S'hi pot accedir a peu o en cotxe. Ha obtingut el distintiu de Compromís amb la Qualitat Turística.
L'Agència Catalana de l'Aigua efectua un control setmanal de la qualitat de l'aigua, durant la temporada de bany, amb el resultat d'excel·lent.

## Referències

* 1 2 «Platja del Racó». Agència Catalana de l'Aigua.
* ↑ «Platges i dunes de Catalunya». Laboratori d'Anàlisi i Gestió del Paisatge, Universitat de Girona.
* ↑ «Platja del Racó». Diari de Girona.
* ↑ «Platja del Racó». Visita Costa Brava.
# Tetolet

Els tetolets (Limnodromus) són un gènere d'ocells de la família dels escolopàcids (Scolopacidae). Són aus de mida mitjana, bec llarg i potes llargues. S'assemblen als tètols (Limosa) en la forma del cos i el bec, i el ventre vermellós a l'estiu, però les potes són molt més curtes, semblants a la dels becadells (Gallinago), amb els quals també estan relacionades (Thomas et al., 2004).
Totes tres espècies d'aquest gènere tenen hàbits migratoris. Les dues espècies nord-americanes són difícils de distingir en qualsevol plomatge, i van ser considerats una sola espècie. L'espècie asiàtica és rara i poc coneguda.

## Taxonomia

Se n'han descrit tres espècies a aquest gènere:
* Tetolet asiàtic (Limnodromus semipalmatus).
* Tetolet becllarg (Limnodromus scolopaceus).
* Tetolet gris (Limnodromus griseus).

## Referències

* ↑ Els tetolets a Taxonomicon Rev. 04-05-2010
# Platja dels Barrilers

La platja dels Barrilers és una platja natural del municipi de Cadaqués (Alt Empordà) situada a la Cala Jugadora, al Parc Natural del Cap de Creus, a poca distància de la platja Gran de Cala Jugadora. Orientada al sud, és una platja assolellada, de 12 m de longitud i 13 m d'amplada, formada per grava i còdols. S'hi accedeix per un corriol que travessa l'antic camí del Cap de Creus a Cadaqués, i baixa des de prop del final de la carretera que arriba al Cap de Creus, situat a uns 300 m. Cal dur bon calçat, ja que les pedres d'aquesta zona, erosionades pel vent, són força esmolades, retallades, punxants i amb marges tallants.
El nom de Barrilers prové dels fabricants de bótes de fusta.

## Referències

* 1 2 3 Crestas, Pako. Les platges de la Costa Brava. De Cadaqués al Port de la Selva. Valls: Cossetània, maig 2016, p. 84-85. ISBN 978-84-9034-407-1.
* ↑ «Platges i dunes de Catalunya». Laboratori d'Anàlisi i Gestió del Paisatge, Universitat de Girona.
* ↑ «Raco des Barrilers». Beach Searcher.
# Guido Reybrouck

Guido Reybrouck (Bruges, 25 de desembre de 1941) va ser un ciclista belga que fou professional entre 1964 i 1973, en què aconseguí més de 70 victòries. Aconseguí victòries d'etapa a les tres grans voltes, sis al Tour, quatre a la Vuelta i tres al Giro. També guanyà nombroses clàssiques, entre elles tres edicions de la París-Tours, una Amstel Gold Race i un Campionat de Zúric. També guanyà dues etapes de la Volta a Catalunya
És el germà gran del també ciclista Wilfried Reybrouck i cosí de Gustave Danneels.

## Palmarès

* 1964
** 1r de la París-Tours
** 1r del Campionat de Zúric
** Vencedor d'una etapa del Tour de Loir i Cher
* 1965
** 1r de la Kuurne-Brussels-Kuurne
** Vencedor de 2 etapes al Tour de França
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Bèlgica
* 1966
** Campió de Bèlgica en ruta
** 1r de la París-Tours
** Vencedor d'una etapa del Tour de França
* 1967
** 1r a l'Elfstedenronde
** Vencedor de 2 etapes del Tour de França
** Vencedor de 2 etapes de la París-Niça
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Espanya
* 1968
** 1r de la París-Tours
** 1r al Circuit des frontières
** Vencedor de tres etapes del Giro d'Itàlia
** Vencedor de dues etapes de la Setmana Catalana
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Catalunya
** Vencedor d'una etapa del Giro a Sardenya
** Vencedor d'una etapa de la París-Luxemburg
* 1969
** 1r de l'Amstel Gold Race
** Vencedor d'una etapa del Tour de França
** 1r de la Barcelona-Andorra (etapa de la Setmana Catalana)
* 1970
** Vencedor d'una etapa de la París-Niça
** 1r de la classificació per punts i de la combinada de la Volta a Espanya i vencedor de 3 etapes
* 1971
** 1r al Gran Premi Marcel Kint
** Vencedor d'una etapa del Giro de Sardenya
** Vencedor d'una etapa de la Tirrena-Adriàtica
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Catalunya
* 1972
** Vencedor de dues etapes de la Volta a Llevant
* 1973
** Vencedor d'una etapa del Tour de l'Oise

### Resultats al Tour de França

* 1965. 54è de la classificació general. Vencedor de 2 etapes
* 1966. 53è de la classificació general. Vencedor d'una etapa
* 1967. 42è de la classificació general. Vencedor de 2 etapes
* 1969. 77è de la classificació general. Vencedor d'una etapa
* 1971. Abandona (9a etapa)
* 1972. Abandona (12a etapa)

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 1964. 88è de la classificació general
* 1968. 52è de la classificació general. Vencedor de 3 etapes
* 1969. Abandona
* 1970. Abandona

### Resultats a la Volta a Espanya

* 1967. Abandona. Vencedor d'una etapa
* 1970. 49è de la classificació general. Vencedor de 3 etapes. 1r de la classificació per punts i de la combinada

## Referències

* ↑ «Guido Reybrouck» (en italià). Museo del ciclismo. [Consulta: 13 gener 2025].
* 1 2 «Volta Catalunya 1968: La millor Volta guanyada pel millor, Eddy Merckx». Tourdegila, 30-01-2020. [Consulta: 13 gener 2025].

## Enllaços externs

* Palmarès de Guido Reybrouck a memoire-du-cyclisme.eu (francès)
# Platja dels Capellans (Salou)

La platja dels Capellans és una platja urbana del municipi de Salou (Tarragonès), situada entre la Punta de Porroig, a llevant, que la separa de la platja de Llenguadets, i la Punta de Ferreries, a ponent, que la separa de la caleta de les Ferreries. Està delimitada de manera natural per roques, a banda i banda, i flanquejada per un passeig marítim. Orientada al sud-oest, té una longitud de 200 metres i una amplada mitjana de 43 metres, formada per sorra fina, amb un pendent d'entrada a l'aigua suau. Disposa d'accés per a persones amb diversitat funcional, amb una rampa d'accés fins a l'aigua, llocs de vigilància i socors, àrea de jocs infantil, guingueta-bar i restaurants.
L'Agència Catalana de l'Aigua efectua un control setmanal de la qualitat de l'aigua, durant la temporada de bany, amb el resultat d'excel·lent. Compta amb el segell ISO 14001 que acredita la seva excel·lent salubritat i qualitat ambiental i turística. Fins al 2023, va ser guardonada amb la Bandera Blava, que reconeix internacionalment la qualitat de l'aigua i serveis.

## Història

En aquesta platja hi havia l'antic port natural de Salou, des d'on el rei Jaume I va salpar el 1229 amb un estol de 155 naus, juntament amb els ports de Cambrils i de Tarragona, cap a la conquesta de Mallorca.
El 1829 es va construir el Llatzeret, aprofitant les antigues muralles, destinat a la pràctica de quarantenes de mariners i mercaderies, amb una gran escalinata que arribava molt a prop del mar. La Torre Nova de Salou en forma part.
El 1976, amb motiu dels 500 anys de la mort de Jaume I, l'Ajuntament de Vila-seca i Salou va col·locar un monòlit en uns jardins al costat de la platja dels Capellans, format per tres pedres que es van extreure de l'antic port, i que popularment s'anomenava 'el tron del rei Jaume'. El 2017 un temporal s'endugué el tron.

## Referències

* ↑ «Mapa topogràfic de Catalunya». Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya.
* 1 2 «Platja Capellans». Agència Catalana de l'Aigua.
* ↑ «Platja Capellans». Agència Catalana de Turisme.
* ↑ «Platja dels Capellans». Diputació de Tarragona.
* ↑ «Aquestes són les 96 platges catalanes amb bandera blava». Regió 7, 22-06-2023.
* ↑ «94 platges guardonades amb la Bandera Blava 2022 a Catalunya». Acció Climàtica, Alimentació i Agenda Rural. Generalitat de Catalunya, 11-05-2022.
* 1 2 «El temporal se lleva el 'trono' del rey Jaume I». Diari de Tarragona, 19-05-2017.
* ↑ «La porta al sud». El Temps, 20-05-2024.
* ↑ «L'empremta dels pirates encara és visible a Salou». Patronat Municipal de Turisme de Salou.
* ↑ «Torre Nova de Salou». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya.
# Clarksdale (Missouri)

Clarksdale és una població dels Estats Units a l'estat de Missouri. Segons el cens del 2000 tenia 351 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Clarksdale tenia 351 habitants, 142 habitatges, i 89 famílies. La densitat de població era de 423,5 habitants per km².
Dels 142 habitatges en un 33,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 53,5% hi vivien parelles casades, en un 5,6% dones solteres, i en un 37,3% no eren unitats familiars. En el 34,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 19,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,47 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,19.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,8% tenia menys de 18 anys, un 9,4% entre 18 i 24, un 28,8% entre 25 i 44, un 20,2% de 45 a 60 i un 12,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 104,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 34.375 $ i la renda mediana per família de 39.000 $. Els homes tenien una renda mediana de 32.727 $ mentre que les dones 14.375 $. La renda per capita de la població era de 13.394 $. Entorn del 8% de les famílies i el 9,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Clarksdale». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Clarksdale». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 8 agost 2010].
# Guillaume, la jeunesse du conquérant

Guillaume, la jeunesse du conquérant és una pel·lícula històrica francesa estrenada el 2015 i dirigida per Fabien Drugeon. S'ha doblat i subtitulat al català.

## Repartiment

* Dan Bronchinson: Guillem el Conqueridor
* Geoffroy Lidvan: l'intendent Osbern de Crépon
* Eric Rulliat: Renouf
* Thomas Debaene: Guillem FitzOsbern
* Pierrick Billard: Gilbert de Brionne
* Tiésay Deshayes: Guillem el Conqueridor amb 20 anys

## Referències

* ↑ «Guillaume, la jeunesse du conquérant» (en francès). Télérama. [Consulta: 15 juin 2020].
* ↑ «"L'Amant d'un jour", "Marie-Francine" : les films à voir (ou pas) cette semaine», 26-05-2017. [Consulta: 14 juin 2020].
* ↑ «Guillaume - La jeunesse du conquérant». Goita què fan, ara!. [Consulta: 5 juliol 2024].
# Laurence Harbor

Laurence Harbor és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Nova Jersey. Segons el cens del 2000 tenia 6.227 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Laurence Harbor tenia 6.227 habitants, 2.286 habitatges, i 1.634 famílies. La densitat de població era de 852,6 habitants/km².
Dels 2.286 habitatges en un 34,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 55,6% hi vivien parelles casades, en un 11,5% dones solteres, i en un 28,5% no eren unitats familiars. En el 22,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 4,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,72 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,25.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,6% tenia menys de 18 anys, un 7,4% entre 18 i 24, un 34,9% entre 25 i 44, un 24,5% de 45 a 60 i un 7,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 100,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 57.997 $ i la renda mediana per família de 61.470 $. Els homes tenien una renda mediana de 46.439 $ mentre que les dones 30.918 $. La renda per capita de la població era de 23.619 $. Aproximadament el 4,3% de les famílies i el 5,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Laurence Harbor». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Laurence Harbor». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Gran Segell dels Estats Units

El Gran Segell dels Estats Units (en anglès Great Seal of the United States) és un senyal per a la certificació de documents utilitzat als Estats Units, país que no compta amb un escut heràldic pròpiament dit. En la composició figura el lema nacional: E pluribus unum, que significa 'de diversos, un' o, cosa que és el mateix, 'unitat en la diversitat'.
El segell apareix als bitllets d'un dòlar. El Congrés dels Estats Units en va aprovar, el 20 de juny de 1782, el model actual i l'únic vigent fins a l'actualitat, que va ser presentat per una comissió designada per a la seva creació, presidida per Benjamin Franklin; els elements del segell van ser ideats per Charles Thomson.
A l'anvers de l'esmentat segell, hi figura una àguila marina de cap blanc amb les ales esteses, becada, membrada i armada d'or, que sobre el pit té un escussó d'argent amb sis verguetes de gules; les particions resultants simbolitzen els tretze primers estats que es van independitzar de la Gran Bretanya i van crear la Federació. L'escut porta el cap d'atzur. L'àguila sosté amb les urpes un ram d'olivera de sinople i tretze fletxes d'argent. El ram d'olivera significa pau i les fletxes, poder militar. Sobre el cap de l'àguila figuren tretze estrelles d'argent dins un nimbe d'atzur, que representen també els tretze primers estats de la Federació.
El revers del segell mostra una piràmide truncada amb tretze graons (els tretze estats inicials de nou), amb la data MDCCLXXVI (1776, any de la declaració d'Independència) a la base, coronada per un triangle amb un ull inscrit (tradicionalment, símbol de Déu) i els lemes Annuit Coeptis ('[Déu] afavoreix el que hem endegat') i Novus Ordo Seclorum ('El nou ordre mundial'). Una versió d'aquest dibuix figura també en el revers dels bitllets de dòlar nord-americans.
Aquest revers conté símbols que s'han associat tradicionalment a la francmaçoneria, a causa de la pertinença a aquesta institució de personatges de la talla de Benjamin Franklin; aquesta atribució, però, és causa de polèmica, ja que l'ull de la Providència era un motiu cristià comú aleshores i els maçons sembla que no el van adoptar fins al 1797. A part de Franklin, i potser també Francis Hopkinson, sembla que la resta de membres de la comissió encarregada de la creació del Gran Segell (Charles Thomson, Pierre du Simitère i William Barton) no tenien res a veure amb la francmaçoneria.

## Vegeu també

* Bandera dels Estats Units
# Clarkson Valley

Clarkson Valley és una població dels Estats Units a l'estat de Missouri. Segons el cens del 2000 tenia 2.675 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Clarkson Valley tenia 2.675 habitants, 884 habitatges, i 818 famílies. La densitat de població era de 383,9 habitants per km².
Dels 884 habitatges en un 42,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 89,8% hi vivien parelles casades, en un 1,2% dones solteres, i en un 7,4% no eren unitats familiars. En el 6% dels habitatges hi vivien persones soles l'1,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,03 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,16.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,9% tenia menys de 18 anys, un 5,6% entre 18 i 24, un 19,1% entre 25 i 44, un 39,7% de 45 a 60 i un 7,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 44 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 100,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 153.933 $ i la renda mediana per família de 156.489 $. Els homes tenien una renda mediana de 100.000 $ mentre que les dones 48.438 $. La renda per capita de la població era de 63.563 $. Entorn del 0,5% de les famílies i el 0,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Clarkson Valley». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Clarkson Valley». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 8 agost 2010].
# Gravy

La gravy és una salsa espessida, feta generalment a partir dels sucs despresos durant la cocció de la carn o de les verdures (pastanaga, etc.) o totes dues coses alhora, fent un desglaçat, normalment amb brou de carn. Recentment, s'acostuma a comprar la base en forma de pastilles ja preparades. Aquesta salsa se sol servir a Irlanda i al Regne Unit acompanyant carns rostides i el puré de patates.
Les salses espessides es fan habitualment a partir de farina refinada o d'una barreja de greix i farina. Els sucs de la carn cuinada, o els líquids dissolts de les pastilles de brou s'agreguen gradualment a la barreja, remenant contínuament per a assegurar-se que es barreja bé i que l'espessidor no forma grumolls. També es pot ometre totalment el greix animal com a part de la base a causa de la seva alta proporció de greix saturat o substituir-la per farina de blat de moro.
A la cuina menorquina, s'utilitza, per exemple, per a cuinar els macarrons amb grevi, com a herència de la dominació dels anglesos de l'illa. La gravy també s'utilitza habitualment per a acompanyar la carn de porc, pollastre, anyell, gall dindi, i vedella així com galetes a l'estil americà, Yorkshire pudding i qualsevol mena de farciment. Al Canadà, a Austràlia i al Regne Unit, les patates fregides acompanyades amb gravy són molt benvolgudes. I també sol trobar-se acompanyant el tradicional "Sunday roast". La gravy britànica és famosa per la seva densitat. Al Canadà, la gravy és una part fonamental del "Poutine". El puré de patates amb gravy és un plat molt popular als Estats Units. A tots els Estats Units, la salsa es menja habitualment amb els àpats d'Acció de Gràcies com el gall dindi, el puré de patates i el farcit.

## Variants

En moltes parts d'Àsia, particularment a l'Índia, Malàisia i Singapur, la paraula "gravy" s'utilitza per a referir-se a qualsevol salsa espessida. Per exemple, la part líquida d'un curri espès es pot identificar com a gravy. Una variació sud-americana consisteix en gravy de xocolata acompanyant les galetes a l'estil americà.

## Vegeu també

* Bisto
* Shepherd's pie
# Guillermo Lovell

Guillermo Lovell (Dock Sud, 14 de gener de 1918 - 25 d'octubre de 1967) va ser un boxejador argentí que va competir durant la dècada de 1930. Era germà del també boxejador Santiago Lovell.
El 1936 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de Berlín, on guanyà la medalla de plata de la categoria del pes pesant del programa de boxa. Va perdre en la final contra l'alemany Herbert Runge.
Entre 1940 i 1942 disputà tres combats com a boxejador professional amb un balanç de dues victòries i una derrota.

## Referències

* 1 2 «Olympedia – Guillermo Lovell». [Consulta: 14 octubre 2024].
* ↑ Fitxa a boxrec.com