# 18 de febrer

El 18 de febrer és el quaranta-novè dia de l'any del calendari gregorià. Queden 316 dies per a finalitzar l'any i 317 en els anys de traspàs.

## Esdeveniments
### Països Catalans

* 1837, La Panadella, Montmaneu, l'Anoia): els carlins del general Benet Tristany vencen en la batalla de la Panadella durant la Primera Guerra Carlina.
* 1923, Barcelona: s'inaugura l'estadi de Sarrià amb el partit RCD Espanyol 4 - UE Sants 1.
* 1928, Apareix el primer número del setmanari L'Opinió.
* 1980, Barcelona: s'hi presenta el primer volum del Diccionari etimològic i complementari de la llengua catalana de Joan Coromines.
* 2006, Barcelona: Una manifestació convocada per la Plataforma pel Dret de Decidir recorre Barcelona sota el lema Som una nació i tenim el dret de decidir, per demanar que es respecti el text de l'Estatut aprovat pel Parlament de Catalunya

### Resta del món

* 1885 - EUA: Mark Twain publica Les aventures de Huckleberry Finn.
* 2010, Níger: cop d'estat contra el president Mamadou Tandja.

## Naixements
### Països Catalans

* 1872 - Sabadell, província de Barcelona: Francesc Izard i Bas, enginyer industrial català.
* 1873 - Barcelona: Xavier Nogués, pintor, dibuixant, gravador, ceramista i ninotaire català.
* 1887 - Paterna, Horta Oest: Joan Peiró i Belis, sindicalista anarquista, secretari general de la CNT en els anys 20 i ministre d'Indústria durant la II República.
* 1916 - Barcelona: Julio Muñoz Ramonet, empresari barceloní.
* 1951 - Mataró, Maresme: Joaquima Cot i Codony, jugadora de basquetbol catalana.
* 1956 - Castelló de la Plana: Soledad Sorribes Martínez, mestra, llicenciada en geografia i historia, política valenciana.
* 1957 - Xinzo de Limia, Ourense: Carmen Agulló, pedagoga i professora universitària experta en la història de l'educació de les dones.
* 1970 - Barcelona: Núria Cadenes i Alabèrnia, periodista, editora, escriptora i activista independentista catalana.
* 1973 - Badalona, Barcelonès: Melanie Olivares, actriu de cinema, teatre i televisió catalana.
* 1985 - Barcelona: Laia Costa i Bertrán, actriu de cinema, teatre i televisió catalana.

### Resta del món

* 1516, Greenwich, Anglaterra: Maria I d'Anglaterra, reina d'Anglaterra i Irlanda.
* 1632, Bolonya, Itàlia: Giovanni Battista Vitali, compositor italià.
* 1642, Rouenː Marie Champmeslé, actriu francesa del segle xvii.
* 1714, El Puerto de Santa Maria, Cadis: Beatriz Cienfuegos, editora del setmanari La Pensadora Gaditana, pionera del periodisme espanyol.
* 1734, Thizy-les-Bourgs, França: Jean-Marie Roland de La Platière, polític francès.
* 1745, Como, Llombardia: Alessandro Volta, físic italià.
* 1799, Hamburg: Alexis de Chateauneuf, arquitecte i urbanista.
* 1825, Komárom, Regne d'Hongria: Mór Jókai, escriptor en hongarès i periodista hongarès.
* 1826, Estocolm: Lea Ahlborn, gravadora de medalles sueca.
* 1844, París, Victorine Meurent va ser una pintora francesa i també una model de pintors.
* 1890, Pittsburgh, Pennsilvània, Estats Units: Adolphe Menjou, actor estatunidenc.
* 1898, Mòdena, Regne d'Itàlia: Enzo Ferrari, pilot de carreres italià i fundador de la fàbrica de cotxes Ferrari.
* 1911, Madrid: Julián Grimau, polític espanyol afusellat pel franquisme.
* 1912, Sevilla: Antoñita Colomé, actriu, cantant i ballarina.
* 1919, Lattimer Mines, Pennsilvània, Estats Units: Jack Palance, actor estatunidenc.
* 1925, Nova York, Estats Units: George Kennedy, actor estatunidenc.
* 1926, Budapest: Susanna Egri, ballarina hongaresa, coreògrafa i professora de dansa.
* 1931, Lorain, Ohio, EUA: Toni Morrison, escriptora afroamericana, Premi Nobel de Literatura de l'any 1993.
* 1931, Sevilla: Laura Valenzuela, actriu espanyola.
* 1932, Cáslav, Txecoslovàquia: Milos Forman, cineasta estatunidenc.
* 1933, Tòquio, Japó): Yoko Ono, artista japonesa.
* 1934, Trincherpe, Euskadi: Paco Rabanne, modista espanyol.
* 1950, Memphis, Tennessee, EUA: Cybill Shepherd, actriu estatunidenca.
* 1954, Englewood, Nova Jersey, EUA: John Travolta, actor estatunidenc.
* 1957: Wismar, Alemanya Oriental: Marita Koch, atleta especialista en proves de velocitat, que va batre 14 rècords del món a l'aire lliure.
* 1967, Caldogno, Itàlia: Roberto Baggio, futbolista italià.
* 1968, Roseville (Califòrnia), EUA: Molly Ringwald, actriu estatunidenca.
* 1969, Carvin, Pas de Calais: Hermeline Malherbe, política que ha estat presidenta del Consell General dels Pirineus Orientals.
* 1974, Mount Vernon: Julia Lorraine Hill, activista ambiental estatunidenca i defensora de l'objecció fiscal.
* 1994, Gwangju, Corea del Sud: Jung Hoseok, conegut com a J-Hope, raper i ballarí de la coneguda banda BTS.

## Necrològiques
### Països Catalans

* 1913 - Barcelona: Dolors Aleu i Riera, metgessa, primera dona llicenciada en medicina a l'Estat espanyol i la segona a assolir el doctorat.
* 1944 - Barcelona: Emília Coranty Llurià, pintora i professora de dibuix
* 1954 - Sabadell, Vallès Occidental): Joan Vilatobà i Fígols, fotògraf i pintor català.
* 1983 - Valènciaː Vicenta Matalí Bayona, mestra, escriptora, política i oradora valenciana del segle xx, vinculada al valencianisme conservador i catòlic (n. 1894).
* 1987 - Elx, El Baix Vinalopó: Josefina Manresa, modista i curadora de l'obra del seu marit, Miguel Hernández.
* 1991 - Palma, Mallorca): Francesc de Borja Moll i Casasnovas, filòleg i lingüista menorquí.
* 2007 - Barcelona: Rosa Granés i Noguer, bibliotecària catalana (n. 1913).
* 2024 - Barcelona: Maria Eugènia Aubet i Semmler, arqueòloga catalana (n. 1944).

### Resta del món

* 1218, Friburg de Brisgòvia, Sacre Imperi Romanogermànic)ː Bertold V de Zähringen, darrer duc de Zähringen.
* 1294, Cambaluc, Xina): Khublai Khan, cinquè i últim kan de l'Imperi Mongol.
* 1445, Villacastín, Segòvia: Maria d'Aragó, princesa d'Aragó i reina consort de Castella (n. 1403).
* 1535, Grenoble, França: Agrippa de Nettesheim, escriptor, filòsof, alquimista, cabalista, metge i ocultista, considera una figura important del feminisme de la seva època.
* 1564, Roma: Miquel Àngel, escultor, pintor, poeta i arquitecte renaixentista.
* 1679, Londresː Anne Conway, filòsofa anglesa.
* 1807, Offenbach, Hessen: Sophie von La Roche, escriptora alemanya.
* 1885, Londresː Charlotte Sainton-Dolby, contralt, professora i compositora anglesa.
* 1905, Anvers, Bèlgica: Julius De Geyter, escriptor i nacionalista flamenc.
* 1909, París: Céleste Mogador, ballarina, cortesana i escriptora francesa, comtessa de Chabrillan.
* 1937, Estocolm: Anna Cassel, artista sueca (n. 1860).
* 1939, Madrid: Julia Alcayde Montoya, pintora espanyola.
* 1967, Princeton (N. Jersey, EUA): Robert Oppenheimer, físic estatunidenc, director del projecte Manhattan, que donà lloc a la bomba atòmica.
* 1985, Ixelles, Bèlgica: Marcel Pesch, ciclista luxemburguès.
* 2008, Caen, França; Alain Robbe-Grillet, escriptor i cineasta francès.
* 2014, Stowe, Vermont: Maria Franziska von Trapp, cantant de la «família Trapp».

## Festes i commemoracions

* Dia de la independència de Gàmbia, 1965.

### Santoral
#### Església Catòlica

* Sants al Martirologi romà (2011): Sadot de Seleúcia i 128 companys màrtirs (342); Eladi de Toledo o Hel·ladi, bisbe (632); Tarasi de Constantinoble, bisbe (806); Angilibert de Centula, abat (814); Teotoni de Coïmbra, abat i fundador dels Canonges Regulars de la Santa Creu (1162); François-Régis Clet, prevere màrtir a la Xina (1820); Geltrude Comensoli, fundadora (1903).
** Beats al Martirologi romà: fra Angelico, pintor dominic (1455); William Harrington, prevere màrtir (1594); John Pibush, prevere màrtir (1601); Jean-Pierre Néel, prevere, Martí Wu Xuesheng, Joan Zhang Tianshen, i Joan Chen Xianheng, màrtirs (1862); Georg Kaszyra, prevere màrtir (1943).
* Sants que no figuren al Martirologi romà: Simeó I de Jerusalem, bisbe (107?); Lleó i Paregori de Patara, màrtirs (ca. 260); Luci, Silvà, Tòtil i màrtirs d'Àfrica; Màxim, Claudi, Prepedigna, Alexandre i Cútia d'Ostia, màrtirs (295); Constança, Àtica i Artèmia, màrtirs a Caeni Gallicani (354, venerades fins al s. XVI); Colman de Lindisfarne, abat (676); Hildebert de Saint-Wandrille, abat (700); Iniorok de Vannes, bisbe (s. VIII); Legunci de Metz, bisbe; Gwingurian de Rhuy, monjo (segle ix). A França: Bernadette Soubirous, verge (1879).
* Beats que no figuren al Martirologi romà: Agnès De, verge màrtir a Vietnam (1841); Andreu Nam-Thung, màrtir (1855); Àgata Lin, verge màrtir a la Xina (1858).

#### Església Copta

* 11 Meixir: Fabià I, bisbe de Roma (250); Abraham d'Arbela, bisbe (245).

#### Església Apostòlica Armènia

* 29 Arac': Àgata de Catània, verge i màrtir; Inas, Rimas i Pinnas, escites conversos per l'apòstol Andreu.

#### Església Ortodoxa (segons el calendari julià)

* Se celebren els corresponents al 2 de març del calendari gregorià.

#### Església Ortodoxa (segons el calendari gregorià)

Corresponen als sants del 5 de febrer del calendari julià.
* Sants: Àgata de Catània, verge i màrtir; Bassilisa de Nicomèdia, màrtir (300); Teodúlia, Hel·ladi, Macari, Boetos i Evagri d'Anabarze, màrtirs (ca. 304); Teodosi de Skopelos (ca. 421); Polieucte de Constantinoble, arquebisbe (970); Teodosi de Txernigov, arquebisbe (1696); Antoni d'Atenes, màrtir (1774); Mihail, metropolità de Sèrbia (translació de les relíquies, 1897); Matuixka Agata de Belarús, màrtir (1938); Evgenij, monjo màrtir (1939); Paramon, màrtir (1941); Mihail, màrtir (1942)

#### Esglésies luteranes

* Martí Luter (commemorat al calendari litúrgic luterà i episcopalià).

## Notes

* ↑ «L’Opinió | enciclopedia.cat». [Consulta: 4 setembre 2024].
* ↑ «1980 Primer volum del Diccionari etimològic i complementari de Joan Coromines». Llibertat.cat. [Consulta: 28 desembre 2024].
* ↑ «Xavier Nogués Cases». Reial Acadèmia de la Història. [Consulta: 30 desembre 2022].
* ↑ «Joaquima Cot Codony | enciclopèdia.cat». [Consulta: 28 desembre 2020].
* ↑ «M Carmen AGULLO-DIAZ». ORCID. Open Researcher and Contributor ID. [Consulta: 3 gener 2022].
* ↑ «Núria Cadenes i Alabèrnia». Gran Enciclopèdia Catalabna. [Consulta: febrer 2020].
* ↑ «Laia Costa i Bertran». Gran Enciclopèdia Catalana. [Consulta: febrer 2020].
* ↑ «Maria I d'Anglaterra | enciclopèdia.cat». [Consulta: 1r gener 2021].
* ↑ Dictionnaire des compositeurs.. France: Encyclopædia Universalis, [2016]. ISBN 2-85229-559-8.
* ↑ «Marie Champmesle» (en anglès). Encyclopedia Britannica.
* ↑ «4.359. Beatriz Cienfuegos. La portuense fue la primera periodista española y pionera del feminismo» (en castellà). Gente del Puerto, 31-05-2020. [Consulta: 22 maig 2023].
* ↑ Boëthius, Gerda. «Lea F Ahlborn (f. Lundgren). Medaljgravör». Svenskt biografiskt lexikon. Riksarkivet [Diccionari biogràfic suec. Arxiu Nacional]. [Consulta: febrer 2020].
* ↑ Fané, Lourdes. «Victorine Meurent, la modelo enigmática.» (en castellà). Manifiesto de Arte, 23-03-2020. [Consulta: 8 febrer 2022].
* ↑ «Antoñita Colomé». Enciclopedia del Cine Español, 09-05-2016. [Consulta: 3 juliol 2020].
* ↑ Koegler, Horst. Dizionario della danza e del balletto (en italià). Gremese Editore, 1998, p. 164. ISBN 978-88-7742-262-0.
* ↑ «Toni Morrison | enciclopèdia.cat». [Consulta: 5 juny 2020].
* ↑ Aguilar, Carlos. Las estrellas de nuestro cine: 500 biofilmografías de intérpretes españoles (en castellà). Madrid: Alianza Editorial, 1996, p. 641. ISBN 84-206-9473-8.
* ↑ «Yoko Ono». Gran Enciclopèdia Catalana. [Consulta: febrer 2020].
* ↑ «Marita Koch». Gran Enciclopèdia Catalana. [Consulta: febrer 2020].
* ↑ «Hermeline Malherbe | enciclopèdia.cat». [Consulta: 21 desembre 2020].
* ↑ «La mujer que no bajó de un árbol en dos años para evitar que fuera talado» (en castellà). La voz del muro, 26-02-2015. [Consulta: 28 desembre 2020].
* ↑ «Dolors Aleu i Riera». Galeria de Metges Catalans. Col·legi Oficial de Metges de Barcelona. [Consulta: febrer 2020].
* ↑ «Fundació-Qui som?-Història». Fundació Guasch Coranty. [Consulta: 17 maig 2020].
* ↑ Lacueva Lorenz, Maria. «Vicenta Matalí Bayona». Memoria Valencianista. [Consulta: 20 febrer 2024].
* ↑ «Manresa Marhuenda, Josefina» (en castellà). Fundación Cultural Miguel Hernández. [Consulta: 5 desembre 2020].
* ↑ «Full dels dijous. Antiga publicació setmanal de la Facultat de Biblioteconomia i Documentació». Facultat d'Informació i Mitjans Audiovisuals - Universitat de Barcelona, 07-02-2022. [Consulta: 16 agost 2023].
* ↑ Boix, Arnau. «Maria Eugènia Aubet, arqueòloga i historiadora especialitzada en els fenicis», 29-02-2024. [Consulta: 29 febrer 2024].
* ↑ Brook, Timothy, 1951-. The troubled empire : China in the Yuan and Ming dynasties. Cambridge, Mass.: Belknap Press of Harvard University Press, 2010. ISBN 978-0-674-04602-3.
* ↑ Álvarez, Rafael. «La Historia también sucede allí donde nadie mira» (en castellà). El Adelantado de Segovia, 21-10-2021. [Consulta: 26 desembre 2024].
* ↑ «Anne Conway» (en castellà). Encyclopaedia Herder. [Consulta: 7 novembre 2021].
* ↑ «Sophie von La Roche» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 29 desembre 2021].
* ↑ «Charlotte Sainton-Dolby». Find a Grave. [Consulta: febrer 2020].
* ↑ «Chabrillan, Céleste de (1824–1909)». Australian Dictionary of Biography. National Centre of Biography, Australian National University.
* ↑ «Ansedel Anna Maria Augusta Cassel». Gammalkils Hembygds Forening. [Consulta: 21 gener 2025].
* ↑ «Fernando Alcolea - Julia Alcayde Montoya» (en alemany). [Consulta: 27 abril 2020].
* ↑ Dictionnaire de la litterature francaise du XXe siecle.. France: Encyclopædia Universalis, [2016]. ISBN 2-85229-147-9.
* ↑ «Maria Franziska von Trapp: Una misionera cantante de Papúa Nueva Guinea – Mission Priest» (en espanyol europeu). [Consulta: 6 agost 2024].
* ↑ Schäfer, Joachim. «Kalender - 18. Februar» (en alemany). Ökumenisches Heiligenlexikon, 2014. [Consulta: 7 gener 2014]. Les dates entre parèntesis corresponen a l'any de la mort de la persona citada.
* ↑ Santi, beati e testimoni.