OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Adarb

L'adarb (castellanisme), andador o anador, andami o camí de ronda és un camí practicat al llarg del mur d'una fortificació en una zona marítima o terrestre que serveix per la vigilància. El terme adarb ja era conegut a l'edat mitjana, com per exemple per a descriure el barri ad hoc de Tarragona, i sembla d'origen àrab.
És un corredor estret situat sobre una muralla, protegit a l'exterior per un parapet emmerletat, que permetia als sentinelles de fer la ronda, com de distribuir els defensors. Comunicava els diferents elements de defensa vertical, com llocs de vigilància o d'altres. Pot ser cobert o volat entre dues torres que defensen la porta principal del castell. Va ser molt utilitzat en les fortificacions de l'edat mitjana.

## Vegeu també

* Rastell

## Referències

* ↑ adarb a Optimot
* 1 2 Repartimientos de los reinos de Mallorca, Valencia y Cerdeña. Imprenta del Archivo, 1856, p. 127– [Consulta: 10 desembre 2011].
* 1 2 DIEC
* ↑ DCVB
* ↑ Espinal i Farré, Maria Teresa. «adarb». A: Diccionari de sinònims de frases fetes (pdf). Barcelona: Universitat Autònoma de Barcelona, p. 277.
* ↑ Enciclopedia universal ilustrada europeo-americana: etimologías sánscrito, hebreo, griego, latín árabe, languas indígenas americanas, etc.; versiones de la majoría de las voces en francés, italiano, inglés, alemán, portugués, catalán, esperanto .... J. Espasa, 1907* [Consulta: 10 desembre 2011].
# Northwest Angle

El Northwest Angle («Angle nord-occidental») és un territori nord-americà, que pertany a l'Estat de Minnesota, separat de la resta dels Estats Units d'Amèrica pel Lake of the woods, un llac que pertany a les províncies canadenques de Manitoba i Ontario, i a l'esmentat estat de Minessota. Des de territori nord-americà només es pot accedir al Northwest Angle travessant el llac, o passant prèviament per la frontera del Canadà. Llevat d'Alaska, el "Nortwest Angle" és la part més septentrional del territori dels EUA. És un exemple de periclavament.
Un cop dins del territori del Northwest Angle, els viatgers han d'entrar a la guixeta del pas fronterer de Jim's Corner, i informar el servei duaner dels EUA per videotelèfon. Abans de sortir, s'ha de fer el mateix amb el servei duaner del Canadà.
El Nortwest Angle és fruit d'un error històric en la definició dels límits territorials entre els EUA i el Canadà al tractat de París de 1783 que va posar fi a la Guerra d'Independència dels Estats Units.
# Zona abissal

S'anomena zona abissal o zona abissopelàgica un dels nivells en què es divideix l'oceà segons la profunditat. És per sota de la zona batipelàgica i per damunt de l'hadopelàgica i correspon a l'espai oceànic entre 3.000 i 6.000 metres de profunditat. Es tracta, per tant, d'una zona fosca on la llum solar no hi arriba.
En biologia marina, el terme fauna abissal bentònica, que és la fauna que es presenta lligada al fons oceànic, es presenta escassa i amb trets particulars. Dins d'aquesta disciplina, el terme fauna abissopelàgica fa referència a la descripció d'una mena determinada d'ambient o hàbitat natural, amb certes espècies d'animals marins.
La paraula abissal prové d'abís, és a dir, un lloc de molta fondària. Regió de temperatures fredes, pressió hidroestàtica extremadament elevada, falta de nutrients i absència total de llum. Un cau abissal es forma quan la placa oceànica subdueix sota la placa continental, fet que produeix el trencament de la litosfera i la formació d'una fossa.
La fauna abissal comprèn diversos peixos estranys, com ara Argyropelecus, Idiacanthus, Melanocetus, Saccopharynx, Chauliodus o Cryptosaras, entre d'altres.
Al fons de l'oceà no existeix vegetació que apliqui la fotosíntesi, és a dir, no hi ha algues verdes. L'alimentació a aquest zona depèn en gran part de les partícules de detrits que baixen des de la superfície, llevat de les extensions on s'hi presenten xemeneies hidrotermals, que depenen de l'energia volcànica, on la producció primària depèn de la quimiosíntesi que es desenvolupa per espècies bacterianes, presents damunt el substrat o en els organismes presents (com en el cas de les brànquies dels pogonòfors).
Segons els biòlegs, aquesta zona morfològica de la geografia del fons marí ocupa aproximadament més del 70% de l'àrea total dels oceans.

## Vegeu també

* Ecosistemes marins
# Conestable

El terme conestable ha designat diversos càrrecs al llarg de la història, variant les seves atribucions segons el lloc i el moment històric al qual fem referència. Deriva de l'expressió llatina comes stabulari el cap de les cavallerisses dels emperadors romans del baix imperi.
Dins de la Corona d'Aragó la conestablia era un títol que equivalia al cap suprem de l'exèrcit del rei, amb atribucions militars com les del senescal (títol usat fins al 1358).

## Referències

* ↑ «Conestable». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 6 agost 2018].
* ↑ «Conestable». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 6 agost 2018].
* ↑ «Senescal». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 24 maig 2024].
# Maamme

Maamme o Vårt land (Nostra Terra, en finès i suec respectivament) és el nom de l'himne nacional de facto de Finlàndia.
La música va ser composta per l'alemany Fredrik Pacius, i la lletra (originalment en suec) pel suec-finès Johan Ludvig Runeberg. Va ser presentat per primera vegada el 13 de maig de 1848. El poema original, escrit en 1846 però no imprès fins a 1848, tenia 11 estrofes i formava part del pròleg del vers Els Relats de l'Alferes Ståhl (Fänrik Ståhls Sägner), una obra mestra del nacionalisme romàntic.
Els Relats de l'Alferes Ståhl va ser una obra molt valorada en Escandinàvia. Fins a la independència de Finlàndia, les notes de Pacius i les lletres de Runeberg eren bastant cantades en Noruega, Dinamarca i Suècia. S'ha de notar que en la versió sueca de l'himne, el text no fa referència a Finlàndia, solament a un país en el nord (o els països nòrdics en general); no obstant això en la versió finesa de l'himne, el text es refereix explícitament a Finlàndia.
Alguns finlandesos han proposat que l'himne nacional siga canviat per Finlandia de Jean Sibelius; en part perquè la música de Maamme també s'utilitza en l'himne nacional d'Estònia (Mu isamaa, mu õnn ja rõõm) amb una lletra molt similar, i en part perquè Pacius era alemany i Runeberg era suec-finès (encara que Sibelius era també suec-finès).

## Lletra

A continuació es presenten les lletres de l'himne en finès i suec:

### Maamme

    Oi maamme, Suomi, synnyinmaa!
    Soi, sana kultainen!
    Ei laaksoa, ei kukkulaa,
    ei vettä, rantaa rakkaampaa
    kuin kotimaa tää pohjoinen,
    maa kallis isien.
    Sun kukoistukses kuorestaan
    kerrankin puhkeaa;
    viel' lempemme saa nousemaan
    sun toivos, riemus loistossaan,
    ja kerran laulus, synnyinmaa
    korkeemman kaiun saa.

### Vårt land

    Vårt land, vårt land, vårt fosterland,
    ljud högt, o dyra ord!
    Ej lyfts en höjd mot himlens rand,
    ej sänks en dal, ej sköljs en strand,
    mer älskad än vår bygd i nord,
    än våra fäders jord!
    Din blomning, sluten än i knopp,
    Skall mogna ur sitt tvång;
    Se, ur vår kärlek skall gå opp
    Ditt ljus, din glans, din fröjd, ditt hopp.
    Och högre klinga skall en gång
    Vår fosterländska sång.

## Enllaços externs

* Himne Nacional de Finlàndia - Història de l'himne, i RealAudio de la cançó. (anglès)
# El vent s'aixeca

El vent s'aixeca (風立ちぬ, Kaze Tachinu), és una pel·lícula japonesa d'animació i de drama històric escrita i dirigida per Hayao Miyazaki. És una producció de l'Studio Ghibli estrenada el 20 de juliol del 2013. El film adapta el manga homònim de Miyazaki, basat en la novel·la Kaze Tachinu (1937) de Tatsuo Hori i en la vida de l'enginyer d'avions de caça Jiro Horikoshi.
El vent s'aixeca fou la pel·lícula més taquillera del 2013 al Japó i va ser nominada a l'Oscar a la millor pel·lícula d'animació, al Globus d'Or a la millor pel·lícula de parla no anglesa i al Premi de l'Acadèmia Japonesa a la millor pel·lícula d'animació.
El 2015 es va estrenar en versió original subtitulada en català. El 6 de juliol de 2024 es va estrenar doblada en català per internet pel canal SX3 i el 27 de juliol del mateix any pel canal lineal.

## Argument

El 1918, el jove Jiro Horikoshi somia volar i dissenyar avions, inspirat pel famós dissenyador aeronàutic italià Giovanni Battista Caproni. Curt de vista des de petit i, per això, incapaç de volar, en Jiro s'uneix a la divisió aeronàutica d'una companyia d'enginyeria, on es convertirà en un dels dissenyadors aeronàutics més prestigiosos.

## Doblatge

El vent s'aixeca es va doblar a Cyo Studios i va ser dirigit per Àlex de Porrata. Va traduir la pel·lícula Martí Mas i la va ajustar Joan Sanz.
| Personatge | Japonès | Català |
| Jirō Horikoshi | Hideaki Anno | Àlex de Porrata |
| Naoko Satomi | Miori Takimoto | Glòria Cano |
| Kirō Honjô | Hidetoshi Nishijima | Claudi Domingo |
| Kurokawa | Masahiko Nishimura | Albert Mieza |
| Giovanni Battista Caproni | Mansai Nomura | Jordi Salas |
| Sr. Castorp | Steve Alpert | Toni Astigarraga |
| Sr. Satomi | Morio Kazama | Iván Cánovas |
| Kayo Horikoshi | Maki Shinta (petita) Mirai Shida (gran) | Anna Maria Camps |
| Jirō Horikoshi (nen) | Kaito Kaburagi | Elena Rubio |
| Sra. Kurokawa | Shinobu Otake | Imma Ortiz |
| Kino | Haruka Shibuya | Maria Romeu |
| Mare d'en Jirō | Keiko Takeshita | Imma Ortiz |
| Enginyer Alemany d'avions | Iván Murray | Iván Murray |
| Kubo | | Eric Suñén |
| Sone | | Xavier Castañer |
| Sr. Hirayama | | Albert Castaño |
| Sr. Katayama | | Iván Murray |

## Referències

* ↑ «El vent s'aixeca». ésAdir. [Consulta: 21 juny 2024].
* ↑ «El SX3 emetrà més d'una dotzena de pel·lícules en català del prestigiós estudi d'animació de Ghibli». 3Cat, 25-06-2024. [Consulta: 26 juny 2024].
* ↑ «El vent s'aixeca». Cineclub Garbí. [Consulta: 21 juny 2024].
* ↑ «Fitxa de doblatge El Vent S'aixeca». El Doblatge. [Consulta: 17 juliol 2024].
# Eleccions al Parlament Europeu de 1981 (Grècia)

Les eleccions al Parlament Europeu de 1981 a Grècia van ser les eleccions celebrades el 18 d'octubre de 1981 per escollir els 24 eurodiputats grecs que representarien a Grècia al Parlament Europeu en substitució dels eurodiputats assignats l'1 de gener de 1981, data de l'entrada oficial a la Comunitat Econòmica Europea.
La participació va superar el 78% del total del cens, molt per sobre de la mitjana europea de les eleccions europees de 1979, que es va situar en el 61,6%. Les eleccions van ser guanyades pel socialdemòcrata, i membre de la Confederació dels Partits Socialistes de la Comunitat Europea, Moviment Socialista Panhel·lènic.

## Resultats

El socialdemòcrata Moviment Socialista Panhel·lènic va guanyar les eleccions amb el 40,12% dels vots i 10 eurodiputats enfront del 31,34% i 8 escons pel conservador Nova Democràcia. El Partit Comunista de Grècia i el Partit Comunista de Grècia (Interior) van aconseguir la tercera i quarta plaça amb un 12,84% i 5,30% de vots i 3 i 1 escó respectivament.
| Candidatura | Facció europea | Sufragis | Sufragis | Escons | Escons |
| Candidatura | Facció europea | Vots | % | Dip. | Dif. |
| Moviment Socialista Panhel·lènic (PASOK) | UPSCE | 2.278.030 | 40,12% | 10 | ▲3 |
| Nova Democràcia (ND) | | 1.779.462 | 31,34% | 8 | ▼6 |
| Partit Comunista de Grècia (ΚΚΕ) | | 729.052 | 12,84% | 3 | ▲3 |
| Partit Comunista de Grècia (Interior) (KKE–E) | | 300.841 | 5,30% | 1 | |
| Partit del Socialisme Democràtic (KODISO) + Partit dels Agricultors i els Obrers (ΚΑΕ) | | 241.666 | 4,26% | 1 | |
| Partit Progressista (KP) | | 111.245 | 1,96% | 1 | ▲1 |
| Democràcia Cristiana (KD) | | 65.056 | 1,15% | | |
| Unió del Centre Democràtic (EDIK) | | 63.673 | 1,12% | | ▼1 |
| Partit Liberal (KF) | | 59.141 | 1,04% | | |
| Grup Internacional Marxista | | 49.495 | 0,87% | | |
| Vots a candidatures | Vots a candidatures | 5.677.661 | 98,70% | 24 | |
| Vots nuls o no vàlids | Vots nuls o no vàlids | 74.683 | 1,30% | YPES | YPES |
| Vots emesos | Vots emesos | 5.752.344 | 81,48% | YPES | YPES |
| Cens total | Cens total | 7.059.778 | | YPES | YPES |
La comparativa de resultats es amb eurodiputats assignats l'1 de gener de 1981.

## Referències

* ↑ Burgos, Pedro «Comentaris a l'acta d'adhesió». L'adhesió de Grècia a les comunitats europees.
* ↑ «Resultats de les eleccions europees de 1979» (en francès). Europe Politique. [Consulta: 21 agost 2024].
* 1 2 «Dades electorals detallades de les Eleccions al Parlament Europeu 1981». Generalitat Valenciana. [Consulta: 21 agost 2024].
* 1 2 «Resultats electorals de les eleccions europees a Grècia el 1981» (en grec). YPES, 1983. [Consulta: 21 agost 2024].
# Eleccions al Parlament Europeu de 2009 (Hongria)

Les Eleccions al Parlament Europeu de 2009 es van celebrar el 7 de juny per escollir els 22 escons hongaresos del Parlament Europeu.

## Resultats

| Partit | Partit | Vots | % | +/- | Escons | +/- |
| | Fidesz-KDNP | 1 632 309 | 56,36 / 100 | 8,96 | 14 / 22 | 2 |
| | Partit Socialista Hongarès | 503 140 | 17,37 / 100 | 16,93 | 4 / 22 | 5 |
| | Jobbik | 427 773 | 14,77 / 100 | Nou | 3 / 22 | Nou |
| | Fòrum Democràtic Hongarès | 153 660 | 5,31 / 100 | 0,02 | 1 / 22 | = |
| | La Política Pot Ser Diferent - Partit Humanista | 75 522 | 2,61 / 100 | Nou | 0 / 22 | Nou |
| | Aliança dels Demòcrates Lliures | 62 527 | 2,16 / 100 | 5,61 | 0 / 22 | 2 |
| | Altres | 41 248 | 1,42 / 100 | | 0 / 22 | |
| Vots Invàlids | Vots Invàlids | 25 600 | 0,88 / 100 | | | |
| Total | Total | 2 921 779 | 100 / 100 | | 22 / 22 | 2 |
| Electorat/Participació | Electorat/Participació | 8 046 086 | 36,31 / 100 | 2,19 | | |
| Font | Font | | | | | |

### Per comtats

| Comtat | Fidesz-KDNP | MSZP | Jobbik | MDF | LMP | SZDSZ | MM | MCF |
| Bács-Kiskun | 65.34 | 13.30 | 12.41 | 4.40 | 1.65 | 1.49 | 0.83 | 0.58 |
| Baranya | 59.94 | 18.21 | 10.70 | 5.29 | 2.55 | 1.68 | 0.94 | 0.69 |
| Békés | 57.07 | 17.02 | 16.56 | 4.58 | 1.60 | 1.34 | 1.49 | 0.35 |
| Borsod-Abaúj-Zemplén | 49.11 | 19.30 | 22.88 | 4.05 | 1.54 | 1.15 | 1.23 | 0.75 |
| Budapest | 48.12 | 22.30 | 12.59 | 6.54 | 4.88 | 4.46 | 0.93 | 0.17 |
| Csongrád | 58.32 | 17.64 | 12.53 | 5.90 | 2.46 | 1.78 | 1.21 | 0.15 |
| Fejér | 58.73 | 16.79 | 13.90 | 5.48 | 2.35 | 1.69 | 0.91 | 0.16 |
| Győr-Moson-Sopron | 64.48 | 14.34 | 11.75 | 5.44 | 1.89 | 1.32 | 0.65 | 0.13 |
| Hajdú-Bihar | 60.63 | 12.58 | 17.10 | 5.25 | 1.96 | 1.15 | 0.93 | 0.39 |
| Heves | 50.06 | 19.23 | 20.17 | 4.74 | 1.75 | 1.67 | 1.19 | 1.20 |
| Jász-Nagykun-Szolnok | 53.35 | 17.76 | 19.02 | 4.76 | 1.65 | 1.42 | 1.73 | 0.32 |
| Komárom-Esztergom | 55.43 | 21.02 | 12.53 | 5.74 | 2.05 | 1.88 | 1.07 | 0.28 |
| Nógrád | 54.04 | 17.70 | 18.68 | 4.36 | 1.39 | 1.21 | 1.88 | 0.73 |
| Pest | 56.71 | 15.03 | 16.63 | 5.43 | 2.98 | 2.20 | 0.73 | 0.29 |
| Somogy | 64.34 | 16.51 | 10.94 | 4.18 | 1.58 | 1.25 | 0.85 | 0.34 |
| Szabolcs-Szatmár-Bereg | 57.36 | 14.15 | 18.49 | 4.18 | 1.14 | 1.04 | 0.86 | 2.77 |
| Tolna | 64.38 | 15.34 | 11.68 | 4.76 | 1.53 | 1.25 | 0.71 | 0.34 |
| Vas | 68.37 | 13.31 | 9.25 | 4.96 | 1.78 | 1.66 | 0.53 | 0.13 |
| Veszprém | 60.11 | 16.41 | 13.44 | 5.34 | 2.20 | 1.59 | 0.77 | 0.14 |
| Zala | 63.13 | 14.63 | 12.94 | 5.15 | 1.60 | 1.52 | 0.70 | 0.33 |
| Rep.estrangers | 50.45 | 11.90 | 15.40 | 6.34 | 9.84 | 5.83 | 0.03 | 0.21 |
| Total | 56.36 | 17.37 | 14.77 | 5.31 | 2.61 | 2.16 | 0.96 | 0.46 |

## Referències

* ↑ «EP választások 2009 | Európai Parlament | Európai Unió | Euractiv.hu», 19-07-2011. Arxivat de l'original el 2011-07-19. [Consulta: 22 agost 2024].
* ↑ «Nemzeti Választási Iroda - 2009 Európai Parlamenti Választások», 25-07-2014. Arxivat de l'original el 2014-07-25. [Consulta: 22 agost 2024].
* ↑ «Terület kiválasztása». [Consulta: 22 agost 2024].
# Eleccions al Parlament Europeu de 2019 (Malta)

Les Eleccions al Parlament Europeu de 2019 es van celebrar a Malta el 25 de maig de 2019. En aquestes el Partit Laborista va augmentar l'avantatge al Nacionalista en un escó, obtenint quatre eurodiputats pels dos dels nacionalistes.

## Resultats

| Llista | Llista | Grup | Vots | | Escons |
| | Partit Laborista (PLM) | S&D | 141.267 | 54,29 | 4 / 6 |
| | Partit Nacionalista (PNM) | PPE | 98.611 | 37,90 | 2 / 6 |
| | Imperium Europa (IE) | - | 8.238 | 3,17 | - |
| | Partit Democràtic (PDM) | - | 5.276 | 2,03 | - |
| | Alternativa Democràtica (AD) | - | 1.866 | 0,72 | - |
| | Aliança pel Canvi (AB) | - | 1.186 | 0,46 | - |
| | Moviment dels Patriotes de Malta (MPM) | - | 771 | 0,30 | - |
| | Cervell, no ego | - | 323 | 0,12 | - |
| | Independents | - | 2.674 | 1,03 | - |
| Total | Total | Total | 260.212 | | 6 |

## Referències

* ↑ «Next MEP election dates confirmed for May 2019» (en anglès). [Consulta: 9 març 2024].
* ↑ «Breakdown of national parties and political groups - 2019-2024. Malta - Outgoing Parliament» (en anglès). Europa Elections (European Parliament).
# Eleccions al Parlament Europeu de 2019 (Suècia)

Les Eleccions al Parlament Europeu de 2019 es van celebrar el 26 de maig per escollir els 21 membres de la delegació sueca al Parlament Europeu.

## Resultats

| Llista | Llista | Grup | Vots | % | Escons |
| | Partit Socialdemòcrata (SAP) | S&D | 974 589 | 23,48 | 5 / 21 |
| | Partit Moderat (M) | PPE | 698 770 | 16,83 | 4 / 21 |
| | Demòcrates de Suècia (SD) | ECR | 636 877 | 15,34 | 3 / 21 |
| | Partit Verd (Gröna) | Verds/ALE | 478 258 | 11,52 | 2 / 21 |
| | Partit de Centre (C) | ALDE | 447 641 | 10,78 | 2 / 21 |
| | Demòcrata-Cristians (K) | PPE | 357 856 | 8,62 | 2 / 21 |
| | Partit de l'Esquerra (V) | GUE/NGL | 282 300 | 6,80 | 1 / 21 |
| | Partit Popular Liberal (FL) | ALDE | 171 419 | 4,13 | 1 / 21 |
| | Iniciativa Feminista (F!) | - | 32 143 | 0,77 | - |
| | Partit Pirata (PP) | - | 26 526 | 0,64 | - |
| | Altres partits | - | 45 091 | 1,09 | - |
| Total | Total | Total | | | 20 |

## Referències

* ↑ Nyheter, S. V. T. «Beskedet: EU-valet i Sverige hålls den 26 maj» (en suec). SVT Nyheter, 19-04-2018.
# Eleccions al Parlament Europeu de 2024 (Hongria)

Les Eleccions al Parlament Europeu de 2024 es van celebrar el diumenge 09 de juny de 2024 per escollir els 21 escons hongaresos del Parlament Europeu, celebrades el mateix dia que les eleccions locals.

## Resultats

| | Fidesz-KDNP | 2,048,211 | 44,82 / 100 | 11 / 21 | 2 |
| | Partit Respecte i Llibertat | 1,352,699 | 29,6 / 100 | 7 / 21 | Nou |
| | DK-MSZP-Diàleg | 367,162 | 8,03 / 100 | 2 / 21 | 3 |
| | Moviment La Nostra Pàtria | 306,404 | 6,71 / 100 | 1 / 21 | 1 |
| | Moviment Momentum | 169,082 | 3,7 / 100 | 0 | 2 |
| | Partit Hongarès del Gos de dues cues | 163,960 | 3,59 / 100 | 0 | = |
| | Altres | 162,102 | 3,55 / 100 | | |
| Vots vàlids | Vots vàlids | 4,569,620 | 98,58 / 100 | 21 | = |
| Vots nuls | Vots nuls | 65,949 | 1,42 / 100 | | |
| Participació | Participació | 4,635,569 | 60,55 / 100 | | |
| Electors registrats | Electors registrats | 7,655,344 | | | |
| Font: Nemzeti Választási Iroda ||||||

## Referències

* ↑ Bayer, Lili «Crisis in Hungarian politics is exposing Orbán’s vulnerabilities. Will it sway undecided voters?» (en anglès). The Guardian, 13-02-2024. ISSN: 0261-3077.
* ↑ Insight, Balkan. «Hungary In 2024: Two Elections And An EU Presidency – Analysis» (en anglès americà), 15-01-2024. [Consulta: 21 agost 2024].
# Combinada nòrdica als Jocs Olímpics d'hivern de 1960

Als Jocs Olímpics d'Hivern de 1960 celebrats a la ciutat de Squaw Valley (Estats Units) es disputà una prova de combinada nòrdica en categoria masculina. La competició se celebrà entre els dies 21 (prova de salt amb esquís) i el 22 de febrer (prova de 15 quilòmetres d'esquí de fons) de 1960 a les instal·lacions esportives de Squaw Valley.

## Comitès participants

Hi participaren un total de 33 biatletes de 13 comitès nacionals diferents.
| Alemanya (4) Àustria (1) Austràlia (1) Canadà (2) Estats Units (4) | Finlàndia (4) Itàlia (1)  Japó (4) Noruega (4) | Polònia (1) Suècia (2) Txecoslovàquia (1) Unió Soviètica (4) |

## Resum de medalles

| Or | Argent | Bronze |
| Georg Thoma | Tormod Knutsen | Nikolai Gusakov |

## Medaller

| Posició | País | | | | Total |
| 1 | Alemanya | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 2 | Noruega | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 3 | Unió Soviètica | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Total | Total | 1 | 1 | 1 | 3 |

## Resultats

| Posició | Esquiador | Punts |
| 1 | Georg Thoma | 457,952 |
| 2 | Tormod Knutsen | 453,000 |
| 3 | Nikolai Gusakov | 452,000 |
| 4 | Pekka Ristola | 449,871 |
| 5 | Dmitry Kochkin | 447,694 |
| 6 | Arne Larsen | 444,613 |
| 7 | Sverre Stenersen | 438,081 |
| 8 | Lars Dahlqvist | 436,532 |
| 9 | Paavo Korhonen | 434,984 |
| 10 | Bengt Eriksson | 433,710 |
| 11 | Gunder Gundersen | 433,048 |
| 12 | Mikhail Pryakin | 432,952 |
| 13 | Günter Flauger | 432,742 |
| 14 | Enzo Perin | 432,290 |
| 15 | Yosuke Eto | 429,984 |
| 16 | Leonid Fyodorov | 427,548 |
| 17 | Rainer Dietel | 426,645 |
| 18 | Vlastimil Melich | 425,097 |
| 19 | Józef Karpiel | 419,984 |
| 20 | Martin Körner | 416,645 |
| 21 | Alois Leodolter | 414,984 |
| 22 | Ensio Hyytiä | 414,758 |
| 23 | Martti Maatela | 412,000 |
| 24 | Akemi Taniguchi | 409,226 |
| 25 | Irvin Servold | 399,565 |
| 26 | Alfred Vincelette | 395,274 |
| 27 | Theodore Farwell | 386,694 |
| 28 | Clarence Servold | 382,710 |
| 29 | John Cress | 375,306 |
| 30 | Craig Lussi | 361,919 |
| 31 | Hal Nerdal | 332,387 |
| - | Rikio Yoshida | NF |
| - | Takashi Matsui | NF |
    NF = no finalitzà

## Referències

* 1 2 «Olympedia – Nordic Combined at the 1960 Winter Olympics». [Consulta: 25 desembre 2024].
# Fort Saint David

Fort Saint David (sovint escrit Fort St. David) fou una fortalesa britànica propera a Cuddalore a uns 160 km al sud de Madras a la costa de Coromandel. Fou comprat per la Companyia Britànica de les Índies Orientals als marathes el 1690. Robert Clive hi fou governador el 1756.
Inicialment era un petit fort construït per un mercader hindú, que va passar als marathes després de la conquesta de Gingi per Sivaji el 1677 i venut als britànics el 1690, primer per temps limitat i després de manera permanent amb les viles i pobles de la rodalia (fins on arribaven els trets de canó fets des del fort, que foren conegudes com "els pobles de les boles de canó" (cannonball villages). Les fortificacions es van reforçar el 1725. El 1746 (i fins al 1752) va esdevenir el quarter general britànic a l'Índia del sud després de l'ocupació francesa de Madras per Mahé de La Bourdonnais, i dos atacs intentats per Dupleix foren rebutjats. Finalment els francesos dirigits per Lally el van ocupar el 1758, però el van evacuar el 1760 davant Sir Eyre Coote. El 1782 el van ocupar altre cop i el van restaurar podent rebutjar un atac britànic del general Stuart el 1783, però per la pau de 1785 va retornar als britànics.

## Vegeu també

* Garudanadi

## Referències

* The Imperial Gazetteer of India, 1885, Sir William Wilson Hunter, London, Trübner & co.
* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. , Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India. Oxford: Clarendon Press, 1908.