# Institut Ostrom Catalunya

L'Institut Ostrom Catalunya, antigament conegut com a Col·lectiu Catalans Lliures (CCL) és un think tank català nascut com a col·lectiu el 2016, i registrat com a associació el 2018, per introduir el discurs i les propostes liberals en "l'articulació del nou model de país".
L'Institut Ostrom Catalunya s'autodefineix com un pol independent de coneixement, debat i generació d'idees, «compromès amb el pluralisme, els drets civils, les societats obertes, les institucions inclusives i l'economia de lliure mercat» i amb vocació d'incidir de manera determinant en l'opinió pública i les institucions catalanes. L'institut, amb seu a Barcelona, s'erigeix en "una via de participació i influència en el debat social, un pont entre el món acadèmic, la societat civil i els gestors públics per unir esforços amb vista a contribuir al progrés de la societat catalana". No rep subvencions públiques i afirma finançar les seves activitats exclusivament a través del mecenatge privat i les aportacions dels seus socis.
És membre oficial de l'Atlas Network, la xarxa de think tanks liberals més important del món.

## Història

El 20 de setembre del 2016 es va presentar com a col·lectiu amb el nom inicial de Col·lectiu Catalans Lliures a l'Ateneu Barcelonès, en forma de think tank per organitzar cursos, seminaris, conferències i debats; realitzar publicacions, vídeos i informes de recerca i dedicar esforços a la difusió de llarg abast de les idees liberals a través de campanyes i la participació en els mitjans de comunicació.
Algunes de les cares més visibles de l'entitat són l'empresari i músic Eric Herrera (actual president de l'entitat), el científic biomèdic Martí Jiménez, l'economista Roger Medina o l'enginyer i economista Pau Vila.
Al llarg dels darrers anys, han convidat a Barcelona a personalitats com Deirdre McCloskey, catedràtica d'història econòmica a la Universitat d'Illinois a Chicago; Chandran Kukathas, cap del departament de teoria política de la London School of Economics i Stian Westlake, assessor de tres ministres britànics d'innovació.
L'entitat forma part de la xarxa de think tanks Atlas Network, definit com a ultraconservador, de dreta extrema o dreta radical i ultraliberal, activa en més de 100 països per assolir influència global sobre els governs i polítiques públiques. Adopta el nom en referència a l'economista Elinor Olstrom, que paradoxalment, no defensava les polítiques econòmiques d'orientació neoliberal que propugna aquest grup.

## Iniciatives

Durant el 2021, entorn de la discussió política sobre l'harmonització fiscal entre comunitats autònomes a Espanya, va aportar les seves receptes basades en el foment del qual anomenen "competitivitat fiscal", i altres autors "dúmping fiscal". Segons l'Índex Autonòmic de Competitivitat Fiscal (AICF), elaborat pel lobby compost per diferents grups activistes de caràcter neoliberal com l'espanyol Fundación para el Avance de la Libertad i el Tax Foundation de Washington D.C., en col·laboració amb Friedrich Naumann, Fundación Civismo, l'Instituto de Estudios Económicos, la Fundación Juan de Mariana i el mateix Institut Ostrom, Catalunya era la comunitat menys "competitiva i atractiva" per als evasors fiscals, mentre que Madrid era al capdavant de les polítiques fiscals "en benefici de ciutadania i teixit econòmic", referint-se als inversors i empresaris que volen pagar menys impostos.
Durant el 2021, l'Institut Ostrom també va fer altres propostes entorn altres aspectes d'actualitat com les llars compartides, els peatges, les elèctriques públiques o el toc de queda en l'època Covid-19 i l'estat d'alarma que l'emparava, defensant la privatització de la sanitat, la indústria farmacèutica sense control públic, la major desregulació del sector.
Posteriorment, va defensar la supressió dels impostos de Patrimoni i de Successions, així com polítiques fiscals més favorables a les rendes altes, posant com a exemple el govern de la Comunitat de Madrid de Diaz Ayuso; va denunciar les diferents regulacions de l'habitatge i va defensar agilitzar i facilitar els desnonaments. Va criticar la possibilitat d'empreses elèctriques públiques. Va denunciar possibles regulacions en el sector del transport públic, defensant les empreses VTC davant del sector del taxi i el model de plataformes de repartiment a domicili com Glovo, davant les denúncies de precarietat laboral i fraus en la contractació -cas dels «falsos autònoms»-. Ostrom també va defensar l'abaratiment de la indemnització d'acomiadament dels treballadors i la desregulació laboral i va defensar l'ampliació de l'aeroport de Barcelona reclamada per sectors empresarials. En general, ha defensat en informes i articles les mesures econòmiques favorables a l'empresariat, conjuntament amb les organitzacions patronals.
Els seus representants han qualificat de "plebs extractives" els ciutadans treballadors i pensionistes que reben prestacions socials, al mateix temps que l'entitat defensa tots els avantatges fiscals, ajudes i subvencions a empreses i altes rendes, i el finançament públic d'infraestructures per als negocis privats.

## Controvèrsies

El 13 de setembre de 2021, el seu director de Programes i cofundador Alexànder Golovín fou nomenat assessor especial en matèria de polítiques estratègiques del Departament de Recerca i Universitats de la Generalitat de Catalunya. Aquest fet comportà una forta controvèrsia pública entorn del seu perfil liberal, de la seva edat (22 anys) i per no haver acabat els estudis universitaris. L'Institut Ostrom va emetre un comunicat l'endemà desmarcant-se de l'esmentat nomenament:
| « | Des de l’Institut ens desvinculem de la decisió empresa per la Conselleria d’Universitats i Recerca i refermem el nostre compromís amb la qualitat institucional. Reivindiquem transitar d’un model de selecció assentat en pautes de confiança i discrecionalitat cap a un que incorpori els principis de publicitat, transparència, competència i aptitud. | » |
| — Institut Ostrom |||
En el mateix comunicat l'Institut Ostrom anunciava el nom de la persona que passava a substituir-lo com a director de Programes, càrrec intern que havia tingut durant 5 anys. El 15 de setembre de 2021 el mateix Alexànder Golovín anunciava la seva renúncia al càrrec públic al qual dos dies abans havia estat nomenat.
Aquesta controvèrsia fou seguida d'una altra que, tot i que feia referència a fets anteriors, fou especialment ressaltada posteriorment, entorn d'un suposat suport de l'entitat a la presidenta de la Comunitat de Madrid Isabel Díaz Ayuso, en el marc de l'encàrrec d'un assessorament que Institut Ostrom, junt amb altres entitats, havia rebut per a participar en un informe en matèria fiscal a principis de setembre, pocs dies abans, doncs, en plena discussió política sobre si la Comunitat de Madrid era un "paradís fiscal". En la seva resposta el president de l'institut va posar en relleu el poc sentit que tenia, a parer seu, l'harmonització fiscal que busca el govern central i els seus aliats parlamentaris sobiranistes catalans, en lloc d'apostar per un règim fiscal propi, millor i competitiu, recordava que el 2018 l'institut havia treballat pel Departament d'Economia, però que no havia estat consultat pas ara, i va afegir que:
| « | Madrid no és un paradís fiscal. Cal ser curós amb les paraules. A Madrid no han eliminat els impostos principals, com el de societats o l'IRPF. Tampoc té secret bancari. Bàsicament han abaixat l'impost de patrimoni. A Portugal també ho han fet i allí hi governen els socialistes amb els comunistes. | » |
| — Eric Herrera, VozPópuli |||

## Referències

* 1 2 «Guia d'entitats del Departament de Justícia». Generalitat de Catalunya, 05-10-2018. [Consulta: 26 setembre 2021].
* ↑ ACN. «Dues-centes firmes per un estat independent català i liberal». Diari Ara, 20-09-2016. [Consulta: 26 setembre 2021].
* ↑ «Think tank liberal de Catalunya». [Consulta: 9 gener 2020].
* ↑ NacióDigital. «Catalunya ja és present a la major xarxa de «think tanks» liberals del món | NacióDigital». [Consulta: 25 agost 2020].
* ↑ «Catalunya obté representació a la major xarxa de 'think tanks' liberals del món». [Consulta: 25 agost 2020].
* ↑ «Ayuso, musa del 'lobby' ultracapitalista 'Atlas Network' en Latinoamérica con su "libertad o comunismo"». Público, 25-05-2021.
* ↑ «Catalans Lliures es converteix en l'Institut Ostrom».
* ↑ Sallés, Quico. «“Combatimos la hegemonía que la izquierda tiene del independentismo”» (en castellà). La Vanguardia, 22-10-2016.
* ↑ «El liberalisme català s'organitza: Neix l'Institut Ostrom Catalunya».
* ↑ «Atlas Network Entra En El Govern De Catalunya: 58.000 € Al Año Para Asesorar Sobre Universidades Sin Título Universitario». Pandemia digital, 14-09-2021.
* ↑ «The Koch-funded Atlas Network is also targeting Europe» (en anglès). Multinationals Observatory, 30-05-2024. [Consulta: 20 octubre 2024].
* ↑ «Opinion: The far-right, misinformation, and academic freedom» (en anglès). Massey University, 01-08-2024. [Consulta: 10 juliol 2024].
* ↑ «Extremas derechas 2.0, una gran familia global» (en castellà). NACLA- North American Congress on Latin America, 02-04-2024. [Consulta: 10 juliol 2024].
* ↑ «How the right’s radical thinktanks reshaped the Conservative party» (en anglès). The Guardian, 29-11-2019. [Consulta: 10 juliol 2024].
* ↑ «Atlas Network, el think tank ultraliberal que gana terreno en la UE de la mano de la agenda anticlimática» (en castellà). El Salto, 09-06-2024. [Consulta: 10 juliol 2024].
* ↑ «Atlas Network, el 'lobby' ultracapitalista que ansía el poder en América Latina, hasta el cuello en los 'papeles de Pandora'» (en castellà). Público, 07-09-2022. [Consulta: 10 juliol 2024].
* ↑ «Understanding Atlas: how a right-wing network is building global influence» (en anglès). PSA. Associació de Serveis Públics de Nova Zelanda. [Consulta: 10 juliol 2024].
* ↑ «Elinor Ostrom, refutadora de leyendas neoliberales». Perfil, 06-08-2022.
* ↑ «Elinor Ostrom: Los comunes, ni tragedia ni panacea» (en castellà). El Salto, 06-11-2020.
* ↑ «Què és el dúmping fiscal?». À Punt, 26-11-2020.
* ↑ «El dumping fiscal o cómo acabar todos más pobres» (en castellà). Público. [Consulta: 5 maig 2023].
* 1 2 «El lobby contra los impuestos aplaude la política fiscal de la CAV» (en castellà). Naiz, 05-10-2022.
* ↑ «Madrid lidera el sistema fiscal más competitivo, con Cataluña a la cola - elEconomista.es» (en castellà). elEconomista.es, 22-09-2021. [Consulta: 26 setembre 2021].
* ↑ Medina, Roger. «La llar compartida, en perill a Barcelona? - 07 abril 2021». El Punt Avui, 07-04-2021. [Consulta: 26 setembre 2021].
* ↑ «¿Pueden desaparecer los peajes?» (en castellà). [Consulta: 26 setembre 2021].
* ↑ «L'elèctrica pública, una opció costosa i complexa per abaratir la factura de la llum, segons els experts». ACN, 12-09-2021. [Consulta: 26 setembre 2021].
* ↑ «Catalunya liquida un toc de queda lesiu contra els drets fonamentals, segons la justícia i els experts». El Món, 26-08-2021. [Consulta: 26 setembre 2021].
* ↑ «Una indústria farmacèutica potent, no pública». Nació Digital, 09-08-2020.
* ↑ «Informe: Innovació regulatòria en temps de pandèmia», 01-11-2020.
* ↑ «A vueltas con el Impuesto de Patrimonio y la armonización fiscal». Economia Digital.
* ↑ «Eric Herrera: “Es una anomalía en Occidente que la CUP condicione a los partidos del Govern"». Cronica Global.
* ↑ «Madrid barre a Cataluña en competitividad fiscal». Economia Digital.
* ↑ «La nueva ley de vivienda: ¡son los incentivos!». Crónica Global.
* ↑ «Una llei de desallotjaments exprés contra les ocupacions: l'exemple de Mataró». 324.cat.
* ↑ «[ps://cronicaglobal.elespanol.com/pensamiento/20210902/una-electrica-publica-para-que/609069089_13.html Una eléctrica pública, ¿para qué?]». Crónica Global.
* ↑ «Taxis i VTC, l'hora de la veritat». El NAcional.
* ↑ «Mas-Colell i els fundadors de Glovo són els premiats d'Ostrom». Via empresa.
* ↑ «Menys indemnitzacions laborals i fora regulacions: la recepta de l'Institut Ostrom de cara al 23-J». Nació Digital.
* ↑ «Pau Vila: «L'infantilisme s'ha instal·lat en el 'mainstream' català»». NacióDigital. [Consulta: 31 agost 2023].
* ↑ «Ostrom exigeix l’eliminació de 130 regulacions en favor de l’empresariat». ElMon.cat.
* ↑ «Ostrom i CECOT presenten un decàleg de mesures legislatives per facilitar l’activitat empresaria». El Nacional.
* ↑ «Martí Jiménez: “Les plebs extractives també existeixen”». Vilaweb, 09-02-2022.
* ↑ «Un dels fundadors del ‘think tank’ que defensava reduir assessors, fitxat a dit pel Govern». El Món, 14-09-2021. [Consulta: 26 setembre 2021].
* ↑ «Comunicat de l’Institut en relació als fets apareguts a premsa les últimes hores». Institut Ostrom, 14-09-2021. [Consulta: 26 setembre 2021].
* ↑ «Alexànder Golovín renuncia com a assessor d'Universitats després de la polèmica». Vilaweb, 15-09-2021. [Consulta: 26 setembre 2021].
* ↑ Fàbregas, Laura. «ERC acuerda con Sánchez "acabar con el paraíso fiscal" de Madrid para facilitar los Presupuestos» (en castellà). VozPópuli, 24-11-2020. [Consulta: 26 setembre 2021].
* ↑ Fàbregas, Laura. «Ayuso confía en liberales catalanes para frenar la armonización fiscal de Sánchez» (en castellà). VozPópuli, 08-09-2021. [Consulta: 26 setembre 2021].