OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Gerard Encuentra i Bellmunt

Gerard Encuentra i Bellmunt (Lleida, 9 de gener de 1990) és un entrenador català de bàsquet. Actualment dirigeix el Força Lleida Club Esportiu, amb qui va disputar tres play-off consecutius d'ascens a la Lliga ACB fins a retornar l'equip de la ciutat a la màxima categoria del bàsquet estatal dinou anys després de fer-ho el Lleida Basquetbol.

## Trajectòria

Gerard Encuentra va començar la seva trajectòria al món del bàsquet formant-se a les categories inferiors del Club Bàsquet Pardinyes, amb el qual va arribar a ser segon entrenador de Jorge Serna durant les temporades 2014-15 i 2015-16 a la Lliga EBA.
A l'estiu del 2016, després de la sortida de Jorge Serna al Força Lleida com a entrenador assistent de Borja Comenge, Encuentra va agafar les regnes del primer equip del CB Pardinyes a la Lliga EBA, al qual va acabar dirigint durant un total de 5 temporades, i que la temporada 2018-19 va aconseguir l'ascens a la Lliga LEB Plata. En les següents dues temporades, Encuentra va aconseguir mantenir el conjunt lleidatà a la LEB Plata, acabant en setè i novè lloc de la lliga regular, respectivament.
El 14 de juny de 2021 va signar pel Força Lleida Club Esportiu de la Lliga LEB Or per dues temporades, un compromís que després va renovar fins al 2026.

## Referències

* ↑ «Gerard Encuentra, pregoner del bàsquet lleidatà». Esport3, 25-05-2023. [Consulta: 4 maig 2024].
* ↑ «Gerard Encuentra, centenari». Segre, 27-02-2024. [Consulta: 4 maig 2024].
* 1 2 Monge, José Carlos. «Em sento molt valorat». Segre, 01-02-2024. [Consulta: 4 maig 2024].
* ↑ «El Força Lleida ja és equip d'ACB dinou anys després». Esport 3, 09-06-2024. [Consulta: 10 juny 2024].
* ↑ «Fase Final 2: Entrevista a Gerard Encuentra (Pardinyes)» (en castellà), 19-05-2017. [Consulta: 4 maig 2024].
* ↑ «Gerard Encuentra, nuevo entrenador del Força Lleida» (en castellà). [Consulta: 4 maig 2024].
# Mim de l'illa de San Cristóbal

El mim de l'illa de San Cristóbal (Mimus melanotis) és una espècie d'ocell pertanyent a la família Mimidae i un dels primers animals que Charles Darwin va trobar a les illes Galápagos quan hi va arribar l'any 1835.

## Morfologia

* Fa entre 25 i 26 cm de llargària.
* El mascle pot arribar a pesar 53,2 g i la femella 48.
* Color marró grisenc per sobre i pàl·lid per sota. Els exemplars joves tenen més ratlles a la part inferior que els adults.
* Tots dos sexes són semblants, tot i que la femella és un 10% més petita que el mascle.
* El cant és melodiós i fort.

## Reproducció

Té lloc entre el gener i l'abril.

## Alimentació

Menja artròpodes, fruites i baies. De manera ocasional, també es nodreix de les paparres (Acarina) que parasiten les iguanes marines (Amblyrhynchus cristatus).

## Hàbitat

Ocupa una gran varietat d'hàbitats: des de les terres baixes fins al cim de l'illa on viu (a 715 m d'altitud), incloent-hi els manglars, matollars àrids, boscos abaldufats amb arbres dispersos (Bursera spp.), boscos de guaiabers i zones de cactàcies arborescents (Opuntia spp.). Tendeix a evitar els boscs densos i humits, les pastures i les àrees urbanes.

## Distribució geogràfica

És un endemisme de l'illa de San Cristóbal (illes Galápagos, l'Equador).

## Estat de conservació

En queden només 8.000 exemplars i les seues principals amenaces són la pèrdua i degradació del seu hàbitat provocada per la introducció d'espècies exòtiques vegetals (com ara, Psidium guajava, Eugenia jambos i Rubus niveus) i animals (la rata negra i els gats assilvestrats), la presència de noves malalties (com ara, la malària aviària, la qual escapa al control del creixent nombre de granges de pollastres que hi ha a l'illa), el canvis climàtics lligats al fenomen d'El Niño, el sobrepasturatge de cabres, l'augment dels assentaments humans i d'altres activitats humanes.

## Referències

* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ «Mim de l'illa de San Cristóbal». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 20/01/2022(català)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 ARKive Arxivat 2009-05-22 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ Darwin, C.R., 1845. Journal of researches into the natural history and geology of the countries visited during the voyage of H.M.S. Beagle round the world, under the Command of Capt. Fitz Roy, R.N. 2a edició. John Murray, Londres. «Darwin Online».
* 1 2 3 4 5 BirdLife International (anglès)
* ↑ Charles Darwin Foundation, 2006. Charles Darwin Research Station Fact Sheet: Mockingbirds (Nesomimus spp). Charles Darwin Foundation for the Galapagos Islands (AISBL), illes Galápagos, l'Equador.

## Bibliografia

* Del Hoyo, J., Elliott, A. i Sargatal, J., 2005. Handbook of the Birds of the World. Volum 10: Cuckoo-Shrikes to Thrushes. Lynx Edicions, Barcelona.
* Dickinson, E.C. (ed.), 2003. The Howard & Moore Complete Checklist of the Birds of the World. 3a edició. Christopher Helm, Londres: 1-1039.
* Monroe Jr., B.L. & Sibley, C.G., 1993. A World Checklist of Birds. Yale University Press, New Haven i Londres.

## Enllaços externs

* Encyclopedia of Life (anglès)
* The Internet Bird Collection (anglès)
* Flickr (castellà)
# Partit Nacional Feixista

El Partit Nacional Feixista (PNF) va ser un partit polític italià, màxima expressió del feixisme i únic partit legal durant la dictadura de Benito Mussolini.

## Història

El PNF va ser fundat a Roma, el 7 de novembre de 1921 per iniciativa de Mussolini en convertir-se en partit els Fasci Italiani di combattimento. Els feixistes van conquistar el poder el 28 d'octubre de 1922, en ser nomenat Mussolini cap de govern després de la marxa sobre Roma. Creant una llei electoral que beneficiava als guanyadors, el PNF va aconseguir la majoria absoluta l'abril de 1924. Aquest triomf va ser durament criticat per l'oposició que va denunciar nombroses irregularitats, sobretot el diputat socialista Giacomo Matteotti, assassinat poc després de les seves denúncies.
El partit es va convertir en l'únic permès des de 1928 a 1943. No obstant això, el PNF fou dissol amb l'arrest de Mussolini. Amb l'alliberament del dictador pels alemanys, el partit es refundà amb el nom de Partit Feixista Republicà, que conclourà la seva existència amb la mort del Duce.
L'actual Constitució d'Itàlia (vigent des de 1948) prohibeix expressament la refundació del PNF.

## Secretaris del PNF

* Michele Bianchi (1921 - 1923)
* dirección colegiada (1923)
    triumvirat: Michele Bianchi, Nicola Sansanelli i Giuseppe Bastianini
* Francesco Giunta (1923 - 1924)
* direcció col·legiada (1924 - 1925)
    quadriumvirat: Roberto Forges Davanzati, Cesare Rossi, Giovanni Marinelli e Alessandro Melchiorri
* Roberto Farinacci (1925 - 1926)
* Augusto Turati (1926 - 1930)
* Giovanni Giuriati (1930 - 1931)
* Achille Starace (1931 - 1939)
* Ettore Muti (1939 - 1940)
* Adelchi Serena (1940 - 1941)
* Aldo Vidussoni (1941 - 1943)
* Carlo Scorza (1943)
# Lambda

La lambda és l'onzena lletra de l'alfabet grec. S'escriu Λ en majúscula, i λ en minúscula. Té un valor numèric de 30.
Utilitzacions de lambda:
* Cosmologia: en majúscula, representa la constant cosmològica introduïda per Albert Einstein.
* Era l'emblema dels Espartans.
* Física: en minúscula, símbol de la longitud d'ona i de la velocitat de la punta de les pales en molins de vent, en majúscula un tipus de partícules.
* Microbiologia: mena de bacteriòfag molt utilitzat per recombinacions d'E.coli. Vegeu: Fag Lambda.
* En fotografia es fa servir per a indicar els positius.
* És l'emblema de nombrosos col·lectius gai i del moviment identitari.
* Una antiga unitat de volum equivalent a un microlitre.
* També és usat per representar el famós videojoc Half-Life de Valve.

## Referències

Viccionari
# Mil·li-

Mil·li (símbol m) és un prefix del Sistema Internacional que indica un factor de 10$^{-3}$, o 1/1.000 o 0,001.
Proposat el 1793 i adoptat el 1795, prové del llatí mille; que significa mil
Per exemple;
    1 mil·límetre = 1 mm = 10$^{-3}$ metres = 0,001 metres
    1 mil·lilitre = 1 ml = 1 centímetre cúbic = 1 cc = 10$^{-3}$ litres = 0,001 litres
    1 mil·ligram = 1 mg = 10$^{-3}$ grams = 0,001 grams
    1 mil·lisegon = 1 ms = 10$^{-3}$ segons = 0,001 segons

## Referències

* ↑ «Special Publication 811: NIST Guide to the SI, Chapter 4: The Two Classes of SI Units and the SI Prefixes». Physical Measurement Laboratory, 02-07-2009.
* ↑ Commission temporaire de Poids & Mesures rêpublicaines, En exécution des Décrets de la Convention Nationale. Instruction abrégée sur les mesures déduites de la grandeur de la Terre; uniformes pour toute la Rêpublique, et sur les Calculs relatifs à leur division décimale (en francès). Edition originale. París, France: De l'imprimerie nationale exécutive du Louvre, 1793 [Consulta: 9 octubre 2015].
Viccionari
# Micro-

Micro- (símbol μ) és un prefix del Sistema Internacional que indica la milionèsima part d'una unitat, o un factor de 10$^{-6}$, o 1/1.000.000.
Adoptat el 1960, prové del grec μικρός (mikrós, petit). Per a evitar qualsevol confusió, l'Oficina Internacional de Pesos i Mesures el 1967 va decidir suprimir el terme «micron» per micròmetre, que tenia el simbol µ i que des d'aleshores s'ha d'escriure µm.
    1 micròmetre = 1 μm = 10$^{-6}$ metres = 0,000 001 metres
    1 microgram = 1 μg = 10$^{-6}$ grams = 0,000 001 grams
    1 microlitre = 1 μl = 10$^{-6}$ litres = 0,000 001 litres
    1 microsegon = 1 μs = 10$^{-6}$ segons = 0,000 001 segons
Fora de la metrologia, el prefix diminutiu micro- també s'utilitza en moltes paraules per referir-se a coses petites. Sovint tenen un corol·lari amb el prefix macro- que significa el contrari.
* microbi, microbiologia
* microbús, petit autobús
* microscopi
* microprocessador
* microclima
* microcosmos, petit món
* microeconomia
* microfilm
* microona
* etc.

## Referències

* ↑ «Micro-». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Résolution 7 de la 13e CGPM (1967/68)» (pdf) (en francès). Bulletin du BIPM. Oficina Internacional de Pesos i Mesures (BIPM), 1968, pàg. 105.
* ↑ «Micro-». Gran Diccionari de la Llengua Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
Viccionari
# Timberon

Timberon és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Nou Mèxic. Segons el cens del 2000 tenia 309 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Timberon tenia 309 habitants, 145 habitatges, i 98 famílies. La densitat de població era de 5,9 habitants per km².
Dels 145 habitatges en un 14,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 63,4% hi vivien parelles casades, en un 2,1% dones solteres, i en un 32,4% no eren unitats familiars. En el 29,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,13 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,52.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 16,2% tenia menys de 18 anys, un 3,6% entre 18 i 24, un 15,2% entre 25 i 44, un 36,6% de 45 a 60 i un 28,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 54 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 100,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 24.519 $ i la renda mediana per família de 25.804 $. Els homes tenien una renda mediana de 13.000 $ mentre que les dones 25.278 $. La renda per capita de la població era d'11.743 $. Aproximadament el 2,9% de les famílies i el 9,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Timberon». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Timberon». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Upper Fruitland

Upper Fruitland (navaho Doo Alkʼahii) és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Nou Mèxic. Segons el cens del 2000 tenia 1.664 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Upper Fruitland tenia 1.664 habitants, 431 habitatges, i 374 famílies. La densitat de població era de 85,9 habitants per km².
Dels 431 habitatges en un 53,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 55,2% hi vivien parelles casades, en un 23,4% dones solteres, i en un 13% no eren unitats familiars. En el 10,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,86 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 4,16.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 37,8% tenia menys de 18 anys, un 11,4% entre 18 i 24, un 26,7% entre 25 i 44, un 18,4% de 45 a 60 i un 5,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 26 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 91,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 25.096 $ i la renda mediana per família de 26.346 $. Els homes tenien una renda mediana de 19.567 $ mentre que les dones 15.822 $. La renda per capita de la població era de 9.246 $. Aproximadament el 27,7% de les famílies i el 26,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.
El segons el cens dels Estats Units de 2010 el 97,78% dels habitants són nadius americans i el 0,96% blancs.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Upper Fruitland». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 9 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Upper Fruitland». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Peta-

Peta (símbol P) és un prefix del Sistema Internacional que indica un factor de 10$^{15}$, o 1.000.000.000.000.000.
Adoptat el 1975, només difereix una lletra (tal com passa amb el prefix Tera) de la paraula grega πέντε, penta, que significa cinc, ja que és igual a 1000⁵.
Per exemple;
    1 petàmetre = 1 Pm = 10$^{15}$ metres
    1 petagram = 1 Pg = 10$^{15}$ grams
    1 petasegon = 1 Ps = 10$^{15}$ segons
En informàtica peta vol dir 1 125 899 906 842 624 (1024⁵ o 2$^{50}$), en lloc de 1 000 000 000 000 000, especialment quan és usat el prefix byte, obtenint un petabyte. Per a resoldre aquesta ambiguetat, s'ha proposat el terme pebibyte per al valor 2$^{50}$ bytes. Però la utilització d'aquest terme no està gaire estesa.
# Old Agency

Old Agency és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Montana. Segons el cens del 2000 tenia 95 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Old Agency tenia 95 habitants, 31 habitatges, i 23 famílies. La densitat de població era de 62,2 habitants per km².
Dels 31 habitatges en un 51,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 35,5% hi vivien parelles casades, en un 19,4% dones solteres, i en un 25,8% no eren unitats familiars. En el 19,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 3,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,06 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,57.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 36,8% tenia menys de 18 anys, un 13,7% entre 18 i 24, un 32,6% entre 25 i 44, un 9,5% de 45 a 60 i un 7,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 24 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 106,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 18.750 $ i la renda mediana per família de 22.917 $. Els homes tenien una renda mediana de 22.250 $ mentre que les dones 11.250 $. La renda per capita de la població era de 7.623 $. Aproximadament el 48,4% de les famílies i el 53,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Old Agency». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Old Agency». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Ratatosc

En la mitologia escandinava, Ratatosc (norrè: Ratatǫskr significa «dent rosegadora" o «dent perforadora») és el nom de l'esquirol que corre pel tronc del freixe còsmic Ígdrasil, portant les paraules rancunioses i hostils que s'adrecen mútuament el drac Nidhog i l'àguila (el nom de la qual es desconeix) que viu a la capçada de l'arbre.
En islandès modern, hom hi llegeix el mot com a Ratatoskur, encara que, si hom mira amb atenció el dibuix adjunt, del segle xvii, podrà constatar que, el que realment hi diu, és Ratatøskur; Ratatöskur és la forma que s'hi ha emprat tradicionalment.
Ratatosc està descrit a l'Edda poètica, compilada al segle xiii a partir de fonts tradicionals anteriors, i a l'Edda en prosa, escrita al segle xiii per Snorri Sturluson.

## Referències

* ↑ «Macià Riutort i Riutort: ÍSLENSK-KATALÓNSK ORÐABÓK XIX – DICCIONARI ISLANDÈS-CATALÀ XIX». [Consulta: 26 maig 2024]. «◊ íkorni sá, er heitir Ratatǫskr, rennr upp ok niðr eptir askinum ok berr ǫfundarorð milli arnarins ok Niðhǫggs: l'esquirol que es diu Ratatosc (“Dent Rosegadora”) puja i baixa al llarg del freixe portant les paraules rancunioses entre l'àguila (d'aquesta àguila hom no en sap pas el nom, com tampoc no se sap el motiu pel qual àguila i drac s'odien i adrecen contínuament paraules hostils) i Nidhog»
* ↑ Orchard, Andy. Dictionary of Norse Myth and Legend (en anglès). Cassell, 1997, p. 129. ISBN 978-0-304-34520-5.
* ↑ Simek, Rudolf. Dictionary of Northern Mythology (en anglès). D.S. Brewer, 1996, p. 261. ISBN 978-0-85991-513-7.
* ↑ Byock, Jesse. The Prose Edda (en anglès). Penguin UK, 2005-07-28, p. 173. ISBN 978-0-14-191274-5.
* ↑ Lindow, John. Norse Mythology: A Guide to Gods, Heroes, Rituals, and Beliefs (en anglès). Oxford University Press, USA, 2002-09-19, p. 259. ISBN 978-0-19-515382-8.
* ↑ Mark, Joshua J. «Norse-Viking Symbols & Meanings» (en anglès). World History Encyclopedia, 10-01-2019. [Consulta: 23 gener 2022].
* ↑ Archer, Peter. The Book of Viking Myths: From the Voyages of Leif Erikson to the Deeds of Odin, the Storied History and Folklore of the Vikings (en anglès). Simon and Schuster, 2017-02-07, p. 202. ISBN 978-1-5072-0144-2.
# Cractícids

Els cractícids (Cracticidae), són una família d'ocells de l'ordre dels passeriformes. Avui és considerada obsoleta i alguns autors la consideren la subfamília cracticins (cracticinae) dins els artàmids (Artamidae).

## Llistat de gèneres

Segons la classificació del Congrés Ornitològic Internacional (versió 2.4 2009) aquesta família constava de 4 gèneres amb 12 espècies:
* Gènere Cracticus, amb 6 espècies.
* Gènere Gymnorhina, amb una espècie: Gymnorhina tibicen.
* Gènere Strepera, amb tres espècies.
* Gènere Peltops, amb dues espècies.
En la versió 11.1 de 2021 però, aquests gèneres i espècies s'inclouen als Artàmids.

## Referències

* ↑ F Gill, D Donsker et P Rasmussen (Eds). 2021. IOC World Bird List (v11.1). doi : 10.14344/IOC.ML.11.1.
# Superfície cònica

Una superfície cònica és una superfície il·limitada formada per la unió de les rectes que passen per un punt fix, anomenat vèrtex, i per cada un dels punts d'una corba fixa, anomenada directriu, que no conté el vèrtex. Cada una d'aquestes línies rectes s'anomena generatriu de la superfície. En general, una superfície cònica consisteix en dues meitats il·limitades idèntiques i simètriques unides pel vèrtex. Una superfície cilíndrica es pot imaginar com un cas particular de superfície cònica amb el vèrtex a l'infinit, és a dir, amb les generatrius paral·leles.
El cos sòlid anomenat con es forma quan una superfície cònica que tingui una circumferència per directriu es talla amb un pla que talla totes les generatrius. S'anomena base del con la figura plana que delimita l'extrem del con, i eix del con a la recta que uneix el vèrtex amb el centre de la base. La base serà un cercle o una el·lipse segons si el pla secant era perpendicular o oblic respecte l'eix del con.
Quan l'eix és perpendicular a la base i, per tant, la base és un cercle, la figura s'anomena con recte, i es pot imaginar com el cos format per la revolució d'un triangle rectangle sobre un dels seus catets com a eix de revolució.

## Referències

* ↑ «SUPERFICIE CÓNICA – EXP GRÁFICA» (en espanyol europeu). [Consulta: 9 setembre 2018].
# W

La W és la vint-i-tresena lletra de l'alfabet català i divuitena de les consonants. El seu nom és ve doble. S'usa en llengües com l'alemany, l'anglès o el polonès i en altres que han pres manlleus d'elles.

## Fonètica

En català és una lletra que només és utilitzada en mots d'origen estranger. El seu so sol ser /b/ (per exemple: watt) o /w/ (per exemple: newton o maxwell) segons la paraula d'origen.

## Significats de W

* Bioquímica: en majúscula símbol del triptòfan.
* Física: Símbol del treball.
* Representa el treball
* Química: en majúscula símbol de l'element químic tungstè (o wolframi).
* Sistema internacional: Símbol del watt.
* Informàtica: Les tres www són una part de les adreces d'Internet
* Periodisme: Les cinc W són les preguntes bàsiques a les quals ha de respondre una notícia (per les paraules angleses corresponents a qui, què, on, quan i per què)
* Matemàtiques: La funció W de Lambert
* És el símbol internacional de l'oest

## Símbols derivats o relacionats

| Caràcter | Descripció | Unicode (maj./min.) | Html (maj./min.) | Notes d'ús |
| Ŵ | W amb accent circumflex | U+0174 U+0175 | | gal·lès |
| Ẇ | W amb punt superior | U+1E86 U+1E87 | | |
Viccionari
# Pubertat tardana

Una pubertat tardana o pubertat retardada és una pubertat que apareix anormalment tard, més enllà dels setze anys. Es considera patològic i requereix un estudi mèdic. En el cas de les noies, el primer signe que haurien de notar ja als setze anys és tenir almenys els botons mamaris, que vol dir que els mugrons ja no són plans sinó abonyats. Una pubertat tardana, i una pubertat precoç també, pot afectar la fertilitat d'un home. Pot ser causada per una pèrdua important de pes o pel fet que el noi o noia pateixi un estrès massa fort o per un excés d'exercici físic. També pot ser deguda a problemes funcionals del cos, com alteracions de l'hipotàlam o de la hipòfisi, tumors o a l'absència de neurones productores de gonadotropines (GnRH).

## Vegeu també

* Pubertat precoç

## Referències

* ↑ Evolució biofisiològica en l'adolescència, d'Isabel Moya Colacios. Publicat a Infermera Virtual, web editada pel Col·legi Oficial d'Infermeria de Barcelona. 27 de juny de 2010
* ↑ Causes i antecedents de la fertilitat masculina Arxivat 2009-10-25 a Wayback Machine. Institut Marquès, any 2003
* ↑ Fisiologia de la reproducció i desenvolupament humà, de Jovita Mezquita Pla. Edicions Universitat de Barcelona, 2009. ISBN 9788447533572