OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Lliga neerlandesa de futbol 1899-00

La Lliga neerlandesa de futbol 1899–1900 va ser disputada per tretze equips que participaven en dues divisions. El campió nacional seria determinat per un play-off amb els guanyadors de la divisió de futbol oriental i occidental dels Països Baixos. L'HVV Den Haag va guanyar el campionat en vèncer el Victòria Wageningen per 1-0 en un partit de desempat.

## Nous equips

Eerste Klasse Est:
* Hèrcules
* Victòria Wageningen
Eerste Klasse Oest:
* Ajax Sportman Combinatie (també conegut com a Ajax Leiden)

## Divisions
### Eerste Klasse Est

| Pos | Equip | PJ | PG | PE | PP | GF | GC | Pts | DG | Notes |
| 1 | Victoria Wageningen | 10 | 6 | 3 | 1 | 28 | 8 | 15 | +20 | Classificat a la final del campionat. |
| 2 | Go Ahead Wageningen | 10 | 4 | 4 | 2 | 18 | 12 | 12 | +6 | - |
| 3 | Quick Nijmegen | 10 | 3 | 4 | 3 | 14 | 13 | 10 | +1 | - |
| 4 | SBV Vitesse | 10 | 4 | 2 | 4 | 12 | 22 | 10 | -10 | - |
| 5 | Hercules | 10 | 3 | 1 | 6 | 13 | 22 | 7 | -9 | - |
| 6 | PW | 10 | 2 | 2 | 6 | 15 | 23 | 6 | -8 | - |
PJ = Partits jugats; PG = Partits guanyats; PE = Partits empatats; PP = Partits perduts; GF = Gols a favor; GC = Gols en contra; Pts = Punts; DG = Diferència de gols

### Eerste Klasse Oest

| Pos | Equip | PJ | PG | PE | PP | GF | GC | Pts | DG | Notes |
| 1 | HVV Den Haag | 12 | 10 | 1 | 1 | 45 | 22 | 21 | +23 | Classificat a la final del campionat. |
| 2 | Ajax Sportman Combinatie | 12 | 6 | 4 | 2 | 28 | 14 | 16 | +12 | - |
| 3 | RAP | 12 | 6 | 3 | 3 | 37 | 16 | 15 | +21 | - |
| 4 | Sparta Rotterdam | 12 | 5 | 1 | 6 | 20 | 29 | 11 | -9 | - |
| 5 | HFC Haarlem | 12 | 4 | 2 | 6 | 20 | 27 | 10 | -7 | - |
| 6 | HBS Craeyenhout | 12 | 3 | 2 | 7 | 21 | 34 | 8 | -13 | - |
| 7 | Koninklijke HFC | 12 | 1 | 1 | 10 | 12 | 41 | 3 | -29 | No participa la propera temporada. |
PJ = Partits jugats; PG = Partits guanyats; PE = Partits empatats; PP = Partits perduts; GF = Gols a favor; GC = Gols en contra; Pts = Punts; DG = Diferència de gols

### Play-off del campionat

| Equip 1 | Global | Equip 2 | Anada | Tornada |
| HVV Den Haag | Una victòria cadascun | Victoria Wageningen | 4–1 | 0–2 |

### Repetició

| Equip 1 | Marcador | Equip 2 |
| HVV Den Haag | 1–0 | Victoria Wageningen |
L'HVV Den Haag va guanyar el campionat.

## Referències

* ↑ «Taules de classificació de la lliga neerlandesa de futbol». Rsssf.org. [Consulta: 2 juny 2024].

## Enllaços externs

* Campionats de la Lliga de futbol dels Països Baixos RSSSF 1898-1954
* RSSSF Eerste Klasse Oost
* RSSSF Eerste Klasse West
# Kurt Weiß

Kurt Weiß (Berlín, 30 de març de 1906 - Berlín, 29 de maig de 1995) va ser un jugador d'hoquei sobre herba i atleta alemany que va competir entre les dècades de 1920 i 1930.
El 1928 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu d'Amsterdam, on va guanyar la medalla de bronze com a membre de l'equip alemany en la competició d'hoquei sobre herba, tot i que no arribà a disputar cap partit. Vuit anys més tard, als Jocs de Berlín, va guanyar la medalla de plata en la mateixa competició. Fou 40 vegades internacional entre 1927 i 1947. A nivell de clubs jugà al Berliner SC, amb qui va guanyar les lligues d'Alemanya de 1937, 1938 i 1944. Una vegada retirat va exercir d'entrenador, entre d'altres, de la selecció alemanya als Jocs Olímpics d'Estiu de 1952.
Com a atleta va destacar en el decatló, guanyat el Campionat d'Alemanya de 1927, 1929 i 1930 i establint dos rècords alemanys, el 1927 i el 1929.

## Referències

* 1 2 3 «Olympedia – Kutti Weiß». [Consulta: 21 febrer 2025].
* ↑ «BremenHockey». [Consulta: 21 febrer 2025].
# Ravenwood

Ravenwood és una població dels Estats Units a l'estat de Missouri. Segons el cens del 2000 tenia 448 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Ravenwood tenia 448 habitants, 196 habitatges, i 118 famílies. La densitat de població era de 640,6 habitants per km².
Dels 196 habitatges en un 29,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 50% hi vivien parelles casades, en un 6,6% dones solteres, i en un 39,3% no eren unitats familiars. En el 33,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 17,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,29 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,93.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,9% tenia menys de 18 anys, un 12,3% entre 18 i 24, un 25,4% entre 25 i 44, un 20,3% de 45 a 60 i un 18,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 89,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 31.250 $ i la renda mediana per família de 39.750 $. Els homes tenien una renda mediana de 27.120 $ mentre que les dones 18.750 $. La renda per capita de la població era de 16.136 $. Entorn del 5,6% de les famílies i el 8,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Ravenwood». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Ravenwood». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 8 agost 2010].
# Kustaa Pihlajamäki

Kustaa Pihlajamäki (Nurmo, Finlàndia 1902 - Hèlsinki 1944) fou un lluitador finès, guanyador de tres medalles olímpiques.

## Biografia

Va néixer el 7 d'abril de 1902 a la ciutat de Nurmo, població situada a la província de Finlàndia Occidental. Fou germà del també lluitador i medallista olímpic Hermanni Pihlajamäki. Va morir el 10 de febrer de 1944 a la ciutat de Hèlsinki.

## Carrera esportiva

Va participar, als 22 anys, en els Jocs Olímpics d'Estiu de 1924 realitzats a París (França), on aconseguí guanyar la medalla d'or en la prova de pes gall en la modalitat de lluita lliure. En els Jocs Olímpics d'Estiu de 1928 realitzats a Amsterdam (Països Baixos) aconseguí guanyar la medalla de plata en la prova de pes ploma. En els Jocs Olímpics d'Estiu de 1932 realitzats a Los Angeles (Estats Units) arribà a la final de la prova de pes lleuger, si bé no va obtenir medalla. En els Jocs Olímpics d'Estiu de 1936 realitzats a Berlín (Alemanya nazi) aconseguí guanyar una nova medalla d'or, en aquesta ocasió en la prova de pes ploma, i amb un lapse de 12 anys des del primer or aconseguit, un fet que només ha aconseguit fer Carl Westergren.
Al llarg de la seva carrera ha guanyat 9 Campionats d'Europa de lluita, sis en la modalitat de lluita grecoromana i dos en lluita lliure. Mai arribà a competir en el Campionat del Món.

## Referències

* 1 2 3 «Olympedia – Kustaa Pihlajamäki». [Consulta: 30 octubre 2024].
* ↑ «International Wrestling Database». [Consulta: 30 octubre 2024].
# Pou quàntic

Un pou quàntic (quantum well en anglès) és un pou de potencial que confina, en dues dimensions, partícules que originalment tenien llibertat per moure's en tres, forçant-les a ocupar una «zona plana». Els efectes del confinament quàntic es produeixen quan el gruix del pou quàntic és comparable a la longitud d'ona de De Broglie de les partícules portadores d'energia (generalment electrons i buits d'electrons), generant així nivells d'energia anomenades "subbandes energètiques", pel qual aquests portadors d'energia sol podran prendre valors discrets d'energia.
Dringle va observar per primera vegada aquest fenomen el 1974. La «discretització» dels nivells d'energia és considerada, per molts investigadors, una de les manifestacions més interessants de la mecànica quàntica.
Hi ha altres tipus d'estructures quàntiques que mantenen semblances amb els pous quàntics: els fils quàntics (o quantum wires) i els punts quàntics (o quantum dots), encara que en aquestes estructures el confinament de partícules correspon a dos i a tres dimensions respectivament.

## Fabricació

Els pous quàntics es formen en semiconductors que posseeixen materials com l'arsenur de gal·li (l'arsenur d'alumini, per exemple), emparedat entre dues capes de materials, constituint així una banda prohibida (també anomenada «bretxa de banda», «banda interdicta» o fins i tot «band gap», el seu original de l'anglès). Aquestes estructures poden ser conreades mitjançant procediments de creixement epitaxial, com l'epitàxia de llamp molecular o la deposició química de vapor.

## Aplicacions més comunes

A causa de la naturalesa quasi bidimensional, els electrons als pous quàntics tenen una densitat d'estats més pronunciada que al cos d'un material. Com a conseqüència, els pous quàntics s'usen de manera abundant en la fabricació de díodes làser. També se'ls utilitza per fabricar transistors d'alta mobilitat d'electrons (TAMEs o també HEMTs, de l'anglès, High Electron Mobility Transistors), que s'usen en electrònica de baix soroll. Els fotodetectors infrarojos de pous quàntics també es basen en pous quàntics i se'ls utilitza per operar imatges infraroges.
Si es contamina o bé el pou mateix o, preferentment, la barrera d'un pou quàntic amb impureses donadores, es pot formar un gas d'electrons de dues dimensions (2DEG). Aquest plasma quasi bidimensional té propietats interessants a baixes temperatures. Una d'aquestes propietats és l'efecte Hall quàntic, que s'observa en camps magnètics elevats. De manera anàloga, les impureses acceptores a la barrera d'un pou quàntic pot portar a la formació d'un gas de buits d'electró.

## Enllaços externs

* http://www.imm.cnm.csic.es/castell/memoria2000/l5.pdf Arxivat 2006-11-15 a Wayback Machine.
* Experimento Interactivo 5 de Dispositivos Cuánticos (castellà)
# Raymondville (Missouri)

Raymondville és una població dels Estats Units a l'estat de Missouri. Segons el cens del 2000 tenia 442 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Raymondville tenia 442 habitants, 173 habitatges, i 115 famílies. La densitat de població era de 57,8 habitants per km².
Dels 173 habitatges en un 34,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 46,8% hi vivien parelles casades, en un 10,4% dones solteres, i en un 33,5% no eren unitats familiars. En el 30,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 16,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,49 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,06.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,8% tenia menys de 18 anys, un 7% entre 18 i 24, un 24,4% entre 25 i 44, un 24,4% de 45 a 60 i un 16,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 87,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 16.806 $ i la renda mediana per família de 21.667 $. Els homes tenien una renda mediana de 22.500 $ mentre que les dones 14.063 $. La renda per capita de la població era de 10.500 $. Entorn del 30% de les famílies i el 30,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Raymondville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Raymondville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 8 agost 2010].
# Raymore

Raymore és una població dels Estats Units a l'estat de Missouri. Segons el cens del 2000 tenia 11.146 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Raymore tenia 11.146 habitants, 4.038 habitatges, i 3.177 famílies. La densitat de població era de 253,3 habitants per km².
Dels 4.038 habitatges en un 41,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 68,5% hi vivien parelles casades, en un 7,6% dones solteres, i en un 21,3% no eren unitats familiars. En el 18,9% dels habitatges hi vivien persones soles l'11,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,72 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,1.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 29% tenia menys de 18 anys, un 6,5% entre 18 i 24, un 30,9% entre 25 i 44, un 19,4% de 45 a 60 i un 14,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 87,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 56.007 $ i la renda mediana per família de 62.135 $. Els homes tenien una renda mediana de 42.451 $ mentre que les dones 28.518 $. La renda per capita de la població era de 22.496 $. Entorn del 2,2% de les famílies i el 3,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Raymore». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Raymore». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 8 agost 2010].
# Futbol total

El futbol total és un estil de joc que implica una dedicació absoluta de tots els jugadors d'un equip en totes les funcions estratègiques del joc per tal d'assolir un futbol versàtil, dinàmic i molt viu.

## Orígens

El futbol total sorgeix als Països Baixos en la dècada dels 70 amb la seua màxima expressió en la Selecció Holandesa de 1974 de la dècada que fou coneguda amb el mític nom de Taronja mecànica. No obstant això, aquest estil venia de lluny i portava cultivant-se a les escoles de futbol i a la mateixa lliga holandesa des de feia anys. Una bona mostra d'això són les 4 Copes d'Europa consecutives que es van guanyar per part d'equips holandesos.

## Filosofia

El futbol total és una filosofia de joc que intenta esdevenir la millor manera d'entendre el futbol en totes les seues habilitats. Intenta desenvolupar a la vegada un joc atractiu pel públic, capaç de fer aixecar els espectadors dels seients i emocionar-los, alhora que també és guanyador.
És molt important per al futbol total la clara vocació de tots els jugadors d'un equip en ocupar totes les funcions del joc que siguin necessàries. Defensors atacant i atacants defenent. La lluita i l'esforç constant de tots per tal d'arribar a controlar el joc i els marcadors del partit.

## El joc

De les característiques bàsiques del futbol total és la vocació per a controlar sempre el domini de la pilota i assolir possessions molt elevades. Indica la intenció d'un equip de dirigir el partit i els ritmes, que sempre seran elevats i molt ràpids mitjançant molta velocitat. També es destaca la vocació clara per l'atac i la creació enorme d'ocasions de gol, alhora que es fuig del futbol especulatiu (Calcio) i dels marcadors ajustats o amb pocs gols.

## Actualitat

En l'actualitat el terme de futbol total continua viu tant en els aficionats com en els especialistes del futbol. Amb el temps, el terme de futbol total s'ha anat reutilitzant per aquells equips que han tingut una gran facilitat per desenvolupar un joc visualment molt atractiu i que a la vegada pogués aportar grans èxits.
Tant en els anys 80, com en els 90, com ara en el segle xxi, hi ha hagut diferents equips que han enlluernat l'afició i han rebut el terme de futbol total. Un bon exemple és el Dream Team del Barça, la quinta del buitre del Reial Madrid, el Manchester United FC, l'AC Milan, el Liverpool, Bayern de Múnic…

## Enllaços externs

* https://archive.today/20121211183123/futbolint.blogspot.es/1191613320/
* http://www.anuaris.cat/continguts/article.php?id=2534 Arxivat 2009-01-07 a Wayback Machine.
# Imeneo

Imeneo (títol original en italià, en català Imeneo), Händel-Werke-Verzeichnis 41, és una obra dramaticomusical en tres actes composta per Georg Friedrich Händel sobre un llibret en italià de Silvio Stampiglia. Es va estrenar el 22 de novembre de 1740 al Lincoln's Inn Fields de Camden. Va rebre una altra actuació el 13 de desembre. A continuació, Händel va revisar la partitura i aquesta versió revisada va rebre actuacions de concerts a Dublín els dies 24 i 31 de març de 1742.

## Referències

* ↑ Joness, Andrew V., "Handling Sources" (review of Handel's 'Imeneo': A Pre-Edition Study by Cecil Hill) (August 1989). The Musical Times, 130 (1758): pp. 477-478.

## Vegeu també

* Llista d'òperes de Georg Friedrich Händel
Òperes de Georg Friedrich Händel :
Almira (1705)
Florindo (1708)
Rodrigo (1707)
Agrippina (1709)
Rinaldo (1711)
Il pastor fido (1712)
Silla (1713)
Teseo (1713)
Amadigi di Gaula (1715)
Acis and Galatea (1718)
Radamisto (1720)
Muzio Scevola (1721)
Floridante (1721)
Ottone (1723)
Flavio (1723)
Giulio Cesare (1724)
Tamerlano (1724)
Rodelinda (1725)
Scipione (1726)
Alessandro (1726)
Admeto (1727)
Riccardo Primo (1727)
Siroe (1728)
Tolomeo (1728)
Lotario (1729)
Partenope (1730)
Poro (1731)
Ezio (1732)
Sosarme (1732)
Orlando (1733)
Arianna in Creta (1734)
Oreste (1734)
Ariodante (1735)
Alcina (1735)
Atalanta (1736)
Arminio (1737)
Giustino (1737)
Berenice (1737)
Alessandro Severo (1738)
Faramondo (1738)
Serse (1738)
Giove in Argo (1739)
Imeneo (1740)
Deidamia (1741)
Semele (1744)
Alceste (1750) :
Oratoris de Georg Friedrich Händel :
Il trionfo del Tempo e del Disinganno (1707)
La resurrezione (1708)
Brockes Passion (1715)
Esther (1732)
Deborah (1733)
Athalia (1733)
Alexander's Feast (1736)
Il trionfo del Tempo e della Verità (1737)
Saul (1738)
Israel in Egypt (1738)
L'Allegro, il Penseroso ed il Moderato (1740)
El Messies (1741)
Samson (1741)
Semele (1743)
Joseph and his Brethren (1743)
Hercules (1744)
Belshazzar (1744)
Occasional Oratorio (1746)
Judas Maccabaeus (1746)
Joshua (1747)
Alexander Balus (1747)
Susanna (1748)
Solomon (1748)
Theodora (1749)
The Choice of Hercules (1750)
Jephtha (1751)
The Triumph of Time and Truth (1757) :
Cantates de Georg Friedrich Händel :
Ero e Leandro (1707)
Clori, Tirsi e Fileno (1707)
Aci, Galatea e Polifemo (1708)
Dalla guerra amorosa (1709)
Apollo e Dafne (1710)
Ode for the Birthday of Queen Anne (1713)
Ode for St. Cecilia's Day (1739) :
# L'Espurneig

L'Espurneig és un curtmetratge català de 2023 dirigit per Lluís Domingo i Roger Bach. Ambientat durant l'hivern de 1890, el film explora els orígens de la tradició del tió de Nadal a través d'una història situada als Pirineus, on un nen de set anys descobreix i preserva un tronc destinat a ser cremat, donant lloc a una tradició familiar.

## Argument

El curtmetratge se situa durant l'hivern de 1890-1891, un dels més freds de la història recent de Catalunya, amb temperatures que van arribar fins als -22 °C als Pirineus (aquest episodi es coneix popularment com la Gran Fredorada). La història gira al voltant d'Enric, un nen de set anys, qui, enmig d'una nevada intensa, salva un tronc de ser cremat i el transforma en una figura simbòlica. Aquest acte marca l'inici d'una tradició familiar nadalenca, que perdura al llarg de generacions. La pel·lícula retrata diferents èpoques històriques, incloent-hi la postguerra, tot destacant la capacitat de mantenir viva la màgia i la il·lusió durant els moments més difícils.

## Producció i localització

L'Espurneig es va rodar en una masia del segle XII als afores de Castellar del Vallès. La pel·lícula recrea diverses èpoques històriques, amb especial atenció al 1890 i la postguerra.

## Premis

* Premis Oriana 2024: Millor Fotografia i Millor Banda Sonora

## Referències

* 1 2 «L'ESPURNEIG: Un Curtmetratge de Guillem Barceló, Lluís Domingo i Roger Bach ens endinsa en la Tradició del Tió de Nadal». Universitat Autònoma de Barcelona. [Consulta: 15 octubre 2024].
* ↑ «125 anys de la Gran Fredorada de gener de 1891 | Meteocat». Servei Meteorològic de Catalunya, 13-01-2016. [Consulta: 15 octubre 2024].
* ↑ Plans, Guillem. «Per què ningú (fins ara) no ens ha explicat l’origen del tió?», 20-12-2023. [Consulta: 15 octubre 2024].
* ↑ «El curtmetratge Instruccions per a ser un nen assenyat triomfa als Premis Oriana». Radio Sant Andreu, 13-10-2024. [Consulta: 15 octubre 2024].
# A Night at the Chinese Opera

A Night at the Chinese Opera (títol original en anglès, en català Una nit a l'òpera xinesa) és una obra dramaticomusical en tres actes composta per Judith Weir sobre un llibret en anglès del mateix compositor. Es va estrenar el 8 de juliol de 1987 a l'Everyman Theatre de Cheltenham.

## Referències

* ↑ Judith Weir, "A Note on a Chinese Opera". The Musical Times, 128(1733), 373-375 (1987).
* ↑ David Wright, "Weir to Now?". The Musical Times, 134(1806), 432-437 (1993).
# L'assassí del nuc

L'assassí del nuc (originalment en anglès, The Clovehitch Killer) és una pel·lícula de thriller estatunidenca de 2018 dirigida per Duncan Skiles i escrita per Christopher Ford. És protagonitzada per Dylan McDermott, Charlie Plummer, Samantha Mathis i Madisen Beaty. La pel·lícula està ambientada a Kentucky, on es va rodar. Es va estrenar al Festival de Cinema de Los Angeles el 22 de setembre de 2018 i es va estrenar en una selecció de sales el 16 de novembre de 2018, distribuïda per IFC Midnight. La pel·lícula es va inspirar principalment en la història de l'assassí en sèrie Dennis Rader. S'ha doblat al valencià per À Punt.

## Repartiment

* Charlie Plummer com a Tyler Burnside
* Dylan McDermott com a Don Burnside
* Samantha Mathis com a Cindy Burnside
* Madisen Beaty com a Kassi
* Brenna Sherman com a Susie Burnside
* Lance Chantiles-Wertz com a Billy
* Emma Jones com a Amy

## Referències

* 1 2 «L'assassí del nuc». À Punt, 15-10-2022. [Consulta: 16 octubre 2022].
* ↑ «The Clovehitch Killer». Roger Ebert.
* ↑ Spencer «New Horror Film The Clovehitch Killer Filmed and Set in Kentucky». WBKR, 23-10-2018.
* ↑ Dennis Harvey. «Film Review: 'The Clovehitch Killer '». Variety, 27-09-2017. [Consulta: 30 setembre 2018].
* ↑ «Is The Clovehitch Killer Based On The BTK Murders True Story?». ScreenRant, 10-05-2021.