# Jardins de Moragas

Els Jardins de Moragas estan situats a l'interior d'illa dels carrers de Tavern (davant del de Calaf), Rector Ubach, Aribau i Madrazo, al barri de Sant Gervasi-Galvany de Barcelona.

## Història

En aquest indret hi havia una finca agrícola d'origen medieval, que antigament es deia Can Rifós i, posteriorment, Can Romanyà. El 1652, Francesc Romanyà, ciutadà honrat de Barcelona, la vengué a carta de gràcia al mercader Rafael Guinard, que al seu torn la vengué el 1672 al mercader Pau Lledó (o Lladó), que li donà nom (Can Lledó).
El 1839, l'extensa finca (dividida en dos arran de la construcció del Ferrocarril de Sarrià a Barcelona el 1863) va ser adquirida per l'advocat Joan de Balle i Ruira, apoderat del duc de Medinaceli, i a la seva mort passà a mans de la seva vídua Nicolaua Tavern i Núñez de Pastor (1800-1876), nascuda a Oviedo. Aquesta es va posar d'acord amb dos propietaris veïns, Josep Castelló-Galvany i Francesc Vinaròs, per a urbanitzar-la amb l'obertura, entre d'altres, dels carrers de Tavern, Muntaner i Santaló i de la plaça d'Adrià, la qual fou aprovada el 1876.
La propietat fou heretada per la seva filla Carme de Balle i Tavern (1842-1896), casada amb el seu cosí Fidel Moragas i Tavern (1875-1879), un dels vuit fills del matrimoni entre Teresa Tavern i Núñez-Pastor (1798-1881) i Fidel Moragas i Dot (1795-1856), entre la descendència dels quals hi hagueren Narcís Oller i Moragas (1846-1930) i Josep Yxart i Moragas (1852-1895). Carme de Balle morí sense fills, i en el seu testament llegà la finca a la seva neboda Joaquima Yxart i Moragas (1856-1928). Casada amb el seu cosí Vicenç Moragas i Rodés (1861-1937), que n'obtingué l'usdefruit, en foren hereus els seus fills Concepció (1888-1970) Joana (1889-1943), i Joaquim Moragas i Yxart (1897-1970), arquitecte municipal del Prat de Llobregat entre 1933 i 1962.
El 1953 es va aprovar l'ordenació de l'illa dels carrers dels Madrazo, Tavern, Rector Ubach i Lanuza (actualment Aribau), que hi preveia la creació d'un jardí públic, així com una església a la cantonada dels dos primers carrers. El 1957, els germans Moragas van cedir els terrenys a l'Ajuntament de Barcelona, i després de l'enderrocament de la torre i una remodelació a càrrec de Lluís Riudor i Joaquim Maria Casamor, es van obrir al públic el 26 gener del 1959, coincidint amb el 20è aniversari de l'entrada de les tropes franquistes a Barcelona.

## Descripció

Amb una superfície de 3.455 m², entre les espècies arbòries hi ha pins blancs (Pinus halepensis), cedres de l'Himàlaia (Cedrus deodara), castanyers d'Índia (Aesculus hippocastanum), xiprers (Cupressus sempervirens), xicrandes (Jacaranda mimosifolia) i pebrers bords (Shinus molle). Entre les palmeres, destaquen les washingtònies (Washingtonia filifera), palmeres de Canàries (Phoenix canariensis) i els margallons (Chamaerops humilis).

## Referències

* ↑ «Parcel·la cadastral 8635617DF2883F». Punt d'Informació Urbanística de Barcelona. Ajuntament de Barcelona.
* 1 2 3 4 Angles-Minguell, Albert «La Torre Lledó». El Jardí, 01-10-2017.
* ↑ «Venda d'un mas». Fons històric de l'Hospital de la Santa Creu, 03-10-1652.
* ↑ «Acte de la casa y terras de Pau Lladó, mercader, en Sarrià, any 1672». Fons històric de l'Hospital de la Santa Creu, 1672-1676.
* ↑ «Nicolasa (Tia Colasina) de Tavern i Nuñez-Pastor». geneanet. Montserrat Garriga.
* 1 2 3 4 Portavella i Isidoro, 2003.
* ↑ «Urbanització de terrenys de Nicolasa Tavern, Josep Castelló i Francesc Vilarós. Antecedents sobre modificació de la plaça. Adrià i rasants definitives dels carrers Muntaner i Santaló». Q101 Urbanització i Reforma 175/16. AMCB.
* ↑ «Maria Del Carme de Balle i de Tavern». geneanet. Montserrat Garriga.
* ↑ «Fidel de Moragas i Tavern». geneanet. Montserrat Garriga.
* ↑ «Teresa de Tavern i Nuñez-Pastor». geneanet. Montserrat Garriga.
* ↑ «Fidel Josep de Moragas i Dot». geneanet}. Montserrat Garriga.
* ↑ «"IRIS GARTEN", LA CASA DEL SENYOR EDUARD SCHÄFER. 2ª PART DE LA HISTÒRIA DE L'ESCOLA MARY WARD DE BARCELONA». CRITICART ÉS JUST I NECESSARI CONSERVAR EL NOSTRE PATRIMONI ARQUITECTÒNIC I CULTURAL (blog), 14-12-2023.
* ↑ «Joaquima Yxart i de Moragas». geneanet. Montserrat Garriga.
* ↑ «Vicens de Moragas i Rodés». geneanet. Montserrat Garriga.
* ↑ «Maria de la Concepció de Moragas i Yxart». geneanet. Montserrat Garriga.
* ↑ «Joana de Moragas i Yxart». geneanet. Montserrat Garriga.
* ↑ «Joaquim de Moragas Yxart». geneanet. Montserrat Garriga.
* ↑ «El teu carrer: Arquitecte Moragas». Patrimoni cultural. Ajuntament del Prat de Llobregat.
* ↑ «Proyecto de rectificación de alineaciones y ordenación de la edificación de un jardín público en las manzanas limitadas por las calles de Madrazo, Tavern, Párroco Ubach y Lanuza». Ajuntament de Barcelona, 30-12-1953.
* 1 2 3 4 «Los Jardines de Moragas, un parque publico en los terrenos de Torre Lledó (1959)». Vestigios de Barcelona (blog). Álex Brown, 19-07-2013.
* 1 2 «Jardins de Moragas». Parcs i jardins. Ajuntament de Barcelona.
* 1 2 3 «Els jardins de Moragas». El Jardí, 24-10-2015.
* ↑ Gabancho, 2000.
* ↑ «Inauguración de los jardines de la plaza de la Cruz y de Moragas». La Vanguardia, 27-01-1959, pàg. 4.

## Vegeu també

* Bosc de Moragas
* Palau Benet-Desvilar

## Bibliografia

* Gabancho, Patrícia. Guia. Parques y jardines de Barcelona. Ajuntament de Barcelona, Imatge i Producció Editorial, 2000. ISBN 84-7609-935-5.
* Portavella i Isidoro, Jesús. Els carrers de Barcelona: Sant Gervasi. Ajuntament de Barcelona, 2003, p. 191-193. ISBN 84-7609-800-6.