OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cas essiu

* Casos gramaticals
* Llista de casos gramaticals
* Cas abessiu
* Cas ablatiu
* Cas absolutiu
* Cas adessiu
* Cas adverbial
* Cas al·latiu
* Cas benefactiu
* Cas causal
* Cas causal final
* Cas comitatiu
* Cas datiu
* Cas dedatiu
* Cas delatiu
* Cas disjuntiu
* Cas distributiu
* Cas distributiu temporal
* Cas elatiu
* Cas essiu
* Cas essiu formal
* Cas essiu modal
* Cas exessiu
* Cas final
* Cas formal
* Cas genitiu
* Cas il·latiu
* Cas inessiu
* Cas instructiu
* Cas instrumental
* Cas latiu
* Cas locatiu
* Cas modal
* Cas multiplicatiu
* Cas objectiu
* Cas oblic
* Cas partitiu
* Cas possessiu
* Cas postposicional
* Cas preposicional
* Cas prolatiu
* Cas prosecutiu
* Cas separatiu
* Cas sociatiu
* Cas sublatiu
* Cas superessiu
* Cas temporal
* Cas terminatiu
* Cas translatiu
* Cas vial
* Cas vocatiu
* Arranjament morfosintàctic
* Cas absolutiu
* Cas acusatiu
* Cas ergatiu
* Cas instrumental
* Cas instrumental comitatiu
* Cas intransitiu
* Cas nominatiu
* Declinació
* Declinació alemanya
* Declinació basca
* Declinació eslovaca
* Declinació eslovena
* Declinació irlandesa
* Declinació islandesa
* Declinació llatina
* Declinació polonesa
* Declinació russa
* Declinació sèrbia
* Declinació txeca
El cas essiu és un cas gramatical a les llengües ugrofineses que expressa un estat temporal, més o menys equivalent al català quan jo era... o de....
En finès, aquest cas es marca amb l'addició del sufix "-na/-nä" a l'arrel del nom.
En estonià, aquest cas es marca amb l'addició del sufix "-na" al cas genitiu.
En finès també s'empra per especificar temps, dies i dates en les quals passa alguna cosa. A tall d'exemple: maanantaina → "El dilluns", kuudentena joulukuuta → "el sis de desembre". Algunes expressions fan servir l'essiu amb l'antic significat locatiu (ex. kotona, "a casa").
* Luen lehtiä kotona. "Llegeixo el diari a casa." Si en lloc d'això s'empra l'inessiu, expressarà llegir-lo en una ubicació física i no tindrà el significat abstracte de casa.
* Kodissani tehdään remonttia. "A casa meva, s'hi duu a terme una renovació."

## Bibliografia

* (finès) Leila White, Suomen kielioppia ulkomaalaisille, Finn Lectura, 2008. ISBN 978-951-792-092-6
# Huracà Camille

L'Huracà Camille va ser el tercer cicló tropical i el segon huracà, i més intens, de la temporada d'huracans a l'Atlàntic del 1969. Va ser el segon dels tres catastròfics huracans de categoria 5 que recalaren en els Estats Units durant el segle xx. Durant la nit del 17 d'agost Camille s'endinsa prop de la desembocadura del riu Mississipi. Camille era l'únic huracà que assolí vents sostinguts de fins a 305 km/h fins que fou igualat per l'huracà Allen l'any 1980.

## Referències

* ↑ «Deadliest US Hurricanes». NOAA. [Consulta: 28 maig 2006].
# El vol del borinot

El vol del borinot és un interludi orquestral que pertany a la primera escena del tercer acte de l'òpera El conte del tsar Saltan de Nikolai Rimski-Kórsakov, composta entre el 1899 i el 1900. Molt popular, Serguei Rakhmàninov en feu una transcripció per a piano, tot i que no és l'única. També hi ha transcripcions per a molts altres instruments. És un clar exponent del cromatisme.

## Informació general

Aquí hi ha el text de l'escena en la qual el Cigne-Ocell canta durant aquesta música:
| Rus | La traducció en català |
| (Гвидон спускается с берега в море. Из моря вылетает шмель, кружась около Лебедь-Птицы.) ЛЕБЕДЬ-ПТИЦА: Ну, теперь, мой шмель, гуляй, судно в море догоняй, потихоньку опускайся, в щель подальше забивайся. Будь здоров, Гвидон, лети, только долго не гости! (Шмель улетает.) | (Gvidon baixa de la riba a la mar. Sortit de la mar vola un borinot, girant al voltant del Cigne-Bird.) Cigne-ocell: Bé, ara, el meu borinot, va a una festa, es posa al dia amb el vaixell a la mar, baixa en secret, i s'endinsa en una esquerda. Bona sort, Gvidon, vola, però no hi romanguis gaire temps! (El borinot vola lluny.) |

## Referències

* ↑ Fuld, J.J.. The Book of World-famous Music: Classical, Popular, and Folk. Dover Publications, 2000, p. 227 (Dover Books on Music). ISBN 978-0-486-41475-1.
# Rosella d'Islàndia

Papaver nudicaule és una herba perenne de la família de les Papaveràcies de mida i color molt variables. És nativa del nord d'Àsia i la zona subàrtica d'Amèrica però actualment es troba àmpliament distribuïda, ja que s'utilitza com a planta ornamental. És també coneguda amb el nom de rosella d'Islàndia.

## Descripció

Les fulles són alternes, totes basals, glauques a l'anvers i el revers, de forma ovada a lanceolada i una llargada que pot arribar als 3-8 cm. Es poden presentar de pinnatilobades a pinnatisectes.
Les flors són actinomorfes, grans (4-6 cm de diàmetre) i es presenten aïllades i terminals. Gineceu groc amb 2 carpels que formen en madurar un fruit en forma de càpsula. Molts estams amb filaments grocs. La corol·la té entre 4 pètals de color groc, taronja o blanc i forma cuneada o obovada, marge ondulat-crenat i una ungla basal. El calze presenta 2 sèpals que es desprenen aviat, en obrir-se la flor. Les llavors són nombroses i molt petites, de color marró i forma reniforme.
* Papaver nudicaule (rosella d'Islàndia) s'utilitza com a planta ornamental
* Il·lustració de Papaver nudicaule, Britton and Brown, 1913

## Hàbitat

Viu a marges de boscos, prats, estepes, lleres de rius amb sorra i grava, vessants pedregosos, vores de carreteres, entre (200-)1000-2500(-3500) m.

## Distribució

Es troba distribuïda pel nord d'Àsia (zona est de Sibèria, Kazakhstan, Mongòlia, Pakistan i Afganistan) i zona àrtica d'Amèrica (territori del Yukon i Alaska).

## Sinònims

A partir d'e-Floras i GRIN, es consideren la mateixa espècie, Papaver nudicaule, les següentes espècies, subespècies o varietats:
* Papaver alpinum var. croceum (Ledeb.)
* Papaver croceum (Ledeb.)
* Papaver nudicaule ssp. aurantiacum (DC.) Fedde
* Papaver miyabeanum Tatew. ex Miyabe & Tatew
* Papaver anomalum Fedde [= Papaver nudicaule subsp. nudicaule var. aquilegioides]

## Referències

* ↑ efloras.com, Missouri Botanical Garden Flora of China, FOC Vol. 7 Page 278, 280 Papaver nudicaule
* ↑ Sergelenkhuu, J., Oyuntsetseg, B. "Flowers of Hustai National Park". Editat per N. Manibazar i C. Sanchir. 2a Edició. Ulaanbaatar, 2008.
* 1 2 efloras.com, Missouri Botanical Garden Flora of Pakistan Page 9 Papaver nudicaule
* ↑ United States Department of Agriculture - Germplasm Resources Information Network (GRIN) Distribution of Papaver nudicaule Arxivat 2013-12-02 a Wayback Machine.
* ↑ United States Department of Agriculture - Germplasm Resources Information Network (GRIN) Papaver nudicaule Arxivat 2013-12-02 a Wayback Machine.
# Llac de Sant Ferriòl

El Llac de Sant Ferriòl és un llac artificial francès de la Muntanya Negra alimentat pel Rec de la Muntanya que rep les aigües del riu Laudot i del Sor gràcies a un túnel de 122 m de llarg, la "Percée des Cammazes" situat als departaments de l'Alta Garona i del Tarn a la regió Occitània i l'Aude a la regió d'Occitània.

## Geografia

El llac es troba als peus de la Muntanya Negra, en part a Sant Ferriòl, municipi de Revel, a l'Alta Garona una altra part es troba al municipi de Sorèze, del departament del Tarn i encara una darrera part al municipi de les Brunels de l'Aude. Una presa a la vall del Vaundreuille sobre un espadat rocós permet retenir l'aigua del llac.

## Història

Aquesta presa fou construïda per Pierre-Paul Riquet entre 1667 i 1672 per crear una reserva d'aigua de 67 ha i una capacitat de 6 milions de m³ per tal d'alimentar el Canal del Migdia a través del Rec de la Plana, nom donat a una part del canal que mena l'aigua fins al Pas de Naurosa.
Al segle xix es va refer la presa amb comportes de bronze. Permeten controlar la sortida d'aigua i augmentar la capacitat.
El 1900 després de la compra de l'estat del canal moltes terres van ser venudes, com els 200 ha dels voltants del llac. Una societat immobiliària de la Muntanya Negra volia construir-hi un centre d'esbarjo amb un hotel i casino. Però el projecte no va quallar i es va fer un centre d'esbarjo més petit amb pistes de tennis, voleibol i natació.

## Descripció

Hi ha tres preses, un primer de 29,25 m d'alçada i 3,90 d'amplada, després un altre de 871 de llargada per 35 m d'alçada i 10 d'amplada, finalment el tercer fa 29,25 m d'alt i 2,80 d'amplada. Són construïts tots amb pedres tallades de granit. Entre cada mur hi ha un espai de 60 m de llargada que s'omple amb roques i argila. Per altra banda hi ha quatre ulls que permeten veure les comportes i les aixetes de sortida.

## Referències

* ↑ Michel Cotte, « Canal du Midi, merveille de l'Europe », édition Belin Herscher, 2003, ISBN 2-7011-2933-8, page 116
* ↑ Michel Cotte, « Canal du Midi, merveille de l'Europe », édition Belin Herscher, 2003, ISBN 2-7011-2933-8, page 134
* ↑ Corinne Labat et Gilles Bernard, Le Canal du Midi, du XVIIe au XXIe siècle, Ed. Empreinte, 2006, ISBN 2-913319-43-2, p. 27

## Vegeu també

* Canal del Migdia
* Pierre-Paul Riquet

## Enllaços externs

* Vista al Google Maps
# Hudhayl ibn Khàlaf ibn Razín

Hudhayl ibn Khàlaf ibn Lubb ibn Razín Izz-ad-Dawla (mort en 1044). Membre de la família Banu Razin, fou el primer sobirà de la Taifa d'Albarrasí, des d'aproximadament l'any 1013 fins a la seva mort.
Fill d'un tal Khàlaf ibn Lubb, era membre d'una família d'origen amazic, molt arabitzada, que havia entrat a la península Ibèrica en els primers moments de la conquesta musulmana. Els Banu Razin senyorejaven la zona d'Albarrasí temps abans de la fitna.
Al final del conflicte entre el Califa Hixam II (976 -1009 i 1010 – 1013) i Sulayman al-Mustaín (1099 - 1010 i 1013 – 1016), es va mostrar partidari del segon i aquest el va confirmar com a senyor dels territoris que ja governava. Però a partir de 1013, va anar distanciant-se dels problemes del califat i limitant-se a governar els seus territoris de la manera el més independent possible. No va adoptar apel·latius pretensiosos si no que es va fer nomenar hàjib, això li permetia exercir el poder de fet, sense oposar-se d'una manera frontal a la possibilitat del poder teòric d'un eventual califa. Va portar el títol d'Izz-ad-Dawla (Força de la Dinastia).
Va aconseguir un certa prosperitat econòmica per al seu estat, afavorit per la seva situació, en un lloc estratègic per al comerç de l'època.
El seu regnat (més de trenta anys) va significar una època de pau i floriment de les arts en el seu petit reialme. Va morir en la seva capital, Shantamariyya al-Xarq (actual Albarrasí) en 1044. El succeí el seu fill Abd-al-Màlik ibn Hudhayl.
# Palmera d'oli de Guinea

La palmera d'oli de Guinea (Elaeis guineensis) és una de les dues espècies oleíferes del gènere Elaeis. És originària de l'oest d'Àfrica en el bosc tropical plujós en la zona propera al mar des de Libèria a Angola. Com espècie conreada s'ha estès entre les latituds dels 16° nord als 16° sud.
Arriba a fer fins a 20 m d'alt, és una espècie monoica amb els sexes separats en la mateixa planta. Les fulles són compostes i fan de 3 a 5 m de llarg amb un centenar de folíols. Fructifica en grups d'uns 300 fruits (que contenen l'oli) cadascun dels quals té forma de pruna, en total la inflorescència pesa uns 8kg.
Es propaga per llavors i es fa un planter que quan les palmeres tenen una mida adequada es trasplanten al lloc definitiu. El rendiment en oli (de 2,5 a 5 tones per hectàrea i any) d'aquesta palmera és més gran que qualsevol altre cultiu oleaginós.

## Vegeu també

* Oli de palma
* Oli de palmist

## Enllaços externs

* Roundtable on Sustainable Palm Oil Arxivat 2007-07-06 a Wayback Machine.
# Banda (societat)

Les bandes representen un tipus d'organització social humana i consisteixen d'un nombre reduït de nuclis familiars o subgrups afiliats, organitzats per causes de subsistència i de seguretat.

## Organització

Poden ser integrades en una comunitat o tribú més gran on s'agrupen en cerimònies eventuals o per a la caça i la guerra. Habitualment les bandes viuen en àrees pràcticament despoblades com el desert australià, la tundra i la selva tropical. Posseeixen poques i molt simples tecnologies.
Les bandes tenen una organització lliure, sovint amb una estructura igualitari i un lideratge informal. Els membres ancians de la banda són considerats experimentats i com a consellers. Habitualment es decideix en consens.

## Sippe (alemany)

La paraula Sippe (en alt alemany antic sippia, en nòrdic antic sifjar), derivada de la deessa germànica Sif, designa un llinatge de persones i està emprat sobretot en un àmbit germànic. En el dret germànic, Sippe és un concepte per a la unitat jurídica que englobava el conjunt de persones que tenen llaços de parentiu consanguini. En etnologia, el lema està relacionat amb el clan; en aquest sentit la paraula correspon a la de banda en català.
En alemany, l'expressió Sippe té avui una connotació negativa perquè els nazis van emprar-la en l'àmbit de les seves teories de racisme.

## Vegeu també

* Clan
* Evolució humana
* Família
* Mara (banda)

## Notes

* ↑ Erdal, D., Whiten, A. (1996): Egalitarianism and Machiavellian Intelligence in Human Evolution, in Mellars, P. & Gibson, K. (ed.): Modelling the Early Human Mind. Cambridge Macdonald Monograph Series
* ↑ Gallego, F. (2001): De Múnich a Auschwitz. Una historia de la Alemanya nazi, Plaza & Janés Editores ISBN 84-01-53044-X
Viccionari
# Jocs de la Francofonia

Els Jocs de la Francofonia (en francès Jeux de la Francophonie) són una combinació de proves esportives i artístiques on participen nacions de parla francesa i que se celebra cada quatre anys des de 1989, de manera similar als Jocs de la Commonwealth.
Hi participen atletes i artistes de 56 nacions membres de la Francofonia, inclòs el Canadà (amb tres equips, Canadà, Quebec i Nova Brunswick), Bèlgica (només participants de parla francesa), Guinea Equatorial i Suïssa. El nombre de participants arriba als 3.000 atletes.

## Edicions

| Edició | Any | Seu | Esportistes | Països |
| I | 1989 | Casablanca i Rabat, Marroc | 1.700 | 39 |
| II | 1994 | París/Évry (Essonne)-Bondoufle, França | 2.700 | 45 |
| III | 1997 | Antananarivo, Madagascar | 2.300 | 38 |
| IV | 2001 | Ottawa-Hull, Canadà | 2.400 | 51 |
| V | 2005 | Niamey, Níger | 2.500 | 44 |
| VI | 2009 | Beirut, Líban | 2.500 | 40 |
| VII | 2013 | Niça, França | 2.700 | 54 |
| VIII | 2017 | Abidjan, Costa d'Ivori | 4.000 | 49 |
| IX | 2023 | Kinshasa, R.D. del Congo | 3.000 | 36 |
| X | 2027 | Yerevan, Armènia | | |

## Proves a l'edició del 2005

| Esports Atletisme Basquetbol Boxa Futbol Judo Tennis de taula Lluita (estil tradicional, demostració) | Cultura Cançó Contes Dansa tradicional Poesia Pintura Fotografia Escultura |

## Referències

* ↑ «Xes Jeux de la Francophonie à Erevan (Arménie) en 2027». jeux.francophonie.org, 08-02-2024. [Consulta: 8 febrer 2024].

## Enllaços externs

* Web oficial Arxivat 2021-02-02 a Wayback Machine.
# Hipsilofodòntids

Els hipsilofodòntids (Hypsilophodontidae) constitueixen una família de petits dinosaures ornitòpodes herbívors i bípedes que feien entre 1 i 2 metres de longitud. S'han trobat restes fòssils d'aquest grup a Àsia, Austràlia, Europa, Nord-amèrica i Sud-amèrica, en roques que daten d'entre el Juràssic mitjà i el Cretaci superior.

## Taxonomia

* Família Hypsilophodontidae
** Agilisaurus
** Jeholosaurus
** Leaellynasaura
** Gasparinisaura?
** Subfamília Zephyrosaurinae
*** Zephyrosaurus
*** Orodromeus
** Subfamília Othnieliinae
*** Othnielia
** Subfamília Hypsilophodontinae
*** Hypsilophodon
*** Yandusaurus
** Subfamília Thescelosaurinae
*** Bugenasaura
*** Parksosaurus
*** Thescelosaurus
# Joe Arpaio

Joseph Michael Arpaio, més conegut com a Joe Arpaio (Springfield, 14 de juny de 1932), és un agent de l'ordre públic retirat i un polític estatunidenc.

## Carrera

Va exercir com a xèrif del comtat de Maricopa, a Arizona, del 1993 al 2017, és a dir, 24 anys en total. En el càrrec, l'autoproclamat «xèrif més dur dels Estats Units» va executar un conjunt de polítiques controvertides i dures contra la immigració il·legal, arran de les quals es va convertir en una figura referencial en l'aplicació de la llei per als ciutadans locals. De fet, alguns el van arribar a considerar «l'única persona que actua respecte a la immigració i la criminalitat» i va ser reelegit democràticament com a xèrif del comtat fins al 2016, enfront de la victòria de Paul Penzone. Per contra, la gestió d'Arpaio també va ser objecte de crítiques: el seu sistema carcerari va rebre 2.150 denúncies per violència policial entre el 2004 i el novembre del 2007 i del 2005 en endavant se'l va començar a conèixer per lluitar activament contra la immigració, detenir il·legalment persones d'origen llatinoamericà i impulsar una investigació sobre la nacionalitat de Barack Obama, llavors president dels Estats Units. El 31 de juliol del 2017, va ser condemnat a sis mesos de presó per la Cort del Districte d'Arizona per haver arrestat una persona llatinoamericana solament sota la sospita que havia immigrat il·lícitament al país. El mes següent, però, Donald Trump va atorgar el seu primer indult presidencial a Arpaio; el Govern dels Estats Units va comunicar la decisió en un comunicat que ho justificava de la manera següent: «Durant el seu mandat com a xèrif, Arpaio va treballar per protegir a la població de la criminalitat i la immigració il·legal». El 2018, Arpaio va fer públic que tenia la intenció de presentar-se com a candidat del Partit Republicà al Senat dels Estats Units.

## Vida personal

És fill d'immigrants napolitans, però es va criar sense mare. Va conèixer la seva dona Ava de jove a Washington DC mentre hi treballava d'agent de policia. Es van casar un any més tard en una església catòlica de Ciutat de Mèxic, van tenir dos fills i van conviure com a matrimoni 63 anys, fins que ella va morir a 89 anys el 2021.

## Referències

* 1 2 3 Kiefer, Michael «Sheriff Joe Arpaio has always done it his way» (en anglès). The Arizona Republic, 11-09-2015 [Consulta: 14 setembre 2015].
* ↑ Bernal, Rafael «Five things to know about Sheriff Joe Arpaio» (en anglès). The Hill, 20-08-2017 [Consulta: 31 agost 2024].
* 1 2 3 «EUA.- Trump indulta al controvertit ex-xèrif Joe Arpaio». VilaWeb, 26-08-2017 [Consulta: 1r setembre 2024].
* 1 2 Mark, Michelle «How former Arizona sheriff Joe Arpaio became the most hated lawman in America» (en anglès). Business Insider, 10-01-2018 [Consulta: 1r setembre 2024].
* ↑ Oldham, Grace; White, Kaila «Ava Arpaio, wife of former Maricopa County Sheriff Joe Arpaio, dies at 89» (en anglès). The Arizona Republic, 21-03-2021 [Consulta: 1r setembre 2024].
# Welt (Alemanya)

Welt (frisó septentrional Wäilt, danès Velt) és una ciutat del districte de Nordfriesland, dins l'Amt Eiderstedt, a l'estat alemany de Slesvig-Holstein. Està situat a 10 kilòmetres a l'oest de Tönning.

## Referències

* ↑ Kunz, Harry; Panten, Albert. Die Köge Nordfrieslands (en alemany). Nordfriisk Instituut, 1997. ISBN 978-3-88007-251-0.
* ↑ The Regional Travel Guide for Schleswig-Holstein (Germany) (en anglès). YouGuide Ltd. ISBN 978-1-83714-156-2.
* ↑ Bülow, Jörg. Gemeindeverfassungsrecht für Schleswig-Holstein: Vorschriftensammlung mit einer einführenden Darstellung (en alemany). W. Kohlhammer Verlag, 2008. ISBN 978-3-555-01408-1.
# Libertarianz

Libertarianz fou un partit polític llibertari neozelandès.
L'objectivisme, teoria filosòfica d'Ayn Rand, va tenir gran influència amb el partit. El seu eslògan traduït de l'anglès era: Més llibertat, menys govern. El nom del partit provenia de la paraula anglesa «libertarian» (llibertari) amb el sufix -nz provenint de les inicials de Nova Zelanda.
En les eleccions de 2011 Libertarianz va rebre 1.595 vots, el 0,07%.
El 29 de gener de 2014 van demanar la baixa del registre, mentre el seu president aconsellava recolzar en endavant l'ACT.

## Resultats electorals

| Any | Vots | % | Escons |
| 1996 | 671 | 0,03% | 0 |
| 1999 | 5.949 | 0,29% | 0 |
| 2002 | No participaren en les eleccions | No participaren en les eleccions | No participaren en les eleccions |
| 2005 | 946 | 0,04% | 0 |
| 2008 | 1.176 | 0,05% | 0 |
| 2011 | 1.595 | 0,07% | 0 |

## Referències

* ↑ (anglès) «Official Count Results – Overall Status Arxivat 2012-04-26 a Wayback Machine.». Comissió Electoral. [Consulta: 04/08/2012.]
* ↑ «Libertarianz call it quits as party - Story - Politics - 3 News», 20-02-2014. Arxivat de l'original el 2014-02-20. [Consulta: 3 març 2024].

## Vegeu també

* Ayn Rand
* Objectivisme
* Llista de partits polítics de Nova Zelanda

## Enllaços externs

* (anglès) Pàgina web oficial de Libertarianz
# Magnus Larsson

Per Henrik Magnus Larsson (Olofström, Suècia; 25 de març de 1970) és un tennista professional retirat suec.
En el seu palmarès consten set títols individuals i sis en dobles masculins en el circuit ATP, que li van permetre arribar al Top 10 en el rànquing individual i al 26è en el rànquing de dobles. Va guanyar el títol de Roland Garros en categoria júnior individual l'any 1988, mentre que a l'elit va arribar a semifinals d'aquest torneig individualment (1994) i en va ser finalista en la modalitat de dobles (1995). Va formar part de l'equip suec de Copa Davis en diverses ocasions i va participar en la consecució del títol en les edicions de 1994 i 1997 superant a Rússia i Estats Units respectivament.

## Torneigs de Grand Slam
### Dobles masculins: 1 (0−1)

| Resultat | Núm. | Any | Torneig | Parella | Oponents | Marcador |
| Finalista | 1. | 1995 | Roland Garros | Nicklas Kulti | Jacco Eltingh Paul Haarhuis | 7−6(3), 4−6, 1−6 |

## Palmarès
### Individual: 15 (7−8)

* Llegenda (pre/post 2009)
* Grand Slams (0−0)
* Tennis Masters Cup / ATP Finals (0−0)
* Grand Slam Cup (1−0)
* ATP Masters Series / ATP World Tour Masters 1000 (0−0)
* ATP International Series Gold / ATP World Tour 500 (1−1)
* ATP International Series / ATP World Tour 250 (7−7)
* Títols per superfície
* Dura (2−3)
* Gespa (0−2)
* Terra batuda (2−2)
* Moqueta (3−1)
| Resultat | Núm. | Data | Torneig | Superfície | Oponent | Marcador |
| Guanyador | 1. | 11 de juny de 1990 | Florència, Itàlia | Terra batuda | Lawson Duncan | 6−7, 7−5, 6−0 |
| Finalista | 1. | 15 de juliol de 1979 | Båstad, Suècia | Terra batuda | Richard Fromberg | 2−6, 6−7(5) |
| Guanyador | 2. | 8 de març de 1992 | Copenhaguen, Florència | Moqueta | Anders Järryd | 6−4, 7−6(5) |
| Guanyador | 3. | 4 de maig de 1992 | Munic, Alemanya | Terra batuda | Petr Korda | 6−4, 4−6, 6−1 |
| Guanyador | 4. | març de 1994 | Saragossa, Espanya | Moqueta (i) | Lars Rehmann | 6−4, 6−4 |
| Finalista | 2. | 20 de juny de 1994 | Halle, Alemanya | Gespa | Michael Stich | 4−6, 6−4, 3−6 |
| Guanyador | 5. | 9 d'octubre de 1994 | Tolosa, França | Dura | Jared Palmer | 6−1, 6−3 |
| Finalista | 3. | 13 de novembre de 1994 | Anvers, Bèlgica | Moqueta (i) | Pete Sampras | 6−7(5), 4−6 |
| Guanyador | 6. | 5 de desembre de 1994 | Grand Slam Cup, Munic, Alemanya | Moqueta (i) | Pete Sampras | 7−6(6), 4−6, 7−6(5), 6−4 |
| Finalista | 4. | 9 de gener de 1995 | Doha, Qatar | Dura | Stefan Edberg | 6−7(4), 1−6 |
| Finalista | 5. | 17 d'abril de 1995 | Barcelona, Espanya | Terra batuda | Thomas Muster | 2−6, 1−6, 4−6 |
| Finalista | 6. | 20 d'octubre de 1996 | Tolosa, França | Dura | Mark Philippoussis | 1−6, 7−5, 4−6 |
| Finalista | 7. | 15 de juny de 1998 | Halle (2) | Gespa | Ievgueni Kàfelnikov | 4−6, 4−6 |
| Guanyador | 7. | 20 de febrer de 2000 | Memphis, Estats Units | Dura | Byron Black | 6−2, 1−6, 6−3 |
| Finalista | 8. | 5 de març de 2000 | Copenhaguen, Dinamarca | Dura | Andreas Vinciguerra | 3−6, 6−7(5) |

## Enllaços externs

* Magnus Larsson a l'ATP (anglès)
* Magnus Larsson a la Federació Internacional de Tennis (anglès)
* Magnus Larsson a la Copa Davis (anglès)