# Jerònima Muntanyola

Jerònima Muntanyola (Santa Eulàlia de Puig-oriol – Sallent, 1618), coneguda amb el sobrenom de Joana la Negra, fou una dona acusada de bruixeria. Va ser empresonada i jutjada a Sallent el 1618, on finalment fou condemnada a la forca i penjada. El processament és conegut per haver-se conservat la declaració de l'acusada, realitzada sota els efectes de la tortura.
La forma del nom varia segons les fonts ("Hierònima","Gerònima"), i també apareix anomenada amb el cognom dels marits ("Na Fumanya", "Jerònima Pons" i "Joana Pons"). El sobrenom de Joana la Negra, suposadament, li provenia del primer marit, anomenat Joanot, i de la pell morena de treballar de sol a sol.

## Biografia

Jerònima Muntanyola era filla de la parròquia de Santa Eulàlia de Puig-oriol, municipi de Lluçà. Tenia un germà, anomenat Montserrat Muntanyola (aleshores Montserrat era nom masculí), que heretà la casa, i dues germanes, Coll i Aliasa. Jerònima es va casar amb Joanot Fumanya, àlies Casanova, i visqué a la casa Puigcordellat, a Lluçà. La mare de Jerònima Muntanyola havia instruït a les tres filles en coneixements de curandera, que havia après de la seva madrastra. Sabem també que Jerònima exercia aquests coneixements el 1588, i que els va transmetre a Felipa Esperança Gallifa, també condemnada per bruixeria.
El 1580 (data aproximada) Jerònima Muntanyola va ser jutjada pel tribunal de la Baronia de Lluçà i condemnada al desterrament. Tenia entre quaranta i cinquanta anys quan va haver de marxar vídua cap a Sallent. Allà es va casar amb Joan Pons, jornaler. I hi va conèixer les sallentines Bruneta la Pot i Santinyana la Vella, també tingudes per bruixes. A Sallent, Jerònima es dedicava a escutiar peces de roba.
El 1618, vídua novament, Jerònima va ser acusada de bruixeria, detinguda i empresonada. El judici es va realitzar a Sallent el 30 d'octubre de 1618, amb un tribunal civil de la Senyoria del bisbe de Vic. El tribunal va ser constituït pel noble Miquel de Clariana i Serra, "Procurador General de les Baronies de la Mitra de Vic". Se l'acusava de provocar i guarir golls a persones concretes, matar bestiar del veïnat, assassinar dues nenes emmetzinant-les, provocar pedregades i tenir tractes amb el diable. Després de la tortura, per evitar més turments, va accedir a declarar els suposats crims de què se l'acusava, justificant-los com a venjances personals. Va explicar que havia estat iniciada en “l'art de la bruixeria” de la mà d'una veïna de Lluçà, na Elias, va a narrar trobades amb el dimoni a la Gola de les Heures (riera de Merlès), i va reconèixer l'ús de metzines i d'ungüents amb propietats al·lucinògenes.Va ser condemnada a la forca i penjada.

## La cacera de bruixes

Joana la Negra va ser una de les moltes dones acusades de bruixeria al primer quart del segle xvii, concretament entre 1618 i 1622, moment de màxima efervescència de la persecució. La delicada situació econòmica i social per la qual passava Catalunya necessitava un boc expiatori que expliqués la sequera, els aiguats descontrolats -com el que s'esdevingué el 1917, conegut com l'any del diluvi-, les collites desastroses o les malalties encomanadisses. El col·lectiu sobre el qual va recaure la culpabilitat va ser el de dones grans marginades, generalment vídues, fetilleres o remeieres, i amb algun defecte físic. La cacera de bruixes va amainar el 1622, quan la Inquisició, les autoritats reials i la Reial Audiència van intervenir per aturar aquesta bogeria col·lectiva.

## Cultura popular

L'entitat Adona’t de Sallent va fer construir una geganta popular per retre homenatge a totes les dones que durant el segle xvii van ser acusades de bruixeria i portades a la forca injustament. La geganta Joana La Negra va ser presentada el 10 de novembre de 2018.
Joana la Negra té un carreró a Sallent amb aquest nom.

## Bibliografia i referències

* Rosa Serra. “Bruixes, més que bruixes, les berguedanes!” a L'Erol. Berga: Àmbit de Recerques del Berguedà
* Orriols Monset, Lluís. Les bruixes segrestades. Barcelona: Rafael Dalmau, 1984. ISBN 8423204774
* Categories
* Ciències exactes i experimentalsMatemàtiques · Física · Química
* Tecnologia i comunicacionsEnginyeria · Informàtica · Telecomunicacions
* LletresFilosofia · Literatura · Lingüística
* Ciències de la Terra i l'espaiGeologia · Geografia · Astronomia · Astronàutica
* Ciències humanes i socialsHistòria · Sociologia · Antropologia · Educació
* ArtsArquitectura · Belles Arts · Arts aplicades
* Ciències de la vidaBiologia · C. de la Salut · C. Ambientals
* Ciències polítiques i economiaDret · Política · Economia
* Cultura i ociArts escèniques · Música · Esports · Cultura
* ViquipèdiaComunitat · La quinzenal · Ajuda · Portals |||
* Categories
* Ciències bàsiques
* Matemàtiques · Física · Química
* Càlcul · Algebra · Aritmètica · Estadística · Geometria · Mecànica · Acústica · Termodinàmica · Electromagnetisme · Química física · Química orgànica · Bioquímica · Electroquímica
* Tecnologia
* Enginyeria · Informàtica · Telecomunicacions
* Astronàutica · Eines · Enginyeria · Ràdio · Televisió · Transport
* Lletres
* Filosofia · Literatura · Lingüística
* Escriptura · Ètica · Filologia · Fonètica · Gramàtica · Llengües · Lògica · Teologia · Religió
* C. de la Terra i l'espai
* Geologia · Astronomia · Cartografia
* Paleontologia · Hidrologia · Astrofísica · Geografia física · Oceans · Meteorologia · Astronàutica
* C. humanes i socials
* Història · Sociologia · Antropologia · Geografia
* Arqueologia · Ciències de la informació · Educació · Pedagogia · Psicologia · Continents
* Arts
* Arquitectura · Arts · Moviments artístics
* Dansa · Artistes · Còmics · Escultura · Fotografia · Pintura · Teatre
* Ciències de la vida
* Biologia · C. de la Salut · C. Ambientals
* Anatomia · Biologia cel·lular · Bioquímica · Biotecnologia · Ecologisme · Fisioteràpia · Farmàcia i Farmacologia · Genètica · Medicina · Metabolisme · Microbiologia · Nutrició · Taxonomia · Veterinària
* C. polítiques i economia
* Dret · Política · Economia
* Feminisme · Formes de govern · Drets humans · Partits polítics · Socialisme · Seguretat i defensa · Ecologisme · Entitats financeres · Monedes · Indústria · Comunisme · Anarquisme
* Cultura i oci
* Arts escèniques · Música · Esports · Cultura
* Creences · Festes · Folklore · Futbol · Gastronomia · Humor · Roba · Teatre
* Viquipèdia
* Comunitat · La quinzenal · Ajuda · Portals
* Efemèrides seleccionades · Esborranys · Política i normes · Viquihumor · Estadístiques |||
* 1 2 3 4 5 6 7 Benet i Clarà, Albert. Joana la negra, una bruixa sallentina : i altres episodis d'història sallentina. Sallent: Institut d'Arqueologia, Història i Ciències Naturals, 1983.
* ↑ Pladevall i Font, Antoni. Persecució de bruixes a les comarques de Vic a principis del segle XVII. Barcelona: Imprempta Subirana, 1974.
* ↑ «Documents de Sallent - Jerònima Pons "Joana la negra"». [Consulta: 20 octubre 2023].
* 1 2 3 4 5 «Atles de la cacera de bruixes». [Consulta: 8 març 2021].
* 1 2 Julio Giménez, Teresa. «Fetilleres i bruixes». A: Catalanes del IX al XIX. Vic : Eumo ; Tarragona : Universitat Rovira i Virgili, 2010, p. 297. ISBN 9788497663830.
* 1 2 Prats, Joan de Déu. El gran llibre de les bruixes catalanes. Barcelona: Comanegra, 2022, p. 68-71. ISBN 9788418857751.
* 1 2 3 Curial. «Les Bruixes: LES BRUIXES DEL LLUÇANÈS», dilluns, 25 març 2019. [Consulta: 19 novembre 2024].
* ↑ Benet i Clarà, Albert «La Bruixeria al Bages a principis del segle XVII». Dovella, 6, 1982, pàg. 11-14.
* ↑ «Diccionari biogràfic de dones». Associació Institut Joan Lluís Vives, 26-09-2010. [Consulta: 27 setembre 2018].
* ↑ «Joana la Negra». Ràdio Sallent, 29-05-1918. Arxivat de l'original el 2018-09-28. [Consulta: 27 setembre 2018].