OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Caragolí comú

El caragolí comú (Littorina littorea) és una espècie de gastròpode marí comestible de la família Littorinidae.

## Closca

La closca arriba a fer de 10 a 12 mm essent el límit superior de 30 mm. La closca pot pesar 55 mm.

## Distribució

Són originaris del nord-est de l'oceà Atlàntic, des de les costes del nord de la península Ibèrica, Irlanda, Escandinàvia i Rússia.

## Expansió

Aquesta espècie ha estat introduïda a la costa de l'Atlàntic d'Amèrica del Nord de manera accidental durant el segle xix i ara és el mol·lusc predominant des de Nova Jersey cap al nord. També s'ha trobat a la costa del Pacífic de Califòrnia a Washington. La seva presència causa danys a Nord-amèrica per la competència amb les espècies de mol·luscs natives.

## Hàbitat

Es troba en roques en la zona alta i mitjana entre marees. També es troba en bassiols marins i en estuaris i pot arribar a fondàries de 60 m.

## Cicle vital

Les femelles del cargolí comú ponen entre 10.000 a 100.000 ous continguts en una càpsula còrnia de la que escapa la larva i es posa al fons marí. Si el clima ho permet pot alimentar-se durant tot l'any. Arriba a la maduresa amb 10 mm i pot viure entre 5 i 10 anys.

## Alimentació

S'alimenta principalment d'algues però pot menjar invertebrats petits com les larves del percebe.

## Ús

Ha servit d'aliment durant centenars d'anys. A Gran Bretanya, Irlanda i Bèlgica són molt consumits. Als Països Catalans són molt apreciats. També són considerats molt bons a les cuines africanes i asiàtiques. Tenen molta proteïna (15%) poc greix (!,4%) i poques calories.
Els caragolins poden servir d'esquer per a la pesca.

## Referències

* ↑ «cargolí | enciclopèdia.cat». [Consulta: 22 desembre 2020].
* ↑ Common periwinkle Arxivat 2009-06-04 a Wayback Machine. at marlin.ac.uk consultat 16.10.2008
* Abbott, R. Tucker, 1974. American Seashells. Second edition. Van Nostrand Rheinhold, New York
* Abbott, R. Tucker, 1986. Seashells of North America, St. Martin's Press, New York
* Amy Benson. 2008. Littorina littorea. USGS Nonindigenous Aquatic Species Database, Gainesville, FL. <http://nas.er.usgs.gov/queries/FactSheet.asp?speciesID=1009 Arxivat 2009-06-01 a Wayback Machine.> Revision Date: 8/20/2007

## Enllaços externs

* Littorina littorea (mollusc) Arxivat 2011-06-11 a Wayback Machine. de the Invasive Species Specialist Group website del World Conservation Union
* Common periwinkle Arxivat 2009-06-25 a Wayback Machine. de la Xarxa d'informació de la vida marina de Gran bretanya i Irlanda
* Anatomy of the Periwinkle Arxivat 2006-10-26 a Wayback Machine. de la Lander University website
# Hoshiarpur

Hoshiarpur ( pronunciació (?·pàg.) -en panjabi ਹੁਸ਼ਿਆਰਪੁਰ) és una ciutat i municipalitat de l'Índia, al Panjab, capital del districte d'Hoshiarpur, al peu de les muntanyes Siwalik, a 31° 32′ N, 75° 55′ E﻿ / ﻿31.53°N,75.92°E﻿ / 31.53; 75.92. Al cens del 2001 figura amb una població de 148.243 habitants; la població el 1868 era de 20.868 i el 1881 de 21.363, però el 1901 va baixar a 17.549.

## Història

Segons la tradició fou fundada a la primera part del segle xiv. Fou ocupada al final del segle xviii per caps de la confederació sikh de Faizalpuria que la va perdre davant Ranjit Singh el 1809. Fou la seu dels governadors del Doab de Jullundur. Un quarter militar es va establir al sud-est de la ciutat que després del 1846 va passar als britànics i el van conservar fins que fou abandonat després del 1858. Una resclosa fou construïda el 1853 per protegir la ciutat de freqüents inundacions però fou destruïda per les pluges del 1854. La municipalitat es va crear el 1867.

## Referències

* Hunter, Sir William Wilson. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Londres: Trübner & co., 1885.
* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# John Robert Schrieffer

John Robert Schrieffer (Oak Park, 31 de maig de 1931 - Tallahassee, 27 de juliol de 2019) va ser un físic estatunidenc guardonat amb el Premi Nobel de Física l'any 1972 pels seus estudis sobre superconductivitat.

## Biografia

Va néixer el 31 de maig de 1931 a la ciutat d'Oak Park, situada a l'estat nord-americà d'Illinois. El 1940, la seva família es traslladà a Manhasset, a l'estat de Nova York, i el 1947 a Eustis, Florida, on el seu pare va decidir abandonar la seva professió de farmacèutic i dedicar-se a la indústria dels cítrics.
Després de llicenciar-se en física, després d'haver iniciar els estudis d'enginyeria, a l'Institut Tecnològic de Massachusetts el 1953 sota la supervisió de John C. Slater, va iniciar un postgrau a la Universitat d'Illinois, on conegué John Bardeen, del qual va esdevenir el seu assistent.

## Recerca científica

Després de resoldre un problema teòric de la conducció elèctrica en superfícies semiconductores, Schrieffer va passar un any al laboratori, aplicant la teoria a diversos problemes superficials. L'any 1957, abans de finalitzar els estudis, va desenvolupar la teoria BCS sobre la superconductivitat, juntament amb John Bardeen i Leon Cooper. Aquesta teoria descriu com a molt baixa temperatura es manifesta en els electrons una gran força d'atracció que els fa fluir aparellats de manera que, en passar prop d'un nucli atòmic, el primer electró cedeix energia, que és després recuperada pel seu company.
Després de finalitzar els estudis i doctorar-se el 1958 sobre la superconductivitat, Schrieffer continuà treballant sobre aquesta matèria a la Universitat de Birmingham, la Universitat de Chicago i Illiniois i a l'Institut Niels Bohr de Copenhaguen. L'any 1961 fou designat professor de la Universitat de Filadèlfia.
El 1972 fou guardonat amb el Premi Nobel de Física, juntament amb John Bardeen i Leon Cooper, pels seus treballs conjunts sobre la teoria de la superconductivitat, coneguda com a teoria BCS.
El 1984 va esdevenir professor de física teòrica a la Universitat de Califòrnia. El 6 de novembre de 2005, Shrieffer fou condemnat a dos anys de presó en ser declarat culpable de la mort d'una persona en un accident automobilístic causat l'any anterior, i ingressà al R. J. Donovan Correctional de San Diego (Califòrnia) el 26 de setembre de 2006.

## Referències

* ↑ «Nobel Prize-Winning Physicist Schrieffer Dies in Florida». Associated Press, 27-07-2019. [Consulta: 11 agost 2019].

## Enllaços externs

* Pàgina de l'Institut Nobel, Premi Nobel de Física 1972 (anglès).
# Calamar colossal

El calamar colossal (Mesonychoteuthis hamiltoni) és una espècie de mol·lusc cefalòpode de la família Cranchiidae, probablement el calamar més pesant que existeix. L'exemplar documentat més gros feia 4,2 m de llarg i 495 kg de pes. És l'únic membre conegut del gènere Mesonychoteuthis.

## Mida

Es té molt poca informació sobre la mida real d'aquest calamar. Només es coneixen 12 exemplars complets (altres 4 es coneixen només amb una aleta, mantell, braços o tentacles) i 6 d'aquests són joves o subadults. La majoria dels exemplars d'aquesta espècie només es coneixen pels becs (55). L'exemplar adult més ben conservat i més complet va ser capturat el 2007 al mar de Ross. La longitud total, inclòs el mantell i els tentacles, va ser de 4,2 m amb una longitud del mantell de 2,5 m. Es va informar que la massa total era de 495 kg. Les mesures van ser confirmades pel Museu Te Papa (Nova Zelanda) on actualment es troba l'espècimen. El 2003 es va capturar un exemplar més petit en massa (300 kg) però amb una longitud total més llarga de 5,4 m. Tot i que el calamar gegant més gran reportat, Architeuthis dux, va ser estimat per una massa de 907 kg basat en un exemplar de Grand Banks del 1871, és poc probable que es tracti d'una massa precisa. Les masses màximes més típiques d'A. dux reportades a la literatura contemporània són de 200 a 280 kg, el que suggereix que M. hamiltoni pot assolir masses el doble que A. dux. Altres estimacions, com longituds de 12 a 15 m, i masses de 750 kg semblen molt exagerades.

## Referències

* ↑ «TERMCAT - Calamar colossal». [Consulta: 7 abril 2021].
* ↑ «WoRMS - World Register of Marine Species - Mesonychoteuthis hamiltoni Robson, 1925». [Consulta: 7 abril 2021].
* 1 2 McClain, Craig R.; Balk, Meghan A.; Benfield, Mark C.; Branch, Trevor A.; Chen, Catherine «Sizing ocean giants: patterns of intraspecific size variation in marine megafauna». PeerJ, 3, 13-01-2015. DOI: 10.7717/peerj.715. ISSN: 2167-8359. PMC: 4304853. PMID: 25649000.
* ↑ Atkinson, K. 2008. «Size matters on 'squid row'» (+photos, video), artículo en inglés en el diario The New Zealand Herald, 1 de mayo de 2008.
# Jonathan Ke Quan

Ke Huy Quan (關繼威) (Saigó, 20 d'agost de 1971), també conegut com Jonathan Ke Quan, és un actor vietnamita-estatunidenc. Conegut per la seua actuació en dues famoses pel·lícules d'aventures de la dècada dels 80: Indiana Jones i el temple maleït (1984), en la qual interpretava el paper de Tapó, i Els Goonies (1985), en el personatge de Data. I, posteriorment, amb el ressorgiment de la seua carrera en 2022, amb la pel·lícula Tot a la vegada a tot arreu, que li va valer el premi Òscar al millor actor secundari i el Globus d'Or al millor actor secundari; és el primer actor d'origen vietnamita que ho va aconseguir.

## Filmografia
### Cinema

| Any | Títol | Paper | Notes |
| 1984 | Indiana Jones i el temple maleït | Short Round | Premi Young artist |
| 1985 | Els Goonies | Data Wang | |
| 1989 | Indiana Jones i l'última croada | Short Round | |
| 1991 | Breathing Fire | Charlie Moore | |
| 1992 | L'home de Califòrnia | Kim | |
| 2002 | Second Time Around | Sing Wong | |
| 2021 | Finding ʻOhana | George Phan | |
| 2022 | Tot a la vegada a tot arreu | Waymond Wang | Òscar al millor actor secundari |
| 2024 | Kung Fu Panda 4 | Han | |

### Televisió

| Any | Títol | Paper | Notes |
| 1986–1987 | Together We Stand | Sam Randall | 19 episodis |
| 1990–1991 | Head of the Class | Jasper Kwong | Protagonista (temporades 4–5) |
| 1991 | Tales from the Crypt | Josh | Episodi: "Undertaking Palor" |
| 1993 | Eunuch & Carpenter | Ba Dajia | Protagonista; 40 episodis |
| 2023 | American Born Chinese | Jamie Yao / Freddy Wong | Miniserie |
| 2023 | Loki | Ouroboros "OB" | Protagonista (temporada 2) |

## Premis i nominacions

| Any | Premi | Categoría | Trabajo | Resultado | Ref(s) |
| 2023 | Óscar | Millor actor repartiment | Tot a la vegada a tot arreu | Guanyador |
| 2023 | Globus d'or | Millor actor repartiment | Tot a la vegada a tot arreu | Guanyador |

## Referències

* ↑ «Ke Huy Quan y la complicada infancia del ganador del Oscar: el niño de Los Goonies olvidado por los directores de cine que hoy vuelve a triunfar» (en castellà), 13-03-2023. [Consulta: 22 novembre 2023].
* ↑ Fleming, Mike Jr. «'Shang-Chi's Michelle Yeoh & Destin Daniel Cretton Reunite For Disney+ Series 'American Born Chinese;' Chin Han, Yeo Yann Yann & Daniel Wu Also Star», 07-02-2022. [Consulta: 17 novembre 2023].
# Partit Liberal del Quebec

Partit Liberal de Québec (en francès: Parti libéral du Québec), o PLQ, és un partit polític en Québec. És també el més antic del Québec, present des de 1867. L'organització és liberal i federalista (contrari a la independència de Québec).

## Líders del partit

* Henri-Gustave Joly de Lotbinière (1867-1883) (Primer Ministre 1878-1879)
* Honoré Mercier (1883-1892) (Primer Ministre 1887-1891)
* Félix-Gabriel Marchand (1892-1900) (Primer Ministre 1897-1900)
* Simon-Napoléon Parent (1900-1905) (Primer Ministre 1900-1905)
* Lomer Gouin (1905-1920) (Primer Ministre 1905-1920)
* Louis-Alexandre Taschereau (1920-1936) (Primer Ministre 1920-1936)
* Adélard Godbout (1936-1948) (Primer Ministre 1936, 1939-1944)
* Georges-Émile Lapalme (1950-1958)
* Jean Lesage (1958-1970) (Primer Ministre 1960-1966)
* Robert Bourassa (1970-1976) (Primer Ministre 1970-1976)
* Gérard D. Lévesque (interí) (1976-1978)
* Claude Ryan (1978-1982)
* Gérard D. Lévesque (interí) (1982-1983)
* Robert Bourassa (1983-1994) (Primer Ministre 1985-1994)
* Daniel Johnson, Jr. (1994-1998) (Primer Ministre 1994)
* Jean Charest (1998-2013) (Primer Ministre 2003-2012)
* Philippe Couillard (2013-....) (Primer Ministre 2014-....)

## Enllaços externs

* Web del Parti libéral du Québec (en francès i anglès)
# Jonsdorf

Jonsdorf és un municipi alemany que pertany a l'estat de Saxònia. Es troba enmig de les muntanyes de Zittau, a la frontera amb la República Txeca

## Evolució demogràfica

| Any | Població |
| 1834 | 1.688 |
| 1871 | 1.539 |
| 1890 | 1.545 |
| 1910 | 1.426 |
| 1925 | 1.717 |
| 1939 | 1.857 |
| 1946 | 2.247 |
| 1950 | 2335 |
| 1964 | 2327 |
| 1990 | 1.857 |
| 2000 | 2.026 |
| 2007 | 1.814 |
# Xawwal

Xawwal (àrab: شوّال, xawwāl) és el desè mes del calendari musulmà i té 29 dies. El nom vol dir ‘portar’, perquè antigament el mes coincidia amb el període d'embaràs dels camells.
El primer dia té lloc l'Id al-fitr, la ruptura del dejuni (sawm) que ha durat tot el mes del ramadà. Des l'endemà, però, certs musulmans fan encara sis dies de dejuni perquè, segons la tradició, el qui dejuna durant el mes de ramadà i durant sis dies de xawwal pot considerar que ha dejunat per tot l'any.

## Dates assenyalades

* 1 de xawwal, Id al-fitr
* 15 de xawwal, batalla d'Uhud
* 17 de xawwal, mort de Jàfar as-Sàdiq

## Enllaços externs

* El mes de xawwal, dia a dia a La terra d'enlloc
* Mesos del calendari musulmà
* muhàrram • sàfar • rabí al-àwwal • rabí al-àkhir • jumada al-ula • jumada al-àkhira • ràjab • xaban • ramadà • xawwal • dhu-l-qada • dhu-l-hijja
# Característica d'Euler

En matemàtiques, i més específicament en topologia algebraica i combinatòria polièdrica, la característica d'Euler (o característica d'Euler-Poincaré) és una invariant topològica, un nombre que descriu la forma o estructura en l'espai topològic independentment de la manera en què un políedre es col·loqui o es plegui. Normalment es denota amb la lletra grega khi: $\chi$.
La característica d'Euler es va definir originàriament per a políedres i es va utilitzar per demostrar-ne diversos teoremes, incloent la classificació dels sòlids platònics. Leonhard Euler, que va ser qui va donar nom al concepte, va ser el responsable de gran part d'aquesta feina primerenca. En matemàtica moderna, la característica d'Euler sorgeix a partir de l'homologia i connecta amb moltes altres invariants.

## En políedres

La característica d'Euler $\chi$ era definida classicament per les superfícies del políedre, d'acord amb la fórmula
    $\chi =V-A+C\,\!$
on V, A, i C són respectivament el nombre de vèrtexs, arestes i cares en el políedre donat. Qualsevol políedre convex té característica d'Euler
    $\chi =V-A+C=2.\,\!$
Aquest resultat es coneix com a fórmula o relació d'Euler.
| Nom | Vèrtexs V | Arestes A | Cares C | Característica d'Euler: V − A + C |
| Tetraedre | 4 | 6 | 4 | 2 |
| Hexaedre o cub | 8 | 12 | 6 | 2 |
| Octaedre | 6 | 12 | 8 | 2 |
| Dodecaedre | 20 | 30 | 12 | 2 |
| Icosaedre | 12 | 30 | 20 | 2 |
Les superfícies de políedres no convexos poden tenir característiques d'Euler diferents:
| Nom | Vèrtexs V | Arestes A | Cares C | Característica d'Euler: V − A + C |
| Tetrahemihexaedre | 6 | 12 | 7 | 1 |
| Octahemioctaedre | 12 | 24 | 12 | 0 |
| Cubohemioctaedre | 12 | 24 | 10 | −2 |
| Gran icosaedre | 12 | 30 | 20 | 2 |

## Referències

* ↑ Vicenç Navarro i Pere Pascual. UB. Topologia algebraica, 1999.
* ↑ Armengol Gasull. «La característica d'Euler. La fórmula de Pick.». UAB.
# Búbal

El búbal (Alcelaphus buselaphus) és un antílop que viu als herbassars de l'Àfrica Occidental, Oriental i Meridional. És una de les tres espècies classificades en el gènere Alcelaphus.
El búbal fa gairebé 1,5 m d'alçada a l'espatlla i pot pesar entre 120 i 200 quilograms. Els mascles tenen un color marró fosc, mentre que les femelles són d'un marró groguenc. Ambdós sexes tenen banyes que poden assolir una mida de fins a 70 cm. Els búbals viuen en herbassars i boscos oberts, on s'alimenten d'herba. Són animals diürns i es passen el matí i el final de la tarda menjant. Els ramats contenen entre cinc i vint individus, però a vegades en poden contenir fins a 350.

## Referències

* ↑ Wilson, Don E.; Reeder, DeeAnn M. (editors). 2005. Mammal Species of the World. A Taxonomic and Geographic Reference (3a edició), Johns Hopkins University Press, 2, 142 p. Disponible en línia
Espècies vivents d'artiodàctils (sense comptar els cetacis) :
Regne: Animalia  · Embrancament: Chordata  · Classe: Mammalia  · Infraclasse: Eutheria  · Superordre: Laurasiatheria :
Subordre Ruminantia :
Família Cervidae :
Família Bovidae :
Família Bovidae (subfamília Caprinae) :
Família Bovidae (subfamília Bovinae) :
Família Bovidae (subfamília Antilopinae) :
Subordre Suina :
Subordre Tylopoda :
Clade Whippomorpha :
# Búbal vermell

El búbal vermell (Alcelaphus buselaphus caama) és una subespècie d'artiodàctil de la família dels bòvids. Viu al sud d'Àfrica. En queden més de 130.000 exemplars.

## Referències

* ↑ Wilson, Don E.; Reeder, DeeAnn M. (editors). 2005. Mammal Species of the World. A Taxonomic and Geographic Reference (3a edició), Johns Hopkins University Press, 2.142 p. Disponible en línia
Espècies vivents d'artiodàctils (sense comptar els cetacis) :
Regne: Animalia  · Embrancament: Chordata  · Classe: Mammalia  · Infraclasse: Eutheria  · Superordre: Laurasiatheria :
Subordre Ruminantia :
Família Cervidae :
Família Bovidae :
Família Bovidae (subfamília Caprinae) :
Família Bovidae (subfamília Bovinae) :
Família Bovidae (subfamília Antilopinae) :
Subordre Suina :
Subordre Tylopoda :
Clade Whippomorpha :
# Josep Abarcat i Sebastià

Josep Abarcat i Sebastià (Tortosa,18?? - Barcelona, 19 de febrer de 1919) fou un professor de música, pianista i compositor fill de Tortosa, on va arribar a tenir nombrosos deixebles pianistes.
Al fons musical de l'Arxiu Parroquial de Santa Maria del Pi es conserven les seves obres O quam suavis i la polca per a piano Descans Dominical, Festa! (1913).

## Referències

* ↑ «Participacions de defunció». La Veu de Catalunya Any 29, Núm.7150, 21 febrer e 1919, pàg. 10.
* 1 2 GÓMEZ-ELEGIDO, Mª Cruz. «Abarcat Sebastiá, José». Diccionario de la Música Española e Hispanoamericana. Madrid: SGAE, 1999, vol. 1, p. 7.
# Solc calcari

El solc calcari o cissura calcarina és una de les nombroses fenedures presents a l'escorça externa del cervell (anomenades fissures, cissures o solcs, depenent del cas), ubicada a la zona posterior de la cara interna (o cara medial) de cada hemisferi cerebral, seguint una trajectòria horitzontal, fins a unir-se amb el solc parietooccipital (per la cara interna de l'hemisferi cerebral).
Aquesta cissura origina un ventricle anomenat calcar avis.
# Sapogenina

Les sapogenines són els aglicons, o parts no sacàrids, dels productes naturals coneguts com a saponines. Les sapogenines contenen esteroides o altres triterpens. Per exemple, sapogenines esteroidals com la tiggenina, neogitogenina, i tokorogenina s'han aIllat dels tubercles de la planta Chlorophytum arundinacelum. Algunes sapogenines esteroidals poden servir de punt de partida per a la semisíntesi d'ormones esteroïdes.

## Referències

* ↑ Roland Hardman, Ezekiel Abayomi Sofowora «Isolation and characterization of yamogenin from balanites aegyptiaca». Phytochemistry, 9, 3, 3-1970, pàg. 645–649. DOI: 10.1016/S0031-9422(00)85706-4.
* ↑ «Webster's Online Dictionary, definition: Sapogenin».

## Enllaços externs

* Sapogenin info
* Medical Dictionary on Sapogenin
# Judes, germà de Jesús

Judes és un dels germans de Jesús esmentats al Nou Testament. Mentre que els catòlics l'identifiquen amb l'apòstol Judes Tadeu i el consideren cosí germà de Crist, els protestants consideren que es tracta de dues persones diferents.
Judes, germà de Jesús surt dos cops als evangelis: a l'Evangeli segons Marc (Mt 6:3) i a l'Evangeli segons Mateu (Lc 13:55):
    "No és el fuster, el fill de Maria i el germà de Jaume i Joses i Judes i Simó?] I no són les seves germanes aquí amb nosaltres?"
Judes s'ha identificat amb Judes apòstol. El nom de "Judes de Jaume" que li dona l'Evangeli segons Lluc (Lc 6:16) s'ha interpretat com a "Judes, germà de Jaume". L'Església catòlica reconeix aquesta identificació i considera el cosí (no germà) de Jesús i l'apòstol com una mateixa persona.
L'Epístola de Judes ha estat atribuïda a aquest Judes.

## Referències

* ↑ Marc 6:3
* ↑ Mateu 13:55
* ↑ Lluc 6:16
# Gustave Heiss

Gustave Heiss (Meridian, 4 de novembre de 1904 - comtat d'Arlington, 7 de juny de 1982) va ser un tirador d'esgrima estatunidenc, especialista en espasa, que va competir durant les dècades de 1930 i 1940.
El 1932 va prendre part en els Jocs Olímpics de Los Angeles, on va disputar dues proves del programa d'esgrima. En la prova d'espasa per equips va guanyar la medalla de bronze, mentre en la d'espasa individual quedà eliminat en sèries. Quatre anys més tard, als Jocs de Berlín, tornà a disputar dues proves del programa d'esgrima. Fou cinquè en la competició d'espasa per equips i quedà eliminat en sèries en la prova individual.
Durant la Segona Guerra Mundial va ser greument ferit mentre comandava un batalló de la 87a Divisió d'Infanteria a la batalla de les Ardenes, el desembre de 1944. Va rebre l'Estrella de Bronze, l'Estrella de Plata i el Cor Porpra. Després de la Guerra va viure a Arlington, Virgínia, on treballà a l'administració pública.

## Referències

* ↑ Obituari a Washington Post, 11 de juny de 1982
* 1 2 «Olympedia – Gustave Heiss». [Consulta: 1r setembre 2023].
# Escut de Rússia

L'escut de Rússia va ser adoptat el 30 de novembre de 1993 i aprovat per una llei federal constitucional de la Duma sancionada pel president Vladímir Putin el 25 de desembre de l'any 2000. Consisteix en un camper de gules amb una àguila bicèfala d'or, amb les ales esteses. Al pit hi té un escussó de gules amb la figura d'un genet d'argent amb capa d'atzur, muntat sobre un cavall també d'argent, matant amb una llança un drac de sable.
El genet, que també és present a l'escut d'armes de Moscou, representa sant Jordi, patró dels russos. L'àguila sosté a les urpes un món i un ceptre, té els dos caps coronats amb la corona imperial i per sobre d'aquestes corones se'n situa una altra de similar però més gran, tocant una cinta. Actualment les corones, símbol de la monarquia, representen el poder de l'Estat rus.
Aquest escut està basat en el que van usar els antics tsars de Rússia, però hi té algunes diferències, com el color de l'àguila, que va ser negra, o l'absència dels escuts dels territoris dominats per Rússia que envoltaven l'escussó central, al costat del collaret de l'orde de Sant Andreu. En els seus aspectes bàsics, l'escut imperial rus segueix els estàndards de començament del segle xv i va quedar definit durant el regnat d'Ivan III (1462-1505).

## Escuts usats històricament

* Escut de Rússia (Acta Eruditorum, 1708)
* Escut gran de l'Imperi Rus
* Escut petit de l'Imperi Rus
* Segell del Govern Provisional (1917)
* Escut de la Unió Soviètica
* Escut de la RSFS de Rússia (1978-1991) i de Rússia (1991-1992)
* Escut de Rússia entre 1992 i 1993

## Vegeu també

* Bandera de Rússia
* Escut de la Unió Soviètica
# Guy Evéquoz

Guy Evéquoz (20 d'abril de 1952) és un tirador d'esgrima suís, ja retirat, especialista en espasa, guanyador d'una medalla olímpica. És germà del també tirador d'esgrima i medallista olímpic Jean-Blaise Evéquoz.
El 1972 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de Hèlsinki, on guanyà la medalla de plata en la prova d'espasa per equips del programa d'esgrima.
En el seu palmarès també destaca una medalla de plata al Campionat del món d'esgrima de 1977.

## Referències

* 1 2 3 «Olympedia – Guy Evéquoz». [Consulta: 5 setembre 2023].
# Digitígrad

Digitígrada és la postura de l'autòpode (peu o mà) dels quiridis (extremitats) d'un animal que es recolza només sobre els dits quan es desplaça i, per extensió, a l'animal que presenta aquesta postura se l'anomena digitígrad. Aquesta generalment confereix major rapidesa i els fa més silenciosos.
Es considera una postura evolutiva posterior a la plantígrada i anterior a la ungulígrada. En els animals digitígrads s'observa que els tarsians i carpians tenen tendència a allargar-se, així com a reduir-se el nombre de dits.
Alguns exemples són els gossos, els gats, els hipopòtams i els elefants.