# Escàrids

Els escàrids (Scaridae) o peixos lloro són una família de peixos marins pertanyent a l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

* La majoria d'espècies assoleixen una longitud total de 30-40 cm però Bolbometopon muricatum pot arribar als 130 cm.
* Tenen una mena de bec i plaques aplanades trituradores per trencar els coralls.
* Tenen 9 espines a l'aleta dorsal i tres espines a l'aleta anal.
* Al voltant de 25 vèrtebres.
* Escates grans i cicloides.

## Reproducció

Alguns peixos lloro mascles mantenen harems de femelles. Si el mascle dominant mor, una de les femelles canvia de gènere i de color i esdevé el mascle dominant.

## Alimentació

Generalment, són herbívors que mengen algues adherides al corall. Aquest fet comporta la ingestió de fragments de corall per ajudar en la digestió, els quals són aixafats i expulsats posteriorment fent dels escàrids els principals productors de sorra dels esculls de corall.

## Hàbitat

Un gran nombre d'espècies d'aquesta família són tropicals que viuen en esculls de corall.

## Distribució geogràfica

Viuen al Mar Roig i als oceans Atlàntic, Oceà Índic i Oceà Pacífic.

## Costums

* Durant la nit, algunes espècies descansen embolicades en una secreció mucoide i transparent produïda per un òrgan que tenen al cap per protegir-se dels seus depredadors nocturns (com ara morenes, taurons, etc.). Aquest embolcall és realitzat en només 30 minuts, té dues obertures per permetre el pas de l'aigua i evita que l'olor del peix pugui alertar els depredadors que cacen amb l'ajut de l'olfacte.

## Conservació

Una sola espècie de tota aquesta família, Scarus guacamaia, és considerada per la Unió Internacional per a la Conservació de la Natura de trobar-se en perill d'extinció.

## Observacions

* La majoria d'espècies no viuen més de 5-7 anys en estat salvatge. Només l'escàrid més gros, Bolbometopon muricatum, pot assolir els 20 anys de longevitat.
* Són espècies difícils de mantindre en aquaris, ja que necessiten fregar el seu bec amb el corall a fi d'evitar que esdevingui massa llarg.
* La seva carn és una menja exquisida en alguns països. Així, per exemple, a la Polinèsia és menjada crua i, en el passat, era un aliment només destinat als reis.

## Gèneres i espècies

* Gènere Bolbometopon (Smith, 1956)
** Bolbometopon muricatum (Valenciennes, 1840)
* Gènere Calotomus (Gilbert, 1890)
** Calotomus carolinus (Valenciennes a Cuvier i Valenciennes, 1840)
** Calotomus japonicus (Valenciennes a Cuvier i Valenciennes, 1840)
** Calotomus spinidens (Quoy i Gaimard, 1824)
** Calotomus viridescens (Rüppell, 1835)
** Calotomus zonarchus (Jenkins, 1903)
* Gènere Cetoscarus (Smith, 1956)
** Cetoscarus bicolor (Rüppell, 1829)
* Gènere Chlorurus (Swainson, 1839)
** Chlorurus atrilunula (Randall i Bruce, 1983)
** Chlorurus bleekeri (de Beaufort a Weber i de Beaufort, 1940)
** Chlorurus bowersi (Snyder, 1909)
** Chlorurus capistratoides (Bleeker, 1847)
** Chlorurus cyanescens (Valenciennes a Cuvier i Valenciennes, 1840)
** Chlorurus enneacanthus (Lacépède, 1802)
** Chlorurus frontalis (Valenciennes a Cuvier i Valenciennes, 1840)
** Chlorurus genazonatus (Randall i Bruce, 1983)
** Chlorurus gibbus (Rüppell, 1829)
** Chlorurus japanensis (Bloch, 1789)
** Chlorurus microrhinos (Bleeker, 1854)
** Chlorurus oedema (Snyder, 1909)
** Chlorurus perspicillatus (Steindachner, 1879)
** Chlorurus rhakoura (Randall i Anderson, 1997)
** Chlorurus sordidus (Forsskål, 1775)
** Chlorurus strongylocephalus (Bleeker, 1854)
** Chlorurus troschelii (Bleeker, 1853)
* Gènere Cryptotomus (Cope, 1871)
** Cryptotomus roseus (Cope, 1871)
* Gènere Hipposcarus (Smith, 1956)
** Hipposcarus harid (Forsskål, 1775)
** Hipposcarus longiceps (Valenciennes a Cuvier i Valenciennes, 1840)
* Gènere Leptoscarus (Swainson, 1839)
** Leptoscarus vaigiensis (Quoy i Gaimard, 1824)
* Gènere Nicholsina (Fowler, 1915)
** Nicholsina denticulata (Evermann & Radcliffe, 1917)
** Nicholsina usta (Valenciennes a Cuvier i Valenciennes, 1840)
* Gènere Scarus (Forsskål, 1775)
** Scarus altipinnis (Steindachner, 1879)
** Scarus arabicus (Steindachner, 1902)
** Scarus barffi (Curtiss, 1938)
** Scarus caudofasciatus (Günther, 1862)
** Scarus chameleon (Choat i Riall, 1986)
** Scarus chinensis (Steindachner, 1867)
** Scarus coelestinus (Valenciennes a Cuvier i Valenciennes, 1840)
** Scarus coeruleus (Bloch, 1786)
** Scarus collana (Rüppell, 1835)
** Scarus compressus (Osburn i Nichols, 1916)
** Scarus cruciensis (Forster, 1795)
** Scarus dimidiatus (Bleeker, 1859)
** Scarus dubius (Bennett, 1828)
** Scarus falcipinnis (Playfair, 1868)
** Scarus ferrugineus (Forsskål, 1775)
** Scarus festivus (Valenciennes a Cuvier i Valenciennes, 1840)
** Scarus flavipectoralis (Schultz, 1958)
** Scarus forresti (Curtiss, 1938)
** Scarus forskael (Lacépède, 1802)
** Scarus forsteni (Bleeker, 1861)
** Scarus francisci (Curtiss, 1938)
** Scarus frenatus (Lacépède, 1802)
** Scarus fuscocaudalis (Riall i Myers, 2000)
** Scarus fuscopurpureus (Klunzinger, 1871)
** Scarus ghobban (Forsskål, 1775)
** Scarus globiceps (Valenciennes a Cuvier i Valenciennes, 1840)
** Scarus gracilis (Steindachner, 1869)
** Scarus guacamaia (Cuvier, 1829)
** Scarus hoefleri (Steindachner, 1881)
** Scarus hypselopterus (Bleeker, 1853)
** Scarus iseri (Bloch, 1789)
** Scarus koputea (Riall i Choat, 1980)
** Scarus longipinnis (Riall i Choat, 1980)
** Scarus lydiae (Curtiss, 1938)
** Scarus niger (Forsskål, 1775)
** Scarus obishime (Riall i Earle, 1993)
** Scarus oviceps (Valenciennes a Cuvier i Valenciennes, 1840)
** Scarus ovifrons (Temminck i Schlegel, 1846)
** Scarus pahoro (Curtiss, 1938)
** Scarus perrico (Jordan i Gilbert, 1882)
** Scarus persicus (Riall i Bruce, 1983)
** Scarus prasiognathos (Valenciennes a Cuvier i Valenciennes, 1840)
** Scarus psittacus (Forsskål, 1775)
** Scarus psittacuscaroli (Curtiss, 1938)
** Scarus quoyi (Valenciennes a Cuvier i Valenciennes, 1840)
** Scarus rivulatus (Valenciennes a Cuvier i Valenciennes, 1840)
** Scarus rubroviolaceus (Bleeker, 1847)
** Scarus rufescens (Walbaum, 1792)
** Scarus russelii (Valenciennes a Cuvier i Valenciennes, 1840)
** Scarus scaber (Valenciennes a Cuvier i Valenciennes, 1840)
** Scarus scarpellonis (Curtiss, 1938)
** Scarus schlegeli (Bleeker, 1861)
** Scarus sophiae (Curtiss, 1938)
** Scarus spinus (Kner, 1868)
** Scarus taeniopterus (Desmarest a Bory de Saint-Vincent, 1831)
** Scarus teatae (Curtiss, 1938)
** Scarus teresae (Curtiss, 1938)
** Scarus tricolor (Bleeker, 1847)
** Scarus trispinosus (Valenciennes a Cuvier i Valenciennes, 1840)
** Scarus vetula (Bloch i Schneider, 1801)
** Scarus viridifucatus (Smith, 1956)
** Scarus xanthopleura (Bleeker, 1853)
** Scarus zelindae (Moura, Figueiredo i Sazima, 2001)
** Scarus zufar (Riall i Hoover, 1995)
* Gènere Sparisoma (Swainson, 1839)
** Sparisoma amplum (Ranzani, 1841)
** Sparisoma atomarium (Poey, 1861)
** Sparisoma aurofrenatum (Valenciennes a Cuvier i Valenciennes, 1840)
** Sparisoma axillare (Steindachner, 1878)
** Sparisoma chrysopterum (Bloch i Schneider, 1801)
** Sparisoma cretense (Linnaeus, 1758)
** Sparisoma frondosum (Agassiz a Spix i Agassiz, 1831)
** Sparisoma griseorubra (Cervigón, 1982)
** Sparisoma griseorubrum (Cervigón, 1982)
** Sparisoma radians (Valenciennes a Cuvier i Valenciennes, 1840)
** Sparisoma rubripinne (Valenciennes a Cuvier i Valenciennes, 1840)
** Sparisoma strigatum (Günther, 1862)
** Sparisoma tuiupiranga (Gasparini, Joyeux i Floeter, 2003)
** Sparisoma viride (Bonnaterre, 1788)

## Referències

* ↑ Berg, L.S., 1958. System der rezenten und fossilen Fischartigen und Fische. VEB Verlag der Wissenschaften, Berlín, Alemanya.
* ↑ Universitat de Girona Arxivat 2008-12-05 a Wayback Machine. (català)
* ↑ FishBase (anglès)
* 1 2 3 National Geographic (anglès)
* ↑ Thresher, R. 1984. Reproduction in Reef Fishes. Neptune City, Nova Jersey, Estats Units: T.F.H. Publications.
* 1 2 Böhlke, J., C. Chaplin. 1994. Fishes of the Bahamas and Adjacent Tropical Waters. Wynnewood, Pa: Published for the Academy of Natural Sciences of Philadelphia by Livingston.
* ↑ «FAMILY Details for Scaridae - Parrotfishes». (anglès)
* ↑ Choat, H., D. Bellwood. 1998. Wrasses & Parrotfishes. Pp. 209-210 a W.N. Eschmeyer, J.R. Paxton, eds. Encyclopedia of Fishes – segona edició. San Diego, Califòrnia, Estats Units: Academic Press.
* ↑ Harmelin-Vivien, M. 2002. Energetics and Fish Diversity on Coral Reefs. Pp. 268-269 a P. Sale, ed. Coral Reef Fishes: Dynamics and Diversity in a Complex Ecosystem. San Diego, Califòrnia, Estats Units: Academic Press.
* ↑ FisBase (anglès)
* ↑ Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* ↑ IUCN (anglès)
* ↑ Choat, J., D. Robertson. 2002. Age-Based Studies. Pp. 63-67 a P. Sale, ed. Coral Reef Fishes: Dynamics and Diversity in a Complex Ecosystem. San Diego, Califòrnia, Estats Units: Academic Press.
* 1 2 Smith, J. L. B. 1956. The parrot fishes of the family Callyodontidae of the western Indian Ocean. Ichthyol. Bull. J. L. B. Smith Inst. Ichthyol. Núm. 1: 1-23, Pls. 41-45.
* ↑ Gilbert C. H. 1890. A preliminary report on the fishes collected by the steamer Albatross on the Pacific coast of North America during the year 1889, with descriptions of twelve new genera and ninety-two new species. Proceedings of the United States National Museum v. 13 (núm. 797). 49-126.
* ↑ Swainson W. 1839. The natural history and classification of fishes, amphibians, & reptiles, or monocardian animals. Londres. Nat. Hist. & Class. v. 2. i-vi + 1-448.
* ↑ Cope E. D. 1871. Contribution to the ichthyology of the Lesser Antilles. Trans. Am. Philos. Soc. (N. S.) v. 14 (pt 1, art. 5). 445-483.
* ↑ Smith J. L. B. 1956. The parrot fishes of the family Callyodontidae of the western Indian Ocean. Ichthyol. Bull. J. L. B. Smith Inst. Ichthyol. Núm. 1. 1-23.
* 1 2 Swainson W. 1839. The natural history and classification of fishes, amphibians, & reptiles, or monocardian animals. Londres. Nat. Hist. & Class. v. 2. i-vi + 1-448.
* ↑ Fowler H. W. 1915. The genus Cryptotomus Cope. Copeia No. 14. 3.
* ↑ Forsskål P. 1775. Descriptiones animalium avium, amphibiorum, piscium, insectorum, vermium; quae in itinere orientali observavit... Post mortem auctoris edidit Carsten Niebuhr. Copenhaguen. Descr. Animalium. 1-20 + i-xxxiv + 1-164.
* ↑ NCBI (anglès)
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* ↑ World Register of Marine Species (anglès)

## Bibliografia

* Allen, G.R. i Robertson, D.R., 1994, Fishes of the Tropical Eastern Pacific., Crawford House Press Pty Ltd:1-332.
* Bellwood, D. R., 1991, A phylogenetic study of the parrotfishes family Scaridae (Pisces: Labroidei), with a revision of genera., Records of the Australian Museum, 20:1-86.
* Bellwood, D.R.: Family Scaridae. A: Carpenter & Niem 2001. Species identification guide for fishery purposes. Bony fishes part 4. 6: 3468-3492, Pls. VI-XIV. Any 2001.
* Cuvier, G. i Valenciennes, A., 1840, Histoire naturelle des poissons. Tome quatorzième. Suite du livre seizième. Labroïdes. Livre dix-septième. Des Malacoptérygiens., Histoire Naturelle Des Poissons, 14:1-464.
* Forsskål, P., 1775, Descriptiones animalium avium, amphibiorum, piscium, insectorum, vermium; quae in itinere orientali observavit... Post mortem auctoris edidit Carsten Niebuhr. Copenhaguen., Descr. Animalium, :1-164.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* Parrotfish.info (anglès)