OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Motala ström

El Motala ström és un riu que du les aigües del llac Vättern, el segon més gran de Suècia, fins al mar Bàltic a Norrköping (concretament a la badia de Brå). Rep el nom de la ciutat de Motala, on comença (ström vol dir "corrent" o "flux" en suec).
En el seu recorregut travessa els llacs Boren, Roxen i Glan tot seguint una direcció oest-est.
Malgrat el seu feble pendent (el llac Vättern està situat a 88 metres sobre el nivell del mar), compta amb diversos aprofitaments hidroelèctrics.
A començaments del segle xix hom construí paral·lel al Motala ström el Göta Canal.
# Ualabi rupestre

Els ualabis rupestres (Petrogale) són un gènere de ualabi. Són animals de mida mitjana, sovint amb colors cridaners i molt àgils i viuen en zones on el terreny rocós i escarpat els ofereix un refugi durant les hores del dia. Els mascles són una mica més grans que les femelles, amb una llargada corporal de fins a 59 cm, amb una cua de 79 cm de llarg.

## Taxonomia

* Gènere Petrogale
** Grup d'espècies P. brachyotis
*** Ualabi rupestre d'orelles curtes, Petrogale brachyotis
*** Ualabi rupestre de Burbidge, Petrogale burbidgei
*** Ualabi rupestre petit, Petrogale concinna
** Grup d'espècies P. xanthopus
*** Ualabi rupestre de Prosèrpina, Petrogale persephone
*** Ualabi rupestre de Rothschild, Petrogale rothschildi
*** Ualabi rupestre de cua anellada, Petrogale xanthopus
** Grup d'espècies P. lateralis/penicillata
*** Ualabi rupestre de l'illa Great Palm, Petrogale assimilis
*** Ualabi rupestre del Cap York, Petrogale coenensis
*** Ualabi rupestre de Godman, Petrogale godmani
*** Ualabi rupestre de Herbert, Petrogale herberti
*** Ualabi rupestre desguarnit, Petrogale inornata
*** Ualabi rupestre de peus negres, Petrogale lateralis
*** Ualabi rupestre de Mareeba, Petrogale mareeba
*** Ualabi rupestre de cua de pinzell, Petrogale penicillata
*** Ualabi rupestre de coll porpra, Petrogale purpureicollis
*** Ualabi rupestre del mont Claro, Petrogale sharmani

## Referències

Espècies vivents de diprotodonts :
Regne Animalia · Embrancament Chordata · Classe Mammalia · Infraclasse Metatheria :
Subordre Vombatiformes :
Subordre Phalangeriformes (continua més avall) :
Subordre Phalangeriformes (continua més amunt) :
Subordre Macropodiformes (continua més avall) :
Subordre Macropodiformes (continua més amunt) :
# Rombe

En geometria, un rombe és un quadrilàter amb tots els costats d'igual longitud i angles iguals dos a dos. Un rombe és un cas particular de paral·lelogram i de trapezi. El quadrat és un cas particular de rombe amb tots els angles iguals. Amb tot, hom aplica generalment aquest nom als que no tenen els angles rectes. Les diagonals del rombe es tallen en el punt mitjà i són perpendiculars entre elles.

## Propietats

* La forma d'un rombe queda determinat per la longitud de les seves diagonals.
* Les diagonals d'un rombe són perpendiculars.
* Els punts mitjans dels costats d'un rombe coincideixen amb els vèrtexs d'un rectangle.
* Els angles d'un rombe de vèrtexs oposats són iguals.
* Els angles adjacents d'un rombe són suplementaris.

## Fórmules de mesura

Hi ha diverses fórmules per calcular el perímetre i l'àrea d'un rombe:

### Perímetre

* El perímetre d'un rombe de costat de longitud $L$ és
$P=4\cdot L$
* El perímetre d'un rombe amb diagonals $D$ i $d$ és
$P=2\cdot {\sqrt {D^{2}+d^{2}}}$

### Àrea

* L'àrea d'un rombe amb diagonals $D$ i $d$ és
$A={\frac {D\cdot d}{2}}$
* L'àrea d'un rombe de costat $L$ i amb dos angles interiors iguals a $\alpha$ és
$A=L^{2}\cdot sin(\alpha )$
* L'àrea d'un rombe de costat $L$ i altura $h$ és
$A=L\cdot h$

## Simbologia

* La majoria d'associacions són les del quadrat, ja que un rombe pot ser aquesta figura invertida.
* Antigament s'indicava amb rombes el contingut televisiu, sent el de dos rombes el no apte per a menors
* És la forma dels diamants (coll de cartes)
* A l'antic Mèxic era el símbol femení

## Referències

* ↑ «Rhombus | Definition, Properties, Formulas, & Facts | Britannica» (en anglès). [Consulta: 23 gener 2025].
* ↑ «Rombe». Enciclopèdia.cat.
* ↑ Sapiña, R. «Calculadores de l'àrea i perímetre d'un rombe» (en castellà). Problemes i equacions. ISSN: 2659-9899 [Consulta: 8 maig 2020].
* ↑ Déplanche, Y. Diccio fórmulas. Edunsa, 1996, p. 22. ISBN 9788477471196 [Consulta: 24 abril 2011].

## Vegeu també

Viccionari
* Paral·lelogram
* Quadrat (polígon)
* Rectangle
* Romboide
* Xebka
# Epinephelus drummondhayi

Epinephelus drummondhayi és una espècie de peix de la família dels serrànids i de l'ordre dels perciformes.
Els mascles poden assolir els 110 cm de longitud total.
Es troba a l'Atlàntic occidental.

## Referències

* ↑ Bloch M. E. 1793. Naturgeschichte der ausländischen Fische. Berlin. Naturg. Ausl. Fische v. 7. i-xiv + 1-144.
* ↑ BioLib
* 1 2 FishBase (anglès)
# Ortogènesi

L'ortogènesi, evolució ortogènetica o evolució progressiva és la hipòtesi que la vida tendeix a moure's (evolucionar) de manera lineal (amb un objectiu predefinit) gràcies a alguna força motriu, que pot ser interna o externa.
# Fred Hansen

Fred Hansen (Cuero, 29 de gener de 1940) és un atleta estatunidenc, ja retirat, especialista en el salt de perxa, que va competir durant la dècada de 1960.
El 1963 es llicencià a la Universitat Rice i el 1964 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de Tòquio, on va guanyar la medalla d'or en la prova del salt de perxa del programa d'atletisme.
Durant la seva carrera esportiva va millorar el rècord del món de salt de perxa en dues ocasions. El 13 de juny de 1964 va saltar 5,23 metres i el 25 de juliol del mateix any el va millorar, tot saltant els 5,28 metres.
Hansen també va competir en salt de llargada i fou un destacat golfista, esport en què va jugar al campionat amateur dels Estats Units de 1980. El 2016 fou inclòs al Texas Track and Field Coaches Hall of Fame.

## Millors marques

* Salt de perxa. 5,28 metres (1964)
* Salt de llargada. 7,26 metres (1961)

## Referències

* 1 2 3 4 «Olympedia – Fred Hansen». [Consulta: 23 setembre 2023].
* ↑ «12th IAAF World Championships In Athletics: IAAF Statistics Handbook. Berlin 2009.» (pdf) p. Pages 546, 555–6. IAAF Media & Public Relations Department. Arxivat de l'original el 29 juny 2011. [Consulta: 5 agost 2009].
* ↑ http://ttfca2.wixsite.com/txtfhalloffame/inductees Arxivat January 16, 2017, a Wayback Machine.. wixsite.com
* ↑ «Track and Field Statistics». [Consulta: 23 setembre 2023].
# Murgisme

El murgisme (de l'àrab مرجئة, murjiʾa) és un dels primers corrents teològics que es van desenvolupar en l'islam, avui dia desaparegut. Els murgites es caracteritzaven per no perseguir els infidels, ja que consideraven que només Déu pot jutjar qui és un autèntic creient i qui està en pecat. També creien que la fe és garantia de salvació, per sobre dels actes. Aquest corrent va influenciar la tolerància dels omeies i va afavorir un cert nombre de conversions entre aquells que fins aleshores dubtaven.
Durant els primers segles de la seva aparició, el pensament islàmic va rebre una multitud d'influències de les diverses cultures i filosofies d'aquells qui es convertien a la nova religió. El murgisme va sorgir en oposició a l'estricte corrent kharigita sobre qüestions relacionades amb les controvèrsies sobre el pecat i les definicions del que és un veritable musulmà.
Els murgites van acabar sent considerats com un corrent heterodox i tractats d'ahl al-bida ("gent de la innovació"), tot i que certes de les seves idees es van integrar en les diverses escoles teològiques ortodoxes del sunnisme.
Dos destacats murgites van ser Jahm ibn Safwan i Abu-Hanifa an-Numan ibn Thàbit.

## Referències

* ↑ Fakhry, Islamic Philosophy, p. 40-41.
* ↑ Ibn Taymīyah, Abī al-ʻAbbās Taqī al-Dīn Aḥmad ibn ʻAbd al-Ḥalīm. al-Fatāwá. , 5: 555-556; 7: 195-205; 7: 223
* ↑ Isutzu, Concept of Belief, p.57-59
# Kxoe

El Kxoe és una llengua khoisànida que es parla a Namíbia, Angola, Botswana, Sud-àfrica i Zàmbia. Hi ha un total de 9.988 parlants de Kxoe en tots aquests estats. El seu codi ISO 639-3 és xuu.
El Kxoe té un diccionari i una gramàtica. Els parlants de Kxoe són caçadors-recol·letors i pescadors. També practiquen l'agricultura.

## Dialectologia

Hi ha poques diferències entre els diferents dialectes. El kxoe és una llengua que està relacionada amb l'Ani (llengua), l'Anda (llengua), el Naro (llengua) i el Khoekhoegowap (llengua), amb les quals és força semblant.

## A Namíbia

Hi ha 4000 kxoe-parlants a Namíbia, la majoria a Caprivia Occidental, que és considerada pels Kxoe i pel govern de Namíbia com el cor del Kxoe. També hi ha parlants de kxoe a la Caprivia Oriental. A Namíbia hi ha un ús vigorós de la llengua kxoe. Hi ha molta població que no és kxoe que aprèn la llengua. S'utilitza en l'ensenyament oral a les escoles, tot i que els manuals de text estan en anglès.

### Dialectes

A Namíbia es parlen els dialectes: Xo-Kxoe, Xom-Kxoe, Buma-Kxoe, Buga-Kxoe.

## A Angola

A Angola hi ha 788 persones que parlen kxoe (2000), a Huthembo: al nord-est de Likuba i de Lukamba, a l'oest de Rivungu (al sud-est d'Angola).
A Angola es parla el dialecte Buma-Kxoe.

## A Botswana

A Botswana hi ha 4000 persones que parlen kxoe (2000). En aquest estat la llengua s'anomena khwe. Es parla al Districte del Nord.
Els dialectes que es parlen a Botswana són el Buga-Kxoe, l'Anikwoe, l'Ani-Khoe i el Tannekwe.
També hi ha gent a Botswana que té el khwe com a segona llengua.

## A Sud-àfrica

A Sud-àfrica hi ha 1100 kxoe-parlants (2000). Aquests estan a la regió de Smithsdrift. Són refugiats de Caprivia, que hi viuen des del 1991. Els dialectes que es parlen a Sud-àfrica són l'Ani i el Kwoedam.

## A Zàmbia

Hi ha 100 parlants de khwe (com es diu a Zàmbia el kxoe) a Zàmbia (1988). Es parla a l'Oest de Zàmbia, a l'est del riu Zambesi; a l'est de Luzu; i a 250 km a àrees remotes del sud-est del districte de Senaga. A Zàmbia l'ús del khwe està pujant. Alguns dels kxoe parlen Lozi (llengua), que és la llingua franca de la zona. A Zàmbia es parla el dialecte Xo-Kxoe.

## Referències

* ↑ Kxoe al SIL International

## Bibliografia

* Kilian-Hatz, Christa (2003) Khwe dictionary (with a supplement on Khwe place names by Matthias Brenzinger). Köln: Rüdiger Köppe. ISBN 3-89645-083-2
* Marinda T. X., Bothas and Petra Ociepka (2007) Xam nu Yeu as cover title. Distribution title: Learning Khwedam is Your Future Life. Trafford Publishing. ISBN 978-1425125387. Book homepage.
# Madonna Benois

Madonna Benois és un quadre pintat per Leonardo da Vinci entre 1478 i 1482 i que s'exposa actualment al Museu de l'Ermitage.
Pot ser una de les dues Verges amb nen que Leonardo da Vinci va començar l'octubre del 1478, com ell mateix va assenyalar. L'altra en seria La mare de Déu i el clavell, que es troba a Múnic. Sembla que la Madonna Benois va ser la primera obra pintada per Leonardo amb independència del seu mestre, Verrocchio. Hi ha dos esbossos preliminars de Leonardo per a aquesta obra al Museu Britànic. Va rebre el nom de Madonna Benois per la família que tenia aquesta obra.
# Homalozous

Els homalozous (Homalozoa, del grec homalós, "pla" i zoon, "animal") o carpoïdeus (Carpoidea) són un subfílum extint d'equinoderms que van viure entre el Cambrià mitjà i el Carbonífer superior. Es coneixen 12 famílies i 60 gèneres.

## Característiques

A diferència de la majoria d'equinoderms, els homalozous no tenen de simetria pentarradial i són asimètrics o bilaterals. El cos, recobert de plaques de calcita i probablement flexible, tenia dues regions: la teca, ampla i deprimida, i l'aulacòfor, una espècie de braç o apèndix terminal.
La teca sovint estava formada per un marge de plaques grans i allargades que envoltava una àrea central composta per nombroses plaques més petites.
L'apèndix terminal, denominat aulacòfor, també estava recobert de plaques; els ctenocistoïdeus no en tenien. Es desconeix per a què era utilitzat; s'ha especulat que podria ser una tija que fixava a l'animal al substrat (com en els crinoïdeus), que podria se usat en l'obtenció d'aliment, o fins i tot que seria una cua usada per a nedar (com en els primitius cordats).

## Relacions filogenètiques

A causa de les diferents interpretacions de la seva anatomia existeix una gran controvèrsia sobre el seu parentiu. La posició més generalitzada és considerar-los un grup basal d'equinoderms. Això no obstant, Jefferies (1986) argumenta que alguns homalozous (en particular els Mitrata) foren els ancestres dels cordats; al grup presumptament relacionat amb els cordats els va denominar Calcichordata, els quals haurien canviat les plaques típiques de carbonat de calci dels homalozous per les d'apatita dels cordats. Des d'aquesta perspectiva, és comú que el terme clacicordats sigui usat coma sinònim d'homalozous.

## Taxonomia

Els homalozous inclouen quatre classes:
* Classe Stylophora †
* Classe Soluta (= Homoiostelea) †
* Classe Cincta (= Homostelea) †
* Classe Ctenocystoidea †

## Referències

* 1 2 3 University of California, Museum of Paleontology - The Homalozoa
* ↑ Encyclopedia of Sciences and Technology On-line, McGraw Hill's - Homalozoa
* 1 2 «Systema Naturae 2000». Arxivat de l'original el 2009-09-07. [Consulta: 28 desembre 2008].
* 1 2 The Taxonomicon
* 1 2 The Paleobiology Database
* ↑ Jefferies, R.P.S. 1986. The Ancestry of the Vertebrates. British Museum (Natural History)
# Esfumat

L'esfumat (de l'italià sfumato) és una tècnica emprada en pintura amb la qual s'aconsegueix un efecte vaporós, que s'obté per la superposició de diverses capes de pintura extremament delicades, proporcionant a la composició uns contorns imprecisos, així com un aspecte de vaguetat i llunyania mitjançant les gradacions del color i la llum. S'utilitzava per donar una impressió de profunditat als quadres, principalment del Renaixement. Aquest efecte fa que els tons s'esfumin fins a valors més obscurs com en la Mona Lisa i en el Sant Joan Baptista.
La invenció d'aquesta tècnica, així com el seu nom sfumato, es deuen a Leonardo da Vinci. Més exactament, era una tècnica consistent a eliminar les línies negres i, per tant, suavitzar o difuminar els contorns mitjançant ombres i colors per aconseguir un efecte d'immersió en l'atmosfera, de vaguetat i llunyania i, alhora, de dolçor i suavitat. Es fa servir, en definitiva, per a donar una impressió de profunditat als quadres del Renaixement.
Veiem aquesta tècnica en La Gioconda, que es manifesta en el difuminat dels tons a valors més foscos, i també en les gases del mantell i, principalment, en l'enigmàtic somriure. En el fons, vaporós i menys detallat, s'utilitza un sfumato més accentuat, amb el qual s'aconsegueix una sensació de realisme i distància més gran.

## Tècnica

Ningú no ha pogut igualar la tècnica de Leonardo da Vinci, malgrat que molts són els que ho han intentat.
Segons les recerques de Pascal Cotte, basades en una anàlisi multiespectral del quadre Mona Lisa, la tècnica utilitzada per Leonardo podria consistir en els passos següents:
* Sobre una planxa de fusta d'àlber, s'aplica una preparació blanca de guix i cola animal (el gesso).
* Es traça un primer esbós al pinzell.
* Aplicació d'una prima capa de color, a l'oli (la imprimitura), sobre tota la superfície del quadre.
* S'afegeixen les ombres i els valors intermedis. En el cas de l'ull esquerre de Mona Lisa, aquesta operació es va fer amb color de terra de Siena, molt diluïda.
* S'aplica per damunt de tot el quadre una prima capa translúcida, de color adaptat a cada zona.
* Repassada de les zones ombrejades, pintant els diminuts espais entre traç i traç, per homogeneïtzar.
* Toc final: graduació tonal mitjançant retocs microscòpics fins a aconseguir l'efecte de degradat suau entre les zones d'ombra i les de llum.
Al final, no queda en el quadre el més mínim traç de pinzell, fent impossible saber a cop d'ull quina ha estat la tècnica de pintura emprada.

## Referències

* ↑ Volum 7, La Gran Enciclopèdia en català (2004) Barcelona, Edicions 62, ISBN 84-297-5435-0
* ↑ Diccionario de Arte I (en castellà). Barcelona: Biblioteca de Consulta Larousse. Spes Editorial SL (RBA), 2003, p. 206. ISBN 84-8332-390-7 [Consulta: 30 novembre 2014].
* ↑ Diccionario de Arte II (en castellà). Barcelona: Biblioteca de Consulta Larousse. Spes Editorial SL (RBA), 2003, p. 239. DL M-50.522-2002. ISBN 84-8332-391-5 [Consulta: 8 desembre 2014].
* ↑ Catàleg de l'exposició La passion Léonard, comprendre et créer editat per Ars Latina. París, 2007. ISBN 978-2-910260-14-9
# Oricia Domínguez

Oricia del Carmen Domínguez Dos Santos (Caracas, 28 de febrer de 1994) és una model i reina de bellesa veneçolana-portuguesa, guanyadora del concurs Miss Univers Portugal 2021. Representarà Portugal al certamen de Miss Univers 2021 a Eilat, Israel.

## Vida i educació

Domínguez va néixer i es va criar a Caracas, Veneçuela, però més tard es va traslladar a Lisboa, Portugal. L'any 2019 es va traslladar a Espanya i va assistir a la Universitat Carles III de Madrid a Getafe, on va obtenir un màster en moda. El 2020 va assistir al Conde Nast College Spain a Madrid, on es va llicenciar en periodisme amb una especialització en bellesa, moda i estil de vida. Del 2020 al 2021, va estudiar emprenedoria a la Universitat de Deusto a Bilbao.

## Concurs de bellesa
### Miss Veneçuela 2018

Domínguez va començar la seva esplèndida carrera representant a Táchira a Miss Veneçuela 2018 a l'Estudio 5 de Venevisión de Caracas el 13 de desembre de 2018. Es va classificar 3a i va perdre davant la guanyadora de l'eventual Isabella Rodríguez de Portuguesa.

### Miss Món Espanya 2020

Domínguez es va unir a la seva pompa quan va competir i representar a Guadalajara a Miss Món Espanya 2020, no va aconseguir classificar-se a les semifinals i va acabar al Top 5 de Beauty with a Purpose.

### Miss Portugal 2021

L'11 de setembre de 2021, Domínguez va representar la comunitat portuguesa a Espanya a Miss Portugal 2021, on va ser coronat Miss Univers Portugal 2021.
Al final de l'esdeveniment, va succeir a la sortida de Miss Univers Portugal 2020 Cristiana Silva.

### Miss Univers 2021

Com a Miss Univers Portugal, Domínguez va representar Portugal al concurs Miss Univers 2021 a Eilat, Israel.

## Referències

* ↑ Miss Univers Portugal 2021 és Oricia Dominguez Arxivat 2021-11-05 a Wayback Machine.
* ↑ Oricia Domínguez, guanyadora del certamen Miss Univers Portugal 2021

## Enllaços externs

* missportuguesa.pt
* Oricia Domínguez a Instagram
# Batedor

El batedor -anomenat, també, diapasó- és una peça de fusta que va encolada a la part superior del coll dels instruments de corda de la família dels llaüts, és a dir, que estan dotats d'una caixa de ressonància i un coll al final del qual hi ha un claviller on s'estaquen les cordes. En la majoria d'instruments el batedor es prolonga fins més enllà del final del coll i va per sobre la caixa de ressonància, ja estigui en contacte amb aquesta, en el cas de la guitarra i altres instruments de corda polsada, ja sigui volant sobre la caixa, com en la majoria dels de corda fregada.
El nom prové del fet que és sobre aquesta peça que els dits baten per col·locar-se en un lloc o un altre per produir sons diferents.
Viccionari
# Labeo chrysophekadion

Labeo chrysophekadion és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 90 cm de longitud total i els 7 kg de pes.

## Distribució geogràfica

Es troba a la conca del riu Mekong, Malàisia, Sumatra, Java i Borneo.

## Referències

* 1 2 «Labeo chrysophekadion» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).
* ↑ Sokheng, C., C.K. Chhea, S. Viravong, K. Bouakhamvongsa, U. Suntornratana, N. Yoorong, N.T. Tung, T.Q. Bao, A.F. Poulsen i J.V. Jørgensen, 1999. Fish migrations and spawning habits in the Mekong mainstream: a survey using local knowledge (basin-wide). Assessment of Mekong fisheries: Fish Migrations and Spawning and the Impact of Water Management Project (AMFC). AMFP Report 2/99. Vientiane, Laos, P.D.R.
* ↑ Roberts, T.R., 1989. The freshwater fishes of Western Borneo (Kalimantan Barat, Indonesia). Mem. Calif. Acad. Sci. 14:210 p.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828. .
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Psicohistòria

La psicohistòria és una disciplina que estudia la història tenint en compte la psicologia dels individus, les seves motivacions per actuar, tant com a persones destacades com a grup cultural. Aplica la psicoanàlisi als personatges més rellevants per entendre què pensaven per provocar els successos que van alterar la història i per analitzar fenòmens de massa com la propaganda o la histèria col·lectiva, que poden causar canvis a gran escala en una població. Igualment analitza els períodes de la vida humana i com són tractats en diferents èpoques, especialment la infància, font de possibles traumes posteriors.
# Eleccions parlamentàries poloneses de 1930

Les Eleccions parlamentàries poloneses de 1930 es van celebrar a la Segona República Polonesa per a elegir el Sejm del 8 a 16 de novembre de 1930. El partit més votat, amb un 56% dels vots, fou el Bloc no Partidista de Col·laboració amb el Govern, pro-Sanacja. Foren considerades com les eleccions menys lliures de la Segona República Polonesa, a causa de la controvèrsia dels judicis de Brest i al fet que els resultats foren manipulats per Józef Piłsudski. Els principals caps de la coalició opositora Centralew (entre ells l'ex primer ministre Wincenty Witos, i l'heroi de guerra de Silèsia, Wojciech Korfanty) foren detinguts sense judici arran de convocar manifestacions sota l'acusació d'intentar un cop d'estat. No foren jutjats fins al 1932 i els condemnaren a 10 penes de 3 anys de presó. Molts d'ells s'exiliaren.

## Resultats

| Partit/Coalició (C) | Sejm | Sejm | Senat | Senat |
| Partit/Coalició (C) | Nombre | % | Nombre | % |
| Partit Nacional (Stronnictwo Narodowe) | 64 | - | 12 | - |
| Bloc no Partidista de Col·laboració amb el Govern (Bezpartyjny Blok Współpracy z Rządem) | 247 | - | 76 | - |
| Chrzescijańska Demokracja | 14 | - | 2 | - |
| Centrolew (coalició de 5 partits) | - | - | 14 | - |
| Partit Popular Polonès-Piast (Polskie Stronnictwo Ludowe-Piast) | 15 | - | 14 com a part de la coalició Centrolew | - |
| Narodowa Partia Robotnicza | 10 | - | 14 com a part de la coalició Centrolew | - |
| Partit Camperol (Stronnictwo Chłopskie) | 17 | - | 14 com a part de la coalició Centrolew | - |
| Partit Popular Polonès-Wyzwolenie (Polskie Stronnitctwo Ludowe-Wyzwolenie) | 14 | - | 14 com a part de la coalició Centrolew | - |
| Partit Socialista Polonès (Polska Partia Socjalistyczna) | 24 | - | 14 com a part de la coalició Centrolew | - |
| Polska Partia Socjalistyczna-Lewica | 1 | - | - | - |
| Partit Comunista de Polònia (Komunistyczna Partia Polski) | 5 | - | - | - |
| Blok Ukraińsko-Białoruski | 21 | - | 4 | - |
| Bloc de les Minories Nacionals (Blok Mniejszości Narodowych) | 12 | - | 3 | - |

## Referències

* Els resultats
# Esquerra i Demòcrates

Esquerra i Demòcrates (polonès: Lewica i Demokraci, LiD) va ser una coalició política formada el 3 de setembre de 2006 abans de les eleccions municipals de Varsòvia. La coalició pretenia ser una alternativa al nacionalisme conservador de Llei i Justícia i a la dreta liberal de Plataforma Cívica, que foren els dos principals partits polonesos a les eleccions parlamentàries de 2007. Formava part de la Internacional Socialista i del Partit Socialista Europeu.

## Composició

| Partit | Ideologia | Posició | Diputats |
| Aliança de l'Esquerra Democràtica | Socialdemocràcia | Centreesquerra | 40 / 460 |
| Socialdemocràcia de Polònia | Socialdemocràcia | Centreesquerra | 10 / 460 |
| Partit Democràtic | Socioliberalisme | Centreesquerra | 3 / 460 |
| Unió del Treball | Socialdemocràcia | Centreesquerra | 0 / 460 |

## Resultats electorals
### Sejm

| Any | Vots | % | Escons | +/- |
| 2007 | 2,122,981 | 13.15 | 53 / 460 | Nou |