OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Dennis Acres

Dennis Acres és una població dels Estats Units a l'estat de Missouri. Segons el cens del 2000 tenia 68 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Dennis Acres tenia 68 habitants, 27 habitatges, i 12 famílies. La densitat de població era de 525,1 habitants per km².
Dels 27 habitatges en un 29,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 33,3% hi vivien parelles casades, en un 11,1% dones solteres, i en un 51,9% no eren unitats familiars. En el 33,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 7,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,52 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,54.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 30,9% tenia menys de 18 anys, un 10,3% entre 18 i 24, un 33,8% entre 25 i 44, un 11,8% de 45 a 60 i un 13,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 30 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 95,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 28.125 $ i la renda mediana per família de 28.750 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.333 $ mentre que les dones 13.750 $. La renda per capita de la població era de 8.709 $. Entorn de l'11,1% de les famílies i el 17,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Dennis Acres». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Dennis Acres». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 8 agost 2010].
# Fenomen

Un fenomen (del llatí tardà phaenomenon, "aparença", del grec antic φαινόμενον phainómenon, "cosa que apareix a la vista", participi mitjà present neutre de φαίνω phaínō, "jo mostro") és un esdeveniment observable. El terme va adquirir en el seu ús filosòfic modern a través d'Immanuel Kant, que el va contrastar amb el noümen, que no es pot observar directament. En aquesta part de la seva filosofia, en què fenomen i noúmen serveixen com a termes tècnics interrelacionats Kant va estar molt influenciat per Gottfried Wilhelm Leibniz. Molt abans d'això, però, l'antic filòsof pirronista grec Sext Empíric també va utilitzar fenomen i noumen com a termes tècnics interrelacionats.
Des dels inicis de la filosofia s'ha entès que el coneixement que ofereixen els sentits, o experiència, pot ser limitat, ja que mostren i alhora oculten la realitat de les coses. Segons Kant, el fenomen constitueix el món tal com el percebem, oposant-se al món tal com és independentment de la nostra experiència, que Kant anomena la cosa en si mateixa (en alemany Ding an sich). Segons Kant, l'ésser humà no pot conèixer les "coses en si", sinó únicament les que experimenta o nota.

## Ús comú

En un sentit general, un fenomen és un fet o situació que s'observa que existeix o succeeix, especialment aquell del que se'n qüestiona la causa o l'explicació. En l'ús popular del català i altres llengües, parlar d'un fenomen sovint fa referència a un esdeveniment o persona extraordinari, inusual o notable, prenent un sentit molt més restrictiu que el del concepte original, que es refereix a qualsevol observació feta amb els sentits.

## Filosofia

En l'ús filosòfic modern, el terme fenomen significa les coses tal com són experimentades a través dels sentits i processades per la ment a diferència de les coses en si mateixes (noümena). En la seva dissertació inaugural, titulada Sobre la forma i els principis del món sensible i intel·ligible (1770), Kant teoritza que la ment humana està restringida al món lògic i, per tant, només pot interpretar i comprendre els fets segons el seu aspecte físic. Va argumentar que els humans només podien inferir tant com ho permetien els seus sentits, però no experimentar l'objecte real en si.

## Referències

* 1 2 «Fenomen a Diccionari.cat».
* ↑ Kant, Immanuel. [1770] 2019. On the Form and Principles of the Sensible and Intelligible World, translated by W. J. Eckoff (1894). – via Wikisource.
Viccionari
# Las Palmeras (Màlaga)

Les Palmeres és un barri dell districte Est (Districte 2) de Màlega, a Andalusia, Espanya. Segons la delimitació oficial de l'ajuntament, limita al nord i nord-oest amb el barri de Pins del Limonar; a l'est i al sud amb el de Limonar (indret amb llimoners) i a l'oest amb el de Vaguada (que significa "tàlveg" en castellà).

## Transport

El barri connecta amb altres parts de la ciutat gràcies al servei d'autobús de l'EMT, l'Empresa Malaguenca de Transports SAM:
| Línia | Trajecte | Recorregut | Freqüència |
| 32 | Albereda Principal - El Limonar | Recorregut (en castellà) | 16-18 minuts |

## Referències

* 1 2 Plano oficial de delimitación de barrios del distrito 2 (en castellà)
* ↑ Ordóñez, David «Còpia arxivada». LLIBRE D’ESTIL DE LA REVISIÓ DE LA TOPONÍMIA ESTRANGERA, 12-2010, pàg. 17. Arxivat de l'original el 2022-01-24 [Consulta: 9 setembre 2022].
* ↑ «Diccionari de la llengua catalana». [Consulta: 8 març 2024].
* ↑ Días laborables. (en castellà) EMT Málaga Arxivat 2013-03-28 a Wayback Machine.
# Compost iònic

Un compost iònic és un compost químic format per dues substàncies amb una diferència significativa d'electronegativitat.

## Exemple

Un exemple de compost iònic és NaCl (sal de taula). Quan es forma un compost iònic, l'element de major electronegativitat (en aquest cas, el clor) intenta prendre electrons al de menor electronegativitat (el sodi), i es converteixen en un anió (-) i un catió (+), respectivament. Els electrons queden "prestats" a l'últim orbital del clor i el del sodi alhora, fent que el clor tingui vuit electrons a l'última capa, complint la regla de l'octet.

## Formes

Els compostos iònics formen cristalls en estat sòlid a causa de la forma en què es disposen les molècules del compost. Això fa que siguin sòlids fràgils (no se'ls pot deformar, només trencar).
En dissolucions aquoses, els compostos se separen en cations i anions, i s'enganxen a l'element amb la càrrega oposada (en aquest exemple: Na+ HO- i Cl H+), i es produeix una dissociació electrolítica, en què l'aigua esdevé conductora de l'electricitat a causa del flux d'ions en presència d'un corrent elèctric.

## Referències

* ↑ Diversos autors. Física i química 1 Batxillerat. Nau Llibres, 2011, p. 58. ISBN 8476428251.
# Westerhever

Westerhever (danès Vesterhever) és una ciutat del districte de Nordfriesland, dins l'Amt Eiderstedt, a l'estat alemany de Slesvig-Holstein. Està situada a l'extrem nord-oest de la península d'Eiderstedt.

## Referències

* ↑ Kunz, Harry; Panten, Albert. Die Köge Nordfrieslands (en alemany). Nordfriisk Instituut, 1997. ISBN 978-3-88007-251-0.
* ↑ The Regional Travel Guide for Schleswig-Holstein (Germany) (en anglès). YouGuide Ltd. ISBN 978-1-83714-156-2.
* ↑ Bülow, Jörg. Gemeindeverfassungsrecht für Schleswig-Holstein: Vorschriftensammlung mit einer einführenden Darstellung (en alemany). W. Kohlhammer Verlag, 2008. ISBN 978-3-555-01408-1.
# Juan Ramón Calabuig Rodrigo

Juan Ramón Calabuig Rodrigo (Cieza, 19 de setembre de 1955 - Marxuquera, 9 de gener de 2025) va ser un poeta valencià.
Va nàixer a Villayuso de Cieza i es va criar a Ròtova (Safor) on el seu pare exercia de mestre. Va estudiar magisteri a Terol i es va llicenciar en Filologia Hispànica a la Universitat de Barcelona. Va treballat com a mestre i tècnic del Servei de Formació del Professorat de la Conselleria d'Educació de la Generalitat Valenciana Estava jubilat, afectat de l'esclerosi lateral amiotròfica (ELA) i vivia a Marxuquera (Gandia).

## Obra poètica

Ramon va publicar dos llibres de poemes: EntretELA (2020) i SanguijuELA (2022).
El primer poemari, EntretELA recull els poemes escrits en català i en castellà entre 1978 i 2020. Els seus versos son testimoni de la seua vida personal i social. Els darrers anys es troben marcats pel diagnòstic de l'esclerosi lateral amiotròfica. Parla de la búsqueda, de la resistència i de la voluntat de no ser un malalt sinó d'una persona que conviu amb la malaltia.
A SanguijuELA també recull poemes escrits en català i en castellà, ara agrupats al voltant dels quatre elements de la natura: la terra (la part material la realitat que ens envolta), l’aigua (la vitalitat, el sentiment, l’emoció), l’aire (la llibertat, el somni, la necessitat de socialitzar) i el foc (la passió, la voluntat, la saviesa). Malgrat que l'ELA és present cada vegada de manera més insistent en la seua vida, Ramon no tracta de sobreviure, sinó de viure en plenitud. Des de la seua dura experiència interior, brolla un nou vitalisme i ens acosta a la natura, a paisatges íntims i també al terreny de la transformació social. Escriure poemes esdevé per ell la millor manera de comunicar i de crear un món on els sentiments i les vivències són la matèria fonamental per enfrontar-se a la vida.

## Referències

* 1 2 Calabuig Rodrigo, Juan Ramón. EntretELA (en català i castellà). València: Loto Azul, 2020. ISBN 978-84-17307-59-2.
* ↑ «Tècnic Formació Professorat». [Consulta: 9 maig 2023].
* ↑ «Ramón Calabuig presenta su segundo poemario "SanguijuELA"» (en castellà), 08-07-2022. [Consulta: 9 maig 2023].
* ↑ Calabuig Rodrigo, Juan Ramón. SanguijuELA (en català i castellà). València: Loto Azul, 2022. ISBN 978-84-17307-82-0.
* ↑ NTC, À Punt. «Ramón Calabuig, un poeta malalt d’ELA amb moltes reflexions per contar», 06-02-2021. [Consulta: 9 maig 2023].
* ↑ «EntretELA, libro de poemas de Ramón Calabuig Rodrigo» (en castellà), 21-01-2021. [Consulta: 9 maig 2023].
* 1 2 M.Espí. «"SanguijuELA", el segon poemari de Ramon Calabuig», 28-07-2022. [Consulta: 9 maig 2023].
# Grothusenkoog

Grothusenkoog (danès Grothusen Kog) és una ciutat del districte de Nordfriesland, dins l'Amt Eiderstedt, a l'estat alemany de Slesvig-Holstein. Està situat a uns 13 km a l'oest de Tönning, a la península d'Eiderstedt.

## Referències

* ↑ Kunz, Harry; Panten, Albert. Die Köge Nordfrieslands (en alemany). Nordfriisk Instituut, 1997. ISBN 978-3-88007-251-0.
* ↑ The Regional Travel Guide for Schleswig-Holstein (Germany) (en anglès). YouGuide Ltd. ISBN 978-1-83714-156-2.
* ↑ Bülow, Jörg. Gemeindeverfassungsrecht für Schleswig-Holstein: Vorschriftensammlung mit einer einführenden Darstellung (en alemany). W. Kohlhammer Verlag, 2008. ISBN 978-3-555-01408-1.
# Lassi Parkkinen

Lassi Parkkinen (Varkaus, 8 de maig de 1917 - Espoo, 3 d'octubre de 1994) fou un patinador de velocitat sobre gel finlandès que va competir entre finals de la dècada de 1930 i començaments de la de 1950.
El 1948 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Hivern de Sankt Moritz, on va disputar quatre proves del programa de patinatge de velocitat. Guanyà la medalla de plata en la prova dels 10.000 metres, rere Åke Seyffarth. En els 1.500 metres fou quart, en els 5.000 metres novè i en els 500 metres setzè. Quatre anys més tard, als Jocs d'Oslo, va disputar tres proves del programa de patinatge de velocitat. Fou sisè en els 1.500 metres i vuitè en els 10.000 metres, mentre en els 500 metres es veié obligat a abandonar.
En el seu palmarès també destaca el campionat del món de 1947 i la plata al de 1952, així com cinc campionats nacionals, el 1941, 1943, 1944, 1946 i 1952. Una vegada retirat va continuar vinculat al patinatge de velocitat, sent vicepresident de la Suomen Luisteluliitto (Associació Finlandesa de Patinatge) de 1954 a 1960, a més de ser membre del comitè de la Unió Internacional de Patinatge de 1957 a 1964.

## Referències

* 1 2 3 «Olympedia – Lassi Parkkinen». [Consulta: 9 febrer 2025].
* ↑ Hagen (https://www.speedskatingnews.info), L. «Skater Profile | Lassi Parkkinen | Men | Finland» (en anglès). [Consulta: 9 febrer 2025].
# Judith Alcalá González

Judith Alcalá González (Lleida, 1968) és una política catalana, secretària quarta del Parlament de Catalunya des del 10 de juny de 2024.

## Carrera

És tècnica de perruqueria i empresària de professió. També és diplomada en treball social per la Universitat de Lleida i té un postgrau en Comunicació i Lideratge Polític. És voluntària de l'associació Dret a Morir Dignament. Va participar en les AMPA de les escoles bressol de Lleida. El 2007 i el 2019 va formar part de la llista en les eleccions municipals de Lleida. Ha estat assessora del grup socialista a la Diputació de Lleida i és secretària d’organització i finances de la federació del PSC a les comarques de Lleida, el Pirineu i l'Aran.
En les eleccions de 2021 va ocupar el número 2 de la llista del PSC a la demarcació de Lleida. Al Parlament, forma part de les comissions d'Interior i Afers Socials. Paral·lelament, el 2021 va assumir els àmbits de seguretat i convivència del consell tècnic del denominat govern a l'ombra de Salvador Illa. El 2024, amb la composició de la nova legislatura parlamentària, va prendre el càrrec de secretària quarta del Parlament de Catalunya.

## Vida personal

Està casada i té tres fills.

## Referències

* 1 2 Colás, Joan «El PSC rejuvenece su lista para frenar su descenso en las urnas». La Mañana, 08-04-2007.
* 1 2 3 Redacció «Aquesta és la llista de Fèlix Larrosa per a les eleccions municipals de Lleida». Nació Digital, 03-04-2019.
* 1 2 «Aquests són els quinze diputats electes per Lleida». Diari Segre, 15-02-2021. [Consulta: 3 abril 2023].
* 1 2 3 4 5 6 Pérez, Virtudes «“Valoro la lleialtat i soc més d’escoltar que de parlar”». El Punt Avui. Girona [Barcelona], 06-07-2021, p. 10.
* ↑ Farré, Glòria. «Judith Alcalá: «Estic en política per sumar»». SEGRE.com, 30-01-2021. [Consulta: 3 abril 2023].
* ↑ Europa Press «El gobierno en la sombra de Illa tendrá 15 consellers alternativos». Expansión, 06-06-2021.
* ↑ Surroca, Bernat; March, Oriol; Rocamora, Carme. «Qui és qui a la nova mesa del Parlament?». NacióDigital, 10-06-2024. [Consulta: 10 agost 2024].

## Enllaços externs

* Fitxa al web del Parlament de Catalunya
# Fernand Augereau

Fernand Augereau (Naintré, 23 de novembre de 1882 - Combrée, 26 de juliol de 1958) va ser un ciclista francès la carrera professional del qual es va desenvolupar entre 1902 i 1911. El 1903 fou tercer en la primera edició del Tour de França. El 1904 aconseguí el seu èxit més important en guanyar la Bordeus-París.

## Palmarès

* 1903
** 3r al Tour de França
* 1904
** 1r a la Bordeus-París

## Referències

* ↑ «AUGEREAU Fernand (Fernand Alfred Désiré)». [Consulta: 1r setembre 2024].
* 1 2 3 Dominique Trouëssard, Les grands cyclistes du Poitou-Charentes dans la légende du Tour de France, Tours, Éditions Alan Sutton, 2008 ISBN 978-2-84910-817-8, p. 16.
* ↑ ONLUS®, Museo del Ciclismo Associazione Culturale. «Museo del Ciclismo - Fernand AUGEREAU» (en italià). [Consulta: 1r setembre 2024].

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
# Judith Arlene Resnik

Judith Arlene Resnik (Akron, 5 d'abril de 1949 – Cap Canaveral, 28 de gener de 1986) va ser una enginyera i astronauta estatunidenca de la NASA, que morí a l'accident del transbordador espacial Challenger durant el llançament de la missió STS-51-L. Va ser la segona dona estatunidenca a viatjar a l'espai, després de l'astronauta Sally Ride, acumulant 145 hores en òrbita.
Graduada en enginyeria electrònica per la Carnegie Mellon, va doctorar-se en la mateixa especialitat a la Universitat de Maryland. Va treballar a RCA Corporation com a enginyera de projectes de míssils i radars de la Marina. Va ser enginyera de sistemes per a Xerox Corporation i va publicar investigacions sobre circuits integrats per a usos especials abans va ser reclutada per la NASA al programa d'astronautes com a especialista de missió als 28 anys. Mentre hi entrenava, va desenvolupar programari i procediments operatius per a missions espacials. També va ser pilot i va contribuir a la investigació en enginyeria biomèdica com a investigadora al National Institutes of Health.

## Referències

* ↑ «Judith Arlene Resnik (1949-1986) - Find a Grave...» (en anglès). [Consulta: 11 febrer 2024].
* 1 2 «Judith Resnik» (en anglès). Jewish Women's Archive. [Consulta: 11 febrer 2024].
* 1 2 «Judith Resnik». Jewish Virtual Library. American-Israeli Cooperative Enterprise. [Consulta: 27 setembre 2020].

## Bibliografia

* Cavallaro, Umberto. Women spacefarers : sixty different paths to space. Switzerland: Springer, 2017 (Springer-Praxis books in space exploration). ISBN 9783319340470.
* O'Meara, Stephen; Dasch, E. Julius (eds.). A dictionary of space exploration. 3rd ed. Oxford: Oxford University Press, 2018. ISBN 9780191842764.
# Tosc

El tosc és un dialecte de l'albanès parlat al sud d'Albània i en enclavaments de Grècia, del sud d'Itàlia, de la Turquia europea i de Bulgària. En albanès és nomenat toskëishtja. El primer text conservat escrit en tosc data entorn el 1500. Antigament el tosc feia servir en la seva escriptura, a més de l'alfabet llatí, els alfabets grec i àrab. El tosc va ser la principal varietat de l'albanès en la literatura albanesa dels segles XIX i XX, i ha esdevingut la base de la llengua estàndard actual, establerta després de la Segona Guerra Mundial.

## Enllaços externs

* http://www.language-museum.com/a/albanian-tosk.php Arxivat 2009-02-26 a Wayback Machine.
Viccionari
# Oldenswort

Oldenswort és una ciutat del districte de Nordfriesland, dins l'Amt Eiderstedt, a l'estat alemany de Slesvig-Holstein. Està situat a 7 kilòmetres de Tönning i a 17 kilòmetres de Husum.

## Personatges il·lustres

* Ferdinand Tönnies, pare de la sociologia alemanya.

## Referències

* ↑ Kunz, Harry; Panten, Albert. Die Köge Nordfrieslands (en alemany). Nordfriisk Instituut, 1997. ISBN 978-3-88007-251-0.
* ↑ The Regional Travel Guide for Schleswig-Holstein (Germany) (en anglès). YouGuide Ltd. ISBN 978-1-83714-156-2.
* ↑ Bülow, Jörg. Gemeindeverfassungsrecht für Schleswig-Holstein: Vorschriftensammlung mit einer einführenden Darstellung (en alemany). W. Kohlhammer Verlag, 2008. ISBN 978-3-555-01408-1.
# Vollerwiek

Vollerwiek (frisó septentrional Folerwiik, danès Follervig) és una ciutat del districte de Nordfriesland, dins l'Amt Eiderstedt, a l'estat alemany de Slesvig-Holstein. Està situat al sud de la península d'Eiderstedt entre Eidersperrwerk i Sankt Peter-Ording.

## Referències

* ↑ Kunz, Harry; Panten, Albert. Die Köge Nordfrieslands (en alemany). Nordfriisk Instituut, 1997. ISBN 978-3-88007-251-0.
* ↑ The Regional Travel Guide for Schleswig-Holstein (Germany) (en anglès). YouGuide Ltd. ISBN 978-1-83714-156-2.
* ↑ Bülow, Jörg. Gemeindeverfassungsrecht für Schleswig-Holstein: Vorschriftensammlung mit einer einführenden Darstellung (en alemany). W. Kohlhammer Verlag, 2008. ISBN 978-3-555-01408-1.
# Ferrelview

Ferrelview és una població dels Estats Units a l'estat de Missouri. Segons el cens del 2000 tenia 593 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Ferrelview tenia 593 habitants, 302 habitatges, i 119 famílies. La densitat de població era de 2.081,4 habitants per km².
Dels 302 habitatges en un 21,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 27,5% hi vivien parelles casades, en un 8,6% dones solteres, i en un 60,3% no eren unitats familiars. En el 52,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era d'1,96 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,08.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,6% tenia menys de 18 anys, un 9,3% entre 18 i 24, un 37,4% entre 25 i 44, un 22,8% de 45 a 60 i un 5,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 139 homes.
La renda mediana per habitatge era de 32.750 $ i la renda mediana per família de 39.219 $. Els homes tenien una renda mediana de 27.708 $ mentre que les dones 23.125 $. La renda per capita de la població era de 17.190 $. Entorn del 3,7% de les famílies i el 5,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Ferrelview». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Ferrelview». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 8 agost 2010].
# Juha Mieto

Juha Mieto (Kurikka, 20 de novembre de 1949) és un esquiador de fons finlandès, ja retirat, que destacà a la dècada del 1970 i 1980.

## Carrera esportiva

Va participar en els Jocs Olímpics d'Hivern de 1972 realitzats a Sapporo (Japó) finalitzant quart en la prova de 15 quilòmetres i cinquè en la prova de relleus 4x10 quilòmetres juntament amb la resta de l'equip finlandès. En els Jocs Olímpics d'Hivern de 1976 realitzats a Innsbruck (Àustria) aconseguí guanyar la medalla d'or en la prova de relleus 4x10 km, a més de finalitzar quart en la prova de 30 km, desè en la prova de 15 km i 34è en la prova de 50 quilòmetres. En els Jocs Olímpics d'Hivern de 1980 realitzats a Lake Placid (Estats Units) aconseguí la medalla de plata en la prova de 15 i 50 km, la medalla de bronze en la prova de relleus 4x10 quilòmetres, i la setena posició en la prova de 30 quilòmetres. La seva derrota en la final dels 15 km. davant del suec Thomas Wassberg per un estret marge de 0,01 segons obligà a canviar les normes del cronometratge a la Federació Internacional d'Esquí (FIS). En els Jocs Olímpics d'Hivern de 1984 realitzats a Sarajevo (Iugoslàvia) finalitzà en la quarta posició en la prova de 15 km, vuitè en la de 30 km, desè en la de 50 km i aconseguí la medalla de bronze en la de relleus 4x10 quilòmetres.
Al llarg de la seva carrera aconseguí guanyar quatre medalles en el Campionat del Món d'esquí nòrdic, dues medalles de plata en les proves de 30 km. (1974) i relleus 4x10 km. (1978), i dues medalles de bronze en les de 15 km. (1978) i relleus 4x10 km. (1982).
El 1974 va rebre la medalla Holmenkollen.

## Carrera política

Membre del liberal Partit del Centre, en les eleccions parlamentàries finlandeses de 2007 fou escollit diputat del Parlament de Finlàndia, càrrec que va mantenir fins al 2011.

## Referències

* 1 2 3 4 «Olympedia – Juha Mieto». [Consulta: 9 novembre 2023].
* ↑ «Athlete : MIETO Juha». FIS-Ski. International Ski Federation. [Consulta: 24 abril 2018].
* ↑ «Juha Mieto» (en finès). eduskunta.fi. [Consulta: 9 novembre 2023].

## Enllaços externs

* (finès) Portal de Juha Mieto Arxivat 2017-12-01 a Wayback Machine.
* (anglès) www.fis-ski.com - Juha Mieto Arxivat 2012-11-03 a Wayback Machine.
# Cristina Rodríguez Armigen

Cristina Rodríguez Armigen (Alacant, 11 de octubre de 1977) és una política valenciana, diputada a les Corts Valencianes en la IX legislatura.
És enginyera agrònoma, professora de secundària de l'assignatura de matemàtiques, i té estudis de psicologia . Ha sigut portaveu d'agricultura i de drets humans per Compromis en Les Corts Valencianes. Alhora és coportaveu de Verds Equo del País Valencià i ha participat en les jornades del Partit Verd Europeu sobre ocupació verda. Fou escollida diputada dins la Coalició Compromís, per Alacant, a les eleccions a les Corts Valencianes de 2015. Va ser vicepresidenta de la Comissió d'Obres Públiques, Infraestructures i Transports, Presidenta de la Comissió de Política social i Ocupació, així com les Comissions especials d'estudi de la situació del sector ramader i de la Discapacitat al País Valencià de les Corts Valencianes. Alhora, a les eleccions municipals espanyoles de 2015 fou escollida regidora de l'ajuntament d'Elda.

## Referències

* 1 2 «Ficha del diputado/a. Cristina Rodríguez Armigen». Corts Valencianes. [Consulta: 10 octubre 2022].
* ↑ La nueva corporación de Elda, Diario Información, 25 de maig de 2015

## Enllaços externs

* Articles de Cristina Rodríguez a petreraldia.com