OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Watson (Minnesota)

Watson és una població dels Estats Units a l'estat de Minnesota. Segons el cens del 2000 tenia 209 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Watson tenia 209 habitants, 86 habitatges, i 52 famílies. La densitat de població era de 448,3 habitants per km².
Dels 86 habitatges en un 31,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 45,3% hi vivien parelles casades, en un 7% dones solteres, i en un 39,5% no eren unitats familiars. En el 32,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 16,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,43 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,7% tenia menys de 18 anys, un 7,7% entre 18 i 24, un 29,2% entre 25 i 44, un 19,6% de 45 a 60 i un 14,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 109,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 34.688 $ i la renda mediana per família de 45.000 $. Els homes tenien una renda mediana de 25.781 $ mentre que les dones 21.250 $. La renda per capita de la població era de 14.617 $. Entorn del 7,1% de les famílies i el 13% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Watson». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Watson». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 7 agost 2010].
# Monestir de Chiajna

El monestir de Chiajna és el nom d'una església en ruïnes situada als afores de Bucarest, Romania, que és objecte de moltes llegendes, inclosa la història que està maleïda. El centre d'informació, el Parc Giulești, es dedica al manteniment i protecció de l'edifici, que és patrimoni nacional.

## Història

La construcció va començar durant el regnat d'Alexandre Ipsilanti (1774–1782) i va ser completada pel príncep Nicolau Mavrogenes (1786–1790) durant l'època fanariota també anomenada govern d'origen grec de Valàquia. Va ser construït en estil neoclàssic, i es considerava molt gran per a aquella època: 43 metres de llargada i 18 d'alçada, amb murs d'1 i 2 metres de gruix. L'estructura es va completar sota el govern de Mavrogenes entre l'abril de 1786 i el setembre de 1790.
L'església havia de ser un dels llocs de culte més importants de Romania, però això no va passar mai. El monestir va ser abandonat durant la pesta del regnat d'Alexandre Ypsilanti.
Altres fonts diuen que les obres del monestir van començar l'any 1792, però van ser abandonades durant l'època de pesta, quan el príncep era Mihai Suțu.
La torre es va esfondrar en el terratrèmol de 1977.
El monestir apareix al vídeo de "Majestat" d'Ava Inferi.

## Llegendes

* La llegenda diu que l'església va ser bombardejada pels turcs fins i tot abans de la consagració. Segons els informes, els turcs creien que l'església era un objectiu militar i van intentar destruir-la. Així, es van cremar tots els documents de l'església, tot i que l'edifici mateix va romandre dempeus.
* La seva gran campana va ser llançada a les aigües del riu Dâmbovița i, segons els locals, se sent colpejar les nits de lluna plena.
* A la paret de la dreta des de l'entrada, aproximadament al mig, uns peus d'alçada, es va formar guix desprenent-se amb l'aspecte d'una dama o àngel, i alguns afirmen que s'assembla a l'Esfinx de Gizeh o l'Esfinx romanesa.
* Al llarg dels anys, s'han registrat moltes desaparicions al monestir, especialment de gent gitana veïna.

## Edifici avui

La ruïna es troba a les proximitats immediates del ferrocarril Bucarest - Craiova i prop del camí d'aproximació final a l'Aeroport de Bucarest, el trànsit per aquestes rutes accelerant la seva degradació. Alguns arquitectes creuen que el monestir es pot restaurar, perquè una església construïda des de zero costaria molt més.
L'abril de 2011 el monestir va ser reclamat per l'església i ara té plans de restauració del lloc. El lloc ara està vorejat per una tanca, però l'accés és lliure.

## Referències

* ↑ «The curse of Chiajna». Arxivat de l'original el 2012-12-15. [Consulta: 9 gener 2013].
* 1 2 «Chiajna Monastery | Take a Peek Bucharest | Phanariot | Chiajna | Plague» (en anglès americà). Take A Peek, 18-11-2016. Arxivat de l'original el 2019-03-06. [Consulta: 5 març 2019].
* 1 2 3 «Còpia arxivada» (en romanès). Q Magazine, 18-08-2008. Arxivat de l'original el 29 d’agost 2011 [Consulta: 9 desembre 2012].

## Enllaços externs

* Bucurescu, Adrian (en romanès) Timpul, 17-11-2010 [Consulta: 9 desembre 2011].
# Reine Wisell

Reine Wisell (Motala, 30 de setembre de 1941 - Jomtien, 20 de març de 2022) va ser un pilot suec de Fórmula 1.
Contemporani de Ronie Peterson, va tardar més que aquest a fer el salt a la Fórmula 1, i llavors va tenir la mala sort de començar al mateix equip que un jove Emerson Fittipaldi qui aviat va eclipsar el seu company d'equip.
Va participar en 23 grans premis, i va debutar el 4 d'octubre del 1970. Va aconseguir un podi i un total de 13 punts al campionat del món.

## Palmarès

* Curses : 23
* Victòries : 0
* Podis : 1 (un tercer lloc)
# Eleccions municipals de 2003 a Montblanc

Les eleccions municipals de 2003 a Montblanc van ser unes eleccions locals que es van celebrar el diumenge 25 de maig de 2003 a Montblanc, a la Conca de Barberà, com a part de les eleccions municipals espanyoles. Es van triar els 13 regidors de l'Ajuntament de Montblanc.

## Sistema electoral

Les eleccions als ajuntaments de l'Estat espanyol estan fixades per celebrar-se el quart diumenge de maig cada quatre anys. El sistema electoral fa servir la regla D'Hondt amb representació proporcional, llistes tancades i una barrera electoral del 5% dels vots vàlids, que inclou els vots en blanc. La votació per a l'assemblea local es basa en el sufragi universal.
En les eleccions municipals, la circumscripció electoral és el municipi i el nombre d'escons (o sigui, regidors) a triar del municipi es determina en funció del nombre d'habitants censats en aquest municipi. En el cas de Montblanc, en tenir 5.167 persones censades, l'hi correspon 13 regidors.

## Candidatures

El 29 d'abril del mateix any, la Junta Electoral de Zona de Valls va proclamar sis candidatures del municipi de Montblanc en el Butlletí Oficial de la Província de Tarragona.
* Esquerra Republicana de Catalunya-Acord Municipal (ERC-AM)
* Acord per Montblanc-PSC-Iniciativa-PM (APM-PSC-I-P)
* Convergència i Unió (CiU)
* Independents per Montblanc-FIC (IPM-FIC)
* Gent del Poble (GPP)
* Partit Popular (PP)

## Jornada electoral
### Constitució de les meses

En aquell moment, Montblanc tenia una població de 6.243 habitants, dels quals 5.167 persones van ser cridades a votar en alguna de les 8 meses que es van constituir al municipi.

### Participació

La participació en aquestes eleccions va ser de 68,5%, el qual cosa implica que un total de 3.538 ciutadans del municipi van decidir exercir el seu dret a vot. Comparant aquesta participació amb la mitjana catalana, Montblanc va registrar una xifra més alta, situant-se en 7,0 punts percentuals per sobre.
A continuació, es presenta una taula amb els percentatges de participació registrats a diferents hores del dia de les eleccions:
| Hores | Montblanc |
| Participació (14h) | 35,0% ( 1,5%) |
| Participació (18h) | 53,0% ( 2,8%) |
| Participació (20h) | 68,5% ( 18,3%) |

## Referències

* 1 2 «Llei orgànica 5/1985, de 19 de juny, del règim electoral general». Portal Jurídic de Catalunya. [Consulta: 31 maig 2023].
* ↑ «Infoelectoral | Resultados electorales» (en castellà). Ministerio de Interior | Gobierno de España. [Consulta: 31 maig 2023].
* ↑ «Elecciones. Elecciones Locales. 25 de mayo de 2003.» (en castellà). Junta Electoral Central. [Consulta: 17 juny 2023].
* 1 2 «Resultats electorals». Generalitat de Catalunya. [Consulta: 4 juny 2023].
# Palau dels Peguera

El palau dels Peguera és un edifici situat a la plaça de Sant Joan de Berga, inclòs a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Història

La primera notícia documental és del 1117 i a partir del 1190 fou residència dels Berga. El 1328 va ser reconstruït, i el 1490 està documentat com una de les possessions de Pere de Berga. Al segle xviii fou seu del palau de justícia, i al xix casino i centre carlí, quan Berga fou un dels principals llocs del carlisme català. El 1879 hi havia el teatre Quevedo.

## Descripció

Consta de planta baixa i dos pisos. La planta és força rectangular, i el parament és de grans carreus de pedra ben escairats, disposats en fileres i units amb morter. La coberta és de teula àrab. Els baixos estan ocupats per un cafè i la façana a aquesta alçada és arrebossada imitant carreus de pedra. Al primer i segon pis trobem dues obertures rectangulars allindades i alineades entre si. Són balcons independents amb baranes de ferro força senzilles. Enmig dels del primer pis hi ha un escut gravat en baix relleu però es troba en molt mal estat. Alguns, però, l'han identificat amb l'emblema dels Peguera o amb el dels Saga.

## Referències

* 1 2 3 4 «Palau dels Peguera». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.
# Xavier

Xavier és un prenom masculí en català. La forma femenina, molt menys comuna, és Xaviera. Sovint, es fa servir el diminutiu, que és Xavi o Xevi. És molt habitual que persones que tenen el nom oficial Francesc Xavier, el redueixin a Xavier. A la primeria del segle xxi obtenia el rang 26 dels noms més populars de Catalunya.
És el cognom d'un sant que s'ha transformat en nom, per la popularitat del jesuïta i sant Francesc Xavier, originari de la població de Xabier. Segons alguns el nom del poble, aleshores al Regne de Navarra, provindria de l'èuscar etxe berri, que significaria casa nova, però aquesta etimologia és controvertida. Isaac López-Mendiábal proposa l'etimologia itxas-berri, en la qual itxas (itsas) significa ginesta i el substantiu berri que significa bosc, i no pas l'adjectiu berri que significa nou.
Se celebra sant Francesc Xavier el 3 de desembre.

## En altres llengües

* Alemany: Xaver
* Anglès: Xavier
* Aragonès: Chabier
* Asturlleonès: Xabel
* Castellà: Javier
* Esperanto: Ksavero
* Èuscar: Xabier, Xabi, Etxeberri
* Francès: Xavier
* Gaèlic irlandès: Savy
* Galaicoportuguès: Xabier, Xavier
* Italià: Saverio
* Polonès: Ksawery

## Referències

* ↑ Calafell Majó, Francesc «Els noms dels catalans del segle XXI». Paratge, núm. 26, 2013, pàg. 159-176.
* ↑ Calafell Majó, 2013, p. 166.
* 1 2 «Francesc Xavier». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ López-Mendizábal, Isaac «Etimología de Xabier». Euskerra, 1968, pàg. 73-82.
* ↑ López-Mendiábal, 1968, p. 77-78.
# Na Jiazuo

En una onomàstica xinesa Na es el cognom i Jiazuo el prenom.
Na Jiazuo (xinès simplificat: 那嘉佐 ) (1989 -) Guionista i director de cinema xinès.

## Biografia

Na Jiazuo d'ètnia manxú, va néixer l'any 1989 al nord-est de la Xina però es va criar a Pequín. Va estudiar en una escola de secundària afiliada a l'Acadèmia Central de Belles Arts. Després d'haver après a dibuixar, volia ser escultor o anar a les coves de Mogao a Dunhuang per treballar en la restauració dels frescos, però no va ser seleccionat i el 2010 va entrar l Departament de Fotografia de l'Acadèmia de Cinema de Pequín.Durant el segon any, es va obsessionar amb els documentals i sovint faltava a les seves classes per assistir al departament de direcció. Després d'un semestre, va perdre més de 100 classes de la seva especialitat i va ser expulsat directament de l'escola de cinema. El director del departament de direcció el va animar a tornar a fer l'examen de direcció, però al final va decidir renunciar i començar a escriure guions. Na Jiazuo també toca el piano i la guitarra. El 2008 va formar un petit grup musical de sis membres. Durant l'estiu del 2021, van compondre una cançó anomenada "Me First" que es va convertir en el tema principal del seu primer llargmetratge.
El 2017 va dirigir la seva primera pel·lícula 街娃儿 "Street Wise" (Gaey Wa'r) que explica la història, centrada en els anys 2000, d'un grup de joves de classe baixa. que decideixen quedar-se a treballar en els seu poble enlloc d'anar a la gran capital Pequín com fan la majoria dels seus amics. Produida per Guan Hu i protagonitzada per les actrius Huang Miyi , que va guanyar el premi a la millor actrtiu al Pingyao International Film Festival del 2021 i Lu Yao i l'actor Li Jiunxia.
La pel·lícula va competir amb el títol de "Les nuits de Zhenwu" per a la Camera d'Or de la secció "Un Certain Regard" del 74è Festival Internacional de Cinema de Canes, va participar en el 10è Asian Film Festival Barcelona, amb una versió subtitulada al castellà. i a la 45è Mostra Internacional de Cinema de São Paulo al Brasil. Al 16è FIRST Film Festival del 2022 va guanyar el Gran Premi del Jurat.
El 2022 va dirigir el curtmetratge "Lingding".

## Referències

* 1 2 «chinesemovies.com.fr». [Consulta: 26 febrer 2024].
* 1 2 «那嘉佐». [Consulta: 25 febrer 2024].
* ↑ «Pingyao International Film Festival (2021)» (en anglès). [Consulta: 26 febrer 2024].
* ↑ «Jiazuo NA» (en anglès americà). [Consulta: 26 febrer 2024].
* ↑ «街娃儿 / 狂途 (Jie War / Kuang Tu)». [Consulta: 26 febrer 2024].
* ↑ «16th FIRST ·Closing Ceremony – FIRST影展 · 西宁青年/惊喜» (en anglès americà). [Consulta: 26 febrer 2024].
# Tribu (biologia)

* Grups taxonòmics
* Domini
* Regne
* Subregne
* Branca
* Infraregne
* Superfílum / Superembrancament / Superdivisió
* Fílum / Embrancament / Divisió
* Subfílum / Subembrancament / Subdivisió
* Infrafílum
* Microfílum
* Nanofílum
* Superclasse
* Classe
* Subclasse
* Infraclasse
* Parvclasse
* Superlegió
* Legió
* Sublegió
* Infralegió
* Supercohort
* Cohort
* Subcohort
* Infracohort
* Magnordre
* Superordre
* Grandordre
* Mirordre
* Ordre
* Subordre
* Infraordre
* Parvordre
* Superfamília
* Grup
* Família
* Subfamília
* Infrafamília
* Supertribu
* Tribu
* Subtribu
* Infratribu
* Gènere
* Secció
* Subsecció
* Sèrie
* Espècie
* Subespècie
* Varietat
* Soca
* Forma Specialis
En biologia, la tribu és la unitat sistemàtica entre la família i el gènere. Aquest nivell de classificació nasqué per agrupar els gèneres d'una família concreta.
Nivells de classificació (de general a concret)

## Nomenclatura

Segons el Codi Internacional de Nomenclatura Zoològica, el Codi Internacional de Nomenclatura Botànica i el Codi Internacional de Nomenclatura de Bacteris, les terminacions de la tribu són les següents:
* En animals
    Tribu: -ini (per exemple, Hominini)
    Subtribu: -ina (per exemple, Hominina)
* En plantes, algues, fongs i bacteris
    Tribu: -eae (per exemple Acacieae)
    Subtribu: -inae (per exemple Acaciinae)
* Família
* Subfamília
* Supertribu
* Tribu
* Subtribu
* Gènere
(Els nivells obligatoris estan marcats en fons rosa)
Viccionari
# Eleccions municipals de 1999 a Montblanc

Les eleccions municipals de 1999 a Montblanc van ser unes eleccions locals que es van celebrar el diumenge 13 de juny de 1999 a Montblanc, a la Conca de Barberà, com a part de les eleccions municipals espanyoles. Es van triar els 13 regidors de l'Ajuntament de Montblanc.

## Sistema electoral

Les eleccions als ajuntaments de l'Estat espanyol estan fixades per celebrar-se el quart diumenge de maig cada quatre anys. El sistema electoral fa servir la regla D'Hondt amb representació proporcional, llistes tancades i una barrera electoral del 5% dels vots vàlids, que inclou els vots en blanc. La votació per a l'assemblea local es basa en el sufragi universal.
En les eleccions municipals, la circumscripció electoral és el municipi i el nombre d'escons (o sigui, regidors) a triar del municipi es determina en funció del nombre d'habitants censats en aquest municipi. En el cas de Montblanc, en tenir 4.905 persones censades, l'hi correspon 13 regidors.

## Candidatures

El 18 de maig del mateix any, la Junta Electoral de Zona de Valls va proclamar cinc candidatures del municipi de Montblanc en el Butlletí Oficial de la Província de Tarragona.
* Convergència i Unió (CiU)
* Acord per Montblanc-Entesa pel Progrés Municipal (APM-EPM)
* Esquerra Republicana de Catalunya-Acord Municipal (ERC-AM)
* PSC-Progrés Municipal (PSC-PM)
* Partit Popular (PP)

## Jornada electoral
### Constitució de les meses

En aquell moment, Montblanc tenia una població de 5.901 habitants, dels quals 4.905 persones van ser cridades a votar en alguna de les 6 meses que es van constituir al municipi.

### Participació

La participació en aquestes eleccions va ser de 66,2%, el qual cosa implica que un total de 3.245 ciutadans del municipi van decidir exercir el seu dret a vot. Comparant aquesta participació amb la mitjana catalana, Montblanc va registrar una xifra molt més alta, situant-se en 10,3 punts percentuals per sobre.
A continuació, es presenta una taula amb els percentatges de participació registrats a diferents hores del dia de les eleccions:
| Hores | Montblanc |
| Participació (14h) | 33,4% ( -5,1%) |
| Participació (18h) | 50,1% ( -6,2%) |
| Participació (20h) | 66,2% ( -5,4%) |

## Referències

* 1 2 «Llei orgànica 5/1985, de 19 de juny, del règim electoral general». Portal Jurídic de Catalunya. [Consulta: 31 maig 2023].
* ↑ «Infoelectoral | Resultados electorales» (en castellà). Ministerio de Interior | Gobierno de España. [Consulta: 31 maig 2023].
* ↑ «Elecciones. Elecciones Locales. 13 de junio de 1999.» (en castellà). Junta Electoral Central. [Consulta: 17 juny 2023].
* 1 2 «Resultats electorals». Generalitat de Catalunya. [Consulta: 4 juny 2023].
# Sarepta

Sarepta (en grec antic: Σάρεφθα) era una ciutat esmentada a l'Antic Testament (Zarephath) al territori de Sidó, famosa en la història del profeta Elies. El Senyor li va dir a Elies:
| « | Vés a Sarepta de Sidó i queda-t'hi. He disposat que et mantingui una viuda d'aquella ciutat. Ell se'n va anar a Sarepta. Arribat a la porta de la ciutat, veié una viuda que recollia llenya. La va cridar i li digué: --Porta'm, si et plau, una mica d'aigua en un gerro, que vull beure. Quan anava a portar-la-hi, Elies la va cridar de lluny estant i li digué: --Porta'm també, si et plau, un tros de pa. Ella va respondre: --Et juro per la vida del Senyor, el teu Déu, que no tinc gens de pa. Només em queda al pot un grapat de farina i una mica d'oli a la gerra. Ara recollia unes branques per coure-ho per a mi i per al meu fill. Ens ho menjarem i després morirem. Llavors Elies li va dir: --No tinguis por. Vés i fes tal com has dit; però, amb la farina que tens, cou-me primer un panet i porta-me'l. Després ja en couràs per a tu i per al teu fill, perquè això diu el Senyor, Déu d'Israel: «El pot de farina no es buidarà ni la gerra d'oli s'acabarà, fins al dia que el Senyor enviarà la pluja a la terra» | » |
| — Primer llibre dels Reis, XVII, 9-14. |||
Era una antiga ciutat-estat dels fenicis, situada a la costa mediterrània. Aquesta i d'altres ciutats costaneres (Tir, Sidó, Beirut, Arvad...) es van veure poc o gens afectades per les invasions dels arameus o per l'expansió de les tribus d'Israel.

## Referències

* ↑ Kuhrt, Amélie. El Oriente Próximo en la antigüedad (C. 3000-330 aC.): vol 2. Barcelona: Crítica, 2014, p. 35. ISBN 9788498926897.
# Platja Llarga (Salou)

La platja Llarga és una platja semiurbana del municipi de Salou (Tarragonès), situada a l'inici del cap de Salou, encaixada entre roques. Limita al nord-oest amb la Punta del Lari, que la separa de la platja de Llenguadets, i al sud-est amb un seguit de caletes (caleta de la Duna, caleta de la Roca Blanca, i caleta de les Roques Punxoses), que sovint es consideren integrades a la platja Llarga. Malgrat el seu nom, no és la platja més llarga del municipi, superada amb escreix per la platja de Llevant i la platja de Ponent, però sí és la més llarga de la zona del cap de Salou. Al rereplatja hi ha una duna grimpadora que forma un cordó dunar, i està rodejada de pineda. Orientada al sud-sud-oest, té una longitud de 293 metres i una amplada mitjana de 46 metres, formada per sorra fina i daurada, amb un pendent d'entrada a l'aigua suau. S'hi accedeix pel camí de ronda. Disposa de dutxes, punts de socors, lloguer de gandules, para-sols i equips per a la pràctica d'esports nàutics.
L'Agència Catalana de l'Aigua efectua un control setmanal de la qualitat de l'aigua, durant la temporada de bany, amb el resultat d'excel·lent. Compta amb el segell ISO 14001 que acredita la seva excel·lent salubritat i qualitat ambiental i turística.
Els temporals s'enduen periòdicament la sorra de la platja. El 2022, el Ministerio para la Transición Ecològica la va reposar, traslladant-la des de la platja de Ponent.

## Referències

* ↑ «Renaturalització, restauració paisatgística i mediambiental d'espais costaners». Ajuntament de Salou, 01-01-2024.
* 1 2 «Platja Llarga». Diputació de Tarragona.
* 1 2 «Platja Llarga». Agència Catalana de l'Aigua.
* ↑ «Platges i dunes de Catalunya». Laboratori d'Anàlisi i Gestió del Paisatge, Universitat de Girona.
* 1 2 «Platja Llarga». Agència Catalana de Turisme.
* ↑ «El trasllat de sorra de la platja de Ponent de Salou acabarà a mitjans juny». Diari Més, 25-05-2022.
# Christian Albrecht Jensen

Christian Albrecht Jensen (26 de juny, 1792—13 de juliol, 1870) va ésser un pintor danès nascut a Bredstedt (districte de Nordfriesland i avui pertanyent a Alemanya). L'any 1818 va viatjar a Roma on va conèixer l'escultor Bertel Thorvaldsen. La seva obra és representativa de l'Edat d'Or de la pintura danesa.

## Referències

* 1 2 N.Y.), Metropolitan Museum of Art (New York; Galitz, Kathryn Calley. Masterpieces of European Painting, 1800-1920, in the Metropolitan Museum of Art (en anglès). Metropolitan Museum of Art, 2007, p. 45. ISBN 978-1-58839-240-4.

## Enllaços externs

* Christian Albrecht Jensen a l'Artcyclopedia. (anglès)
* Imatges d'algunes obres d'aquest pintor. (anglès)
* Breu biografia i imatges d'altres obres de Christian Albrecht Jensen. (anglès)