OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Escut d'Etiòpia

L'escut de la República Democràtica Federal d'Etiòpia, més aviat un emblema que no un escut heràldic, fou adoptat el 1996. Es tracta d'un cercle de color blau amb un pentacle –una estrella de cinc puntes– d'or del qual surten cinc raigs també d'or. L'emblema estatal figura també al centre de la bandera.
El pentacle és un símbol d'unitat i d'igualtat entre els homes i les dones i entre tots els grups ètnics i religiosos de l'Estat. Els raigs entre les puntes reflecteixen el futur brillant d'Etiòpia i el color blau simbolitza l'anhel de pau i democràcia.
És un símbol de concepció moderna, allunyat de la tradició dels emblemes etíops anteriors, tant dels immediatament previs, de tall socialista, com dels de l'època imperial, que sempre havien mantingut el senyal del lleó.

## Escuts utilitzats anteriorment

* Senyal tradicional del lleó de Judà
* Escut de l'Imperi d'Etiòpia (fins a 1974)
* Escut del Derg, Govern Provisional Militar de l'Etiòpia Socialista (1974-1987)
* Escut de la República Democràtica Popular d'Etiòpia (1987-1991)
* Escut del Govern de Transició d'Etiòpia (1991-1995)

## Vegeu també

* Bandera d'Etiòpia

## Enllaços externs

* Hubert Herald – Escut d'Etiòpia
# Aura (símptoma)

Una aura és l'alteració perceptiva que experimenten alguns malalts de migranya abans que aparegui, i algunes persones amb epilèpsia abans d'un atac. Sovint es manifesta com la percepció d'una llum estranya, una olor desagradable, o pensaments o experiències confusos.
Viccionari
# Emblema nacional de l'Azerbaidjan

L'emblema nacional de l'Azerbaidjan —i no pas un escut d'armes, ja que no segueix les lleis de l'heràldica— barreja símbols tradicionals i moderns. És una adaptació de l'escut utilitzat per l'efímera República Democràtica de l'Azerbaidjan (1918-1921) i fou reprès el 1992, després de l'extinció de la Unió Soviètica.
El senyal central n'és una representació estilitzada del foc, ja que l'Azerbaidjan és conegut com la "terra del foc etern", a causa de l'existència dins el seu territori de molts focs perpètuament encesos. Els colors utlitizats en la composició de l'emblema —blau, vermell i verd— són els de la bandera estatal; aquests colors fan referència als pobles i cultures que han conformat la història de l'Azerbaidjan: el blau representa els pobles turcotàrtars; el vermell hi és per als seljúcides; i els otomans i el verd, per a l'islam. A més a més, el groc (o or) simbolitza el kanat de l'Horda d'Or.
A la bandera també apareix, a la franja central, a més d'una mitja lluna, una estrella de vuit puntes blanca com la que figura a l'escut. Aquesta estrella és coneguda en àrab amb el nom de Rub el-Hizb (que té un símbol propi en Unicode, ۞) i al mig s'hi representa el monograma àrab d'Al·là en forma de foc. Les vuit puntes de l'estrella, i els vuit petits discos daurats que hi ha entre punta i punta dins la franja blava del cercle, fan referència als grans grups etnolingüístics turcs.

## Escuts anteriors

* La República Federativa Socialista Soviètica de Transcaucàsia, que incloïa també Geòrgia i Armènia (1922-1936), incorporava al seu escut motius dels tres pobles integrants i, com a fet inusual, combinava elements islàmics com el creixent i comunistes com la falç i el martell. El símbol armeni era el mont Ararat.
* La República Socialista Soviètica de l'Azerbaidjan (1936-1991) va adoptar un escut circular juntament amb els senyals comunistes de la falç i el martell, l'estrella roja de cinc puntes i un sol ixent. A sota l'emblema hi havia una branca de roure i una espiga de blat, símbols de la riquesa forestal i agrícola del territori, també presents a l'escut actual. L'escut de la república soviètica azerbaidjanesa també incloïa símbols de la riquesa del país com ara el cotó i, de manera destacada, una torre d'extracció de petroli. Aquest escut fou substituït per l'actual, arran de la independència de la república.

## Galeria d'escuts anteriors

* Escut de la República Democràtica de l'Azerbaidjan (1918-1921)
* Escut de l'RFSS de Transcaucàsia (1922-1936)
* Escut de l' RSS de l'Azerbaidjan (1936-1991)

## Vegeu també

* Bandera de l'Azerbaidjan
* Escut de la República Socialista Soviètica de l'Azerbaidjan

## Enllaços externs

* Escut de l'Azerbaidjan (anglès)
# El pitjor treball de ma vida

El pitjor treball de ma vida (títol original en francès, Maison de retraite) és una pel·lícula de comèdia francesa del 2022 dirigida per Thomas Gilou i escrita per Kev Adams i Catherine Diament sobre un orfe que es passa al crim i que és condemnat a serveis comunitaris en una residència de jubilats. La pel·lícula va ser seguida per la seqüela Maison de retraite 2. S'ha doblat al valencià per a À Punt.

## Repartiment

* Kev Adams com a Milann Rousseau
* Gérard Depardieu com a Lino Vartan
* Daniel Prévost com Alfred de Gonzague
* Mylène Demongeot com a Simone Tournier
* Jean-Luc Bideau com a Edmond Van de Wer
* Liliane Rovère com a Sylvette Leroux
* Firmine Richard com a Fleurette Jean-Marie
* Marthe Villalonga com a Claudine Valège
* Marianne Garcia com a Léontine
* Antoine Duléry com a Daniel Ferrand
* Jarry com a Alban
* Manda Touréas com a Marion

## Referències

* 1 2 «El pitjor treball de ma vida». À Punt. [Consulta: 19 juliol 2024].
* ↑ «Depardieu shines in a feel-good nursing home comedy». Sydeny Morning Hearld.
* ↑ «France Box Office Sees Strong Recovery In 2022 With Admissions Up 59% Over Previous Year». Deadline.
# El príncep Caspian

El príncep Caspian (en anglès: Prince Caspian: The Return to Narnia) és una novel·la fantàstica creada per l'irlandés C.S. Lewis, publicada per Geoffrey Bles el 1951. És el quart llibre per ordre cronològic i el segon per ordre de publicació de l'heptologia Les Cròniques de Nàrnia (1950–1956).
Lewis l'havia acabat d'escriure el 1949, abans que sortís el primer llibre. És el quart volum de les darreres edicions de la sèrie, seqüenciat segons la cronologia interna dels llibres. Com els altres, va ser il·lustrat per Pauline Baynes i la seva obra s'ha conservat en moltes edicions posteriors.
Prince Caspian presenta un "retorn a Nàrnia" dels quatre fills Pevensie de la primera novel·la, aproximadament un any més tard a Anglaterra però 1300 anys després a Nàrnia. És l'únic llibre de Les Cròniques amb homes dominants a Nàrnia. Els animals parlants i els éssers mítics estan oprimits, i alguns poden estar en perill d'extinció. Els germans anglesos, els mítics reis i reines de Nàrnia, són recordats màgicament, un cop més nens, pel príncep Caspian refugiat.
Macmillan US va publicar una edició americana durant l'any natural.

## Notes

* ↑ Un manuscrit de Lewis, el "Narnia Outline of Narnian History", data els principals esdeveniments del món de Narnia i esdeveniments simultanis a Anglaterra. Des de la seva mort, s'ha publicat en llibres sobre Nàrnia i en general es considera vàlid.

## Referències

* ↑ Roger Lancelyn Green & Walter Hooper, C. S. Lewis: A Biography, 2002, p. 309.
* 1 2 "Bibliography: Prince Caspian".ISFDB. Retrieved 8 December 2012.
* 1 2 «Scholastic Catalog – Book Information». Arxivat de l'original el 23 June 2014. [Consulta: 23 juny 2014].
# Pomatoschistus norvegicus

Pomatoschistus norvegicus és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 8 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba des de Lofoten fins a l'oest del Canal de la Mànega. També és present a la mar Mediterrània.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Birdsong, R. S., Murdy, E. O. i Pezold, F. L., 1988. A study of the vertebral column and median fin osteology in gobioid fishes with comments on gobioid relationships., Bull. Mar. Sci., 42:174-214.
* Collett, R. 1902. Meddelelser om Norges Fiske I Aarene 1884-1901 (3die Hoved-supplement til "Norges Fiske"). I. Forhandlinger i Videnskabs-selskabet i Christiania (for 1902) Núm. 1: 1-121.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Fenner, R. M. The Conscientious Marine Aquarist: A Commonsense Handbook for Successful Saltwater Hobbyists (en anglès). TFH Publications, 2001. ISBN 9781890087029.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Hoese, D.F. 1986: Gobiidae. p. 774-807. A M.M. Smith i P.C. Heemstra (eds.) Smiths' sea fishes. Springer-Verlag, Berlín, Alemanya.
* Miller, P.J. 1986. Gobiidae. p. 1019-1085. A P.J.P. Whitehead, M.-L. Bauchot, J.-C. Hureau, J. Nielsen i E. Tortonese (eds.) Fishes of the North-eastern Atlantic and the Mediterranean. Vol. 3. UNESCO, París.
* Miller & Sanda (2008). "A new West Balkanian sand-goby (Teleostei: Gobiidae)". Journal of Fish Biology 72 (1): 259-270.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Quarta (música)

Una quarta és l'interval de quatre graus entre dues notes de l'escala musical, també anomenada diatessaron, pels pitagòrics. Una quarta més una cinquena dona un interval d'una octava. Per aquesta raó, la quarta i la cinquena són complementàries: un interval ascendent d'una quarta arriba a la mateixa nota que un interval descendent d'una cinquena. Les quartes poden ser:
* Disminuïdes: la distància entre les dues notes és de quatre semitons
** La quarta disminuïda és enharmònica de la tercera més gran.
* Justes: entre les dues notes hi ha una distància de cinc semitons
** La quarta justa és un interval més aviat consonant.
* Augmentades: entre les dues notes hi ha una distància de sis semitons.
** La quarta augmentada és un interval particularment dissonant.
** És també enharmònica de la quinta disminuïda.

## Referències

* ↑ «Quarta (música)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ London: John Murray. A Dictionary of Christian Antiquities, 1875.
* ↑ Johann Gottfried Walther: Musicalisches Lexicon [...]. Wolffgang Deer, Leipzig 1732, S. 508 (Quarta falsa)
Viccionari
# Mosquiter de les Filipines

El mosquiter de les Filipines (Phylloscopus olivaceus) és una espècie d'ocell de la família dels fil·loscòpids (Phylloscopidae). És endèmic de les Filipines. Els seu hàbitat principal són els boscos tropicals i subtropicals de frondoses humits de les terres baixes. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.

## Referències

* ↑ «Mosquiter de les Filipines». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 setembre 2023 (català)
* ↑ «Bushtits, leaf warblers, reed warblers» (en anglès). IOC World Bird List Version 13.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2023. [Consulta: 16 octubre 2023].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 625. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Philippine Leaf-warbler. Phylloscopus olivaceus» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2016. [Consulta: 11 setembre 2023].
# Ibn Habib

Abū Marwān ʿAbd al-Malik ibn Ḥabīb al-Sulami (àrab: أبو مروان عبدالملك بن حبيب السلمي) (180–238 d.H.) (796–853 d.C.) també conegut com Ibn Habib, va ser un polímata andalusí del segle IX. Els seus interessos incloïen la medicina, el fiqh, la història, la gramàtica i la genealogia i, segons es diu, va ser el primer a escriure un llibre sobre medicina a al-Andalus. En virtut dels seus coneixements excepcionals es va fer conegut com l'erudit d'Espanya.

## Biografia

Ibn Habib va néixer a Hisn Wāt (identificat amb la ciutat actual de Huétor Vega), una pobla prop de la ciutat de Granada l'any 790. Afirmava descendència de la tribu àrab de Banu Sulaym, i per això va prendre la nisba «al-Sulami». El seu pare era attar (عطار; és a dir, "farmacèutic o perfumista") i, d'igual manera, Ibn Habib va treballar com a farmacèutic al costat del seu pare. Va estudiar primer a Elvira i després es va traslladar per continuar els seus estudis a la ciutat de Còrdova, que aleshores era la seu de l'emirat omeia de Qúrtuba (Còrdova). L'any 822/3, Ibn Habib va realitzar el Hajj a la Meca amb el suport econòmic del seu pare. Després de realitzar el pelegrinatge, es va quedar per estudiar l'escola malikí de fiqh a Medina i Egipte, i allà va estudiar amb Ibn Abd al-Hakam i Abdallāh ibn al-Mubarak. Ibn Habib va morir després d'una malaltia l'any 853 i va ser enterrat al cementiri d'Umm Salama a Còrdova. Va deixar dos fills, Muhammad i Ubaid Allah, i una filla sense nom.

## Obres

* al-Wadiha ( الواضحة; Compendi de la llei malikí)
* Gharib al-hadith (غريب الحديث)
* Tafsīr al-Muwaṭṭaʾ (تفسير الموطأ; Explicació del Muwatta')
* Hurub al-Islam ( حروب الإسلام; Guerres de l'Islam)
* Adab al-Nisa' (أدب النساء; Ètica de les dones)
* As-Samāʿ (السماء; El cel)
* Tabaqat al-Fuqaha' wa Tabi'in (طبقات الفقهاء والتابعين; Classes de Fuqaha i Tabi'un)
* Al-Taʾrīkh (التأريخ; Cròniques o Històries)
* Kitāb al-Waraʿ (كتاب الورع; Llibre de Pietat)
* Waṣf al-Firdaws (وصف الفردوس; Descripció del cel)
* Mukhtaṣar fī al-ṭibb (مختصر في الطب; Compendi de medicina)

## Vegeu també

* La medicina en el món islàmic medieval

## Enllaços externs

* Tractament amb herbes (llibre en línia gratuït en àrab) العلاج بالأعشاب — عبد الملك بن حبيب (ت ٢٣٨)

## Referències

* 1 2 3 4 5 Huici Miranda, A. (en anglès) Encyclopaedia of Islam, Second Edition, 24-04-2012.
* 1 2 Sala, Monferrer; Pedro, Juan (en anglès) Christian-Muslim Relations 600 - 1500, 24-03-2010.
* ↑ Habib, Ibn. Adab al-nisa' (en arabic).
# Lliga neerlandesa de futbol 1891-92

La Lliga neerlandesa de futbol 1891–1892 va ser disputat per sis equips de les ciutats d'Amsterdam, La Haia, Haarlem i Rotterdam. Els equips van participar en la competició que més tard s'anomenaria Eerste Klasse West. Però com que el districte de futbol occidental dels Països Baixos era l'únic que tenia una competició en aquell moment, es podria considerar un campionat nacional. El RAP Amsterdam va guanyar el campionat.

## Nous equips participants

* Victoria Rotterdam
* VVA va tornar després d'una temporada d'absència
* RC en VV Rotterdam va ser el resultat d'una fusió entre els competidors de les darreres temporades Olympia Rotterdam i Concordia

## Classificació de la Lliga

| Pos. | Equip | PJ | PG | PE | PP | GF | GC | Pts | DG | Notes |
| 1 | RAP | 9 | 8 | 0 | 1 | 45 | 9 | 16 | +44 |
| 2 | RC en VV Rotterdam | 9 | 5 | 2 | 2 | 30 | 12 | 12 | +18 |
| 3 | Koninklijke HFC | 9 | 3 | 2 | 4 | 29 | 22 | 8 | +7 |
| 4 | HVV Den Haag | 9 | 3 | 2 | 4 | 13 | 14 | 8 | -7 |
| 5 | Victoria Rotterdam | 9 | 2 | 1 | 6 | 12 | 35 | 5 | -23 |
| 6 | VVA | 5 | 0 | 1 | 4 | 4 | 41 | 1 | -37 | Es retirà a meitat de temporada. |
PJ = Partits jugats; PG = Partits guanyats; PE = Partits empatats; PP = Partits perduts; GF = Gols a favor; GC = Gols en contra; Pts = Punts; DG = Diferència de gols

## Referències

* ↑ «Taules de classificació de la lliga neerlandesa de futbol». Rsssf.org. [Consulta: 2 juny 2024].

## Enllaços externs

* RSSSF Eerste Klasse West
* Campionats de la Lliga de futbol dels Països Baixos RSSSF 1898-1954
# Ibon Gutiérrez Fernández

Ibon Gutiérrez Fernández (Bilbao, 10 de juliol de 1984) és un futbolista basc, que ocupa la posició de migcampista.

## Trajectòria

Format al planter de l'Athletic Club, debuta amb el primer equip a la campanya 05/06, en la qual disputa sis partits a la màxima categoria. En aquesta mateixa temporada va ser cedit al CD Numancia, després de l'arribada a la banqueta de Javier Clemente que va descartar el jugador.
El 2006 marxa al CE Castelló de Segona Divisió. Al quadre de la Plana hi qualla dues temporades discretes, semblants a la que realitzarà la temporada 08/09 a les files de l'Albacete Balompié. L'estiu del 2009 recala a l'Alacant CF, de la Segona Divisió B. Allí, va passar dues temporades sense consagrar-se com a titular (42 partits). L'any 2008 va fitxar per l'Albacete, on va disputar 21 partits. El 2009 va fitxar per l'Alacant de Segona B, categoria en què continuaria jugant fins al 2017 en clubs com el Deportivo Alavés o el Sestao River. Els seus millors anys els va viure a al Unió Esportiva Sant Andreu, on va ser titular indiscutible jugant 74 partits entre el 2013 i 2015.
A l'octubre de 2017 va fitxar pel Sodupe de Tercera Divisió. De cara a la campanya 2018-19 es va incorporar a la Sociedad Deportiva San Pedro, equip recent ascendit a Tercera Divisió.

## Referències

* 1 2 3 Ibon Gutiérrez Fernández a BDFutbol
* ↑ Aranzamendi. «SENTIMIENTO ATHLETIC: IBON: "FUE LLEGAR CLEMENTE Y DESAPARECER DEL MAPA DEL ATHLETIC"», 12-08-2013. [Consulta: 13 abril 2018].
* ↑ ««Me fui porque Clemente no contaba conmigo»» (en castellà), 12-01-2016. [Consulta: 11 abril 2019].
* ↑ «El Athletic cede a Ibon Gutiérrez al Castellón - Marca.com». [Consulta: 13 abril 2018].
* ↑ «El Albacete anuncia su tercer refuerzo, Ibón Gutiérrez - Marca.com». [Consulta: 13 abril 2018].
* ↑ S.A., Sarenet. «El ex rojiblanco Ibon Gutiérrez deja el Albacete y ficha por el Alicante de Segunda B - Athletic Club de Bilbao». Arxivat de l'original el 2021-03-30. [Consulta: 13 abril 2018].
* ↑ «Ibon Gutiérrez acepta el reto del Palencia» (en castellà). [Consulta: 13 abril 2018].
* ↑ «Ibon Gutiérrez, el 'Guardiola' del Sodupe» (en castellà). [Consulta: 13 abril 2018].
* ↑ «Ibon Gutierrez se alista en el ascendido San Pedro» (en castellà). , 24-07-2018 [Consulta: 24 juliol 2018].
# Lliga neerlandesa de futbol 1892-93

La Lliga neerlandesa de futbol 1892–1893 va ser disputat per cinc equips de les ciutats d'Amsterdam, La Haia, Haarlem i Rotterdam. Els equips van participar en la competició que més tard s'anomenaria Eerste Klasse West. Però com que el districte de futbol occidental dels Països Baixos era l'únic que tenia una competició en aquell moment, es podria considerar un campionat nacional. El Koninklijke HFC va guanyar el campionat, però aquest campionat no es considera oficial, ja que no tots els equips havien jugat el mateix nombre de partits.

## Classificació de la Lliga

| Pos. | Equip | PJ | PG | PE | PP | GF | GC | Pts | DG | Notes |
| 1 | Koninklijke HFC | 5 | 3 | 2 | 0 | 23 | 7 | 8 | +16 |
| 2 | RAP | 4 | 3 | 1 | 0 | 18 | 7 | 7 | +9 |
| 3 | HVV Den Haag | 6 | 3 | 1 | 2 | 11 | 13 | 7 | -2 |
| 4 | RC en VV Rotterdam | 6 | 2 | 2 | 2 | 8 | 11 | 6 | -3 | No participa la següent temporada. |
| 5 | Victoria Rotterdam | 7 | 0 | 0 | 7 | 5 | 27 | 0 | -18 |
PJ = Partits jugats; PG = Partits guanyats; PE = Partits empatats; PP = Partits perduts; GF = Gols a favor; GC = Gols en contra; Pts = Punts; DG = Diferència de gols
Font:

## Referències

* ↑ «Taules de classificació de la lliga neerlandesa de futbol». Rsssf.org. [Consulta: 2 juny 2024].
* ↑ RSSSF, Eerste Klasse West

## Enllaços externs

* Campionats de la Lliga de futbol dels Països Baixos RSSSF 1898-1954
# Tomentypnum nitens

Tomentypnum nitens és una espècie de molsa que viu a la tundra. Té una distribució força àmplia. És present a Catalunya, on es troba en perill d'extinció.
Té dues varietats: Tomentypnum nitens falcifolium (Ren. Ex Nich.) Podp. i Tomentypnum nitens nitens (Hedw.) Loeske.

## Referències

* ↑ «Fongs, líquens i briòfits que requereixen mesures de conservació a Catalunya». Institució Catalana d'Història Natural, 2010. DOI: 10.2436/10.1502.03.1.
# El somni d'una nit de Sant Joan

El somni d'una nit de Sant Joan (títol original: El sueño de una noche de San Juan) és una pel·lícula d'animació en 3D espanyola del 2005 dirigida per Ángel de la Cruz i Manolo Gómez, i coproduïda per Dygra Films i Appia Filmes. Aquesta pel·lícula és una adaptació lliure de l'obra homònima de William Shakespeare. Ha estat doblada al català per als cinemes l'any 2005.

## Argument

Diu la llegenda que en la nit de Sant Joan, els humans poden arribar al món dels follets i les fades, on tots els somnis es fan realitat. Però Elena no creu en les llegendes. El seu pare, el Gran Duc Teseu, governant somiador i idealista, està malalt i ella intenta retornar-li la il·lusió encara que per a això hagi d'emprendre un viatge a la recerca de Titania, la reina de les fades, acompanyada per un escèptic banquer, Demetri, i un fantasiós Lisandre. Per trobar aquesta bella dona, Elena ha d'entrar al món de la màgia i només ho pot fer en el solstici d'estiu.

## Repartiment

| Personatge | Veu original | Veu catalana |
| Helena | Yolanda Mateos | Núria Trifol |
| Lisandro | Gabino Diego | Carles Di Basi |
| Demetri | Luis Bajo | Joan Carles Gustems |
| Teseu | Juan Antonio Gálvez | Josep Maria Ullod |
| Oberon | Juan Perucho | Claudi García |
| Perecho | Sara Vivas | Núria Domènech |
| Mostaza | Carmen Machi | Maria Lluïsa Magaña |
| Titania | Victoria Angulo | Victòria Pagès |
| Filóstrato | José Luis Gil | Jaume Comas |
| Faena | Emma Penella | Marta Padovan |
| Frosi | Isabel Ordaz | Lourdes López |
| Cleta | Gemma Cuervo | Aurora García |
| Oteador | Carlos Ysbert | Eduard Doncos |
| Berbiqui | José Escobosa | Jaume Costa |
| Remendón | Luis Marín | Norbert Ibero |
| Costurón | David García Vázquez | Amadeu Aguado |
| Caldereta | Iñaki Crespo | Miquel Bonet |

## Curiositats

* Dirigida per Ángel de la Cruz i Manolo Gómez, l'equip de producció va comptar amb més de 400 persones durant tota la vida del projecte.
* Segons dades del Ministeri de Cultura de llargmetratges estrenats l'any 2005, la taquilla d'aquesta pel·lícula va arribar als 788.303,97 € amb 173.760 espectadors, la qual cosa la converteix en la 24a pel·lícula nacional més vista d'aquell mateix any.

## Rebuda

* Premis 2005: Goya a la millor pel·lícula d'animació
* Crítica: "Un producte molt digne que emmalalteix per falta d'emoció."

## Referències

* ↑ «El somni d'una nit de Sant Joan». esadir.cat.
* ↑ «Avui. 1/7/2005.». [Consulta: 2 desembre 2024].
* 1 2 3 4 «cinema catala . NET: cinema clar i catala». [Consulta: 2 gener 2025].
* ↑ Silió, Elisa «'Sueño de una noche de San Juan' se inspira en Shakespeare» (en castellà). El País [Madrid], 01-07-2005. ISSN: 1134-6582.
* ↑ «| O soño dunha noite de San Xoán / El sueño de una noche de San Juan | AVG | AudioVisual Galego». [Consulta: 1r gener 2025].
* ↑ Javier, Ocaña «El sueño de una noche de San Juan». El País.
# Pseudoscleropodium purum

Pseudoscleropodium purum és una espècie de molsa de la família Brachytheciaceae, que es considera com la típica dels ornaments de Nadal. És una molsa força gran, ja que pot créixer fins a 15 cm de llarg.

## Referències

* ↑ Història natural dels Països Catalans, Vol 4: Plantes inferiors. Enciclopèdia Catalana SA, 1985, p. 420. ISBN 84-85194-64-0 (volum 4).
* iecat Bages Arxivat 2008-05-13 a Wayback Machine., amb imatge d'aquesta espècie de molsa
# Eleccions al Parlament Basc de 1986

Les Eleccions al Parlament Basc de 1986 se celebraren el 30 de novembre de 1986. Amb un cens d'1 660 143 electors, els votants foren 1 155 815 (69,62%) i 504 328 les abstencions (30,37%). El PNB fou la força més votada, però el PSE-PSOE obtingué més escons. Davant la manca d'acord amb el nou partit de Carlos Garaikoetxea, després d'un pacte entre PSE-PSOE i PNV va ser investit lehendakari José Antonio Ardanza Garro gràcies als vots de CDS. Els diputats d'Herri Batasuna, tot i l'augment de vots van decidir no ocupar els seus escons.

## Resultats

* Els resultats foren:
← Eleccions al Parlament Basc, 1986 → :
| Partit | Vots | % | Escons |
| EAJ-PNV | 271 208 | 23,71 | 17 |
| PSE-PSOE | 252 233 | 22,05 | 19 |
| Herri Batasuna | 199 900 | 17,47 | 13 |
| Eusko Alkartasuna | 181 175 | 15,84 | 13 |
| Euskadiko Ezkerra | 124 423 | 10,88 | 9 |
| Coalició Popular | 55 606 | 4,86 | 2 |
| CDS | 40 445 | 3,54 | 2 |
| Ezker Batua | 6 750 | 0,59 | 0 |
| PCE – EPK | 5 675 | 0,50 | 0 |
| PST | 2 925 | 0,25 | 0 |
| Partido Humanista | 1 400 | 0,12 | 0 |
| POSI | 1 190 | 0,10 | 0 |
| Unidad Popular Republicana | 1 102 | 0,10 | 0 |
A part, es comptabilitzaren 5 003 (0,43%) vots en blanc.

## Enllaços externs

* Web dels resultats electorals al País Basc