OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Fredrikstad Fotballklubb

El Fredrikstad Fotballklubb (FFK) és un club noruec de futbol de la ciutat de Fredrikstad.

## Història

El Fredrikstad Fotballklubb va ser fundat el 7 d'abril de 1903. Va ser el primer equip noruec dedicat exclusivament al futbol (altres clubs més antics també es dedicaven a altres esports com l'esquí o l'atletisme). El club destacà principalment en el període que va entre els anys 1930 i 1960, on fou el primer club noruec per títols assolits.
Pel que fa als colors, els primers anys el club els canvià sovint. Començà amb samarreta blava i blanca amb pantalons negres, samarreta blanca i pantalons negres (1905), uniforme verd i blanc (1910). Finalment, després d'un partit a la ciutat entre les seleccions de Noruega i Polònia el 1926, el club es decidí pels colors de la selecció polonesa (blanc i vermell).
L'antic Fredrikstad Stadion fou inaugurat el 1914. L'any 2007 construí el seu nou estadi (Nye Fredrikstad Stadion).

## Jugadors destacats

* 1900s: Reidar Bergh (1903), Leif Eriksen (1903), Theodor Hansen (1903), Gustav "Gusten" Eden (1908)
* 1910s: Einar Wilhelms (1916)
* 1920s: Arne Børresen (1927), Egil Brenna Lund (1927), Sten Moe (1927)
* 1930s: Arne Ileby (1933), Knut Brynhildsen (1934), Bjørn Spydevold (1939)
* 1940s: Erik Holmberg (1946), Henry Johannessen (1946), Willy Olsen (1946), Aage Spydevold (1948)
* 1950s: Arne Pedersen (1950), Odd Aas (1951), Lloyd Pettersen (1951), Bjørn Borgen (1955), Per Kristoffersen (1956)
* 1960s: Terje Høili (1962), Knut Spydevold (1966), Jan Fuglset (1967)
* 1970s: Reidar Lund (1972), Per Egil Ahlsen (1976)
* 1980s: Kai Erik Herlovsen (1980), Vidar Hansen (1981), Atle Kristoffersen (1982)
* 2000s: Roger Risholt (2002), Markus Ringberg (2002), Tor Trondsen (2002), Simen Brenne (2004), Dagfinn Enerly (2004)

## Palmarès

* Lliga noruega de futbol (9): 1937-38, 1938-39, 1948-49, 1950-51, 1951-52, 1953-54, 1956-57, 1959-60, 1960-61
* Copa noruega de futbol (11): 1932, 1935, 1936, 1938, 1940, 1950, 1957, 1961, 1966, 1984, 2006
* Copa Costa Blanca: 2006

## Referències

* Madsen, Birger. FFK i 75 år: Fredrikstad Fotballklubb 1903-1978. FFK, 1978.
* Ellingsen, Odd; Sankey Hansen, Egil; Karlsen, Fritz; Karlsen, Sten; Poppe, Svenn; Svanberg, Sveinung. Fredrikstadgutter våre veier: FFK gjennom 100 år. FFK, 2003.
* «Fredrikstadfk.no - Club Història». [Consulta: març 2001].
* «NIFS.no - Statistics». [Consulta: abril 2001].
* «100% Fotball - Statistics». [Consulta: abril 2001].

## Bibliografia

* Simensen, Jens Olav. Godfotarven: Knut Torbjørn Eggen i samhandling med Nils A.. Aschehoug, 2005. ISBN 82-03-23225-6.

## Enllaços externs

* Web oficial
* Web oficial de seguidors
* Web no oficial de seguidors
# Moss Fotballklubb

El Moss Fotballklubb és un club noruec de futbol de la ciutat de Moss.

## Història

El club va ser fundat el 28 d'agost de 1906. Juga els seus partits al Melløs Stadion, construït el 1939.

## Jugadors destacats

* Erik Holtan (2007)
* Rune Tangen (2005)

## Palmarès

* Lliga noruega de futbol (1): 1987
* Copa noruega de futbol (1): 1983

## Enllaços externs

* Web oficial
* Web de seguidors
# Ganeló

Ganeló és un cavaller franc que apareix a la Cançó de Rotllan. Segons la cançó de gesta era el sogre de Rotllan i va ser el que el va trair als sarraïns, i així es convertí en l'arquetip de traïdor en la literatura francesa.
Era un baró franc respectat, casat amb la germana de Carlemany i sogre de Rotllan, però envejava la valentia i popularitat del seu gendre. Quan Rotllan va proposar-lo per a dur a terme una perillosa missió com a missatger als sarraïns, Ganeló es va sentir tan ofès que va decidir venjar-se. La venjança es convertí en traïció quan avisa els sarraïns d'un atac liderat per Rotllan i els aconsella d'esperar-lo al pas de Roncesvalls. L'emboscada posa fi a la vida de Rotllan.
Ganeló és jutjat per traïció i demana un judici de Déu. Quan el seu campió d'armes Pinabel és derrotat en el combat, la culpabilitat de Ganeló queda demostrada i és sentenciat a morir esquarterat per quatre cavalls salvatges.
# Ibn Butlan

Abu-l-Hàssan al-Mukhtar ibn Butlan, més conegut simplement com a Ibn Butlan (àrab: ابن بطلان, Ibn Buṭlān) i conegut a Occident com Elluchassen Elimithar (Bagdad, 1038 - Antioquia de l'Orontes, 1075), fou un metge àrab cristià nestorià que fou actiu a Bagdad durant l'edat d'or de l'islam.
Va escriure el Taqwim as-sihha (El manteniment de la salut). L'obra tracta assumptes d'higiene, dietètica i exercici. Va emfasitzar els beneficis d'atenció regular a l'estat físic i mental personal. La popularitat i la publicació repetida d'aquest text medieval d'Orient Mitjà des de finals del segle XIV amb el títol de Tacuinum sanitatis demostra la influència que la cultura àrab va tenir a la primera Europa moderna. Una de les seves fonts gregues era Dioscòrides.

## Llibres

* Taqwim as-sihha
* Da'avat al-ateba
* Al-maghalat al-Mokhtarat fi tadbir al-amraz al-un észat al-aksar bel taghziat Ma'loofat
* Resalat fi shari al-raghigh va taghlib al-bai'd
* Maghalat fi Un al-foroj ahar homes al-farkh
* Al-maghalat al-mesriat fi monaghezat ali ebne rezvan
* Maghal fi al-gorban al-moghadas

## Referències

* 1 2 Ibn Butlan's Tacuinum sanitatis in medicina.
* ↑ Forbes, Andrew ; Henley, Daniel; Henley, David (2013).
* ↑ Loudon, Irvine. Western Medicine: An Illustrated History. Oxford University Press, 2002-03-07. ISBN 9780199248131 [Consulta: 5 setembre 2012].
* ↑ «On Plants». World Digital Library. [Consulta: 17 juny 2013].
* ↑ «پیام تندرستی», 04-08-2022. Arxivat de l'original el 2022-08-04. [Consulta: 2 octubre 2024].

## Bibliografia

* Arnaldez, R. «Ibn Buṭlān, Abuʾl-Ḥasan Al-Mukhtār Ibn ʿAbdūn Ibn SaʿDūn». A: Complete Dictionary of Scientific Biography. Encyclopedia.com, 2008. Encyclopedia.com.
* Schacht, J., “Ibn Buṭlān”, a: Encyclopaedia of Islam, segona edició, Editada per: P. Bearman, Th. Bianquis, C.E. Bosworth, E. van Donzel, W.P. Heinrichs. Consultat en línia el 3 de juliol del 2016 <http://dx.doi.org/10.1163/1573-3912_islam_SIM_3120>
# Bobby Lockwood

Bobby Lockwood (Basildon, Essex, Anglaterra, 24 de maig de 1993) és un actor anglès. Lockwood ha aparegut en nombrosos episodis de The Bill, interpretant a Taylor Little. A part d'això, és més conegut pel seu paper de Patch a 101 Dalmatians II: Patch's London Adventure. Els seus altres papers inclouen, el nebot de Jamie Oliver al supermercat Sainsbury's, així com la seva veu va ser posada a Weapon of War. També actuà com a Mick Campbell a la sèrie doblada al català, House of Anubis, de Nickelodeon. També és conegut com a Rhydian Morris a la sèrie Wolfblood.

## Filmografia

* 2003: 101 Dalmatians II: Patch's London Adventure (veu)
* 2013: Ups & Downs

## Televisió

* The Bill (2006)
* House of Anubis (2011-2012)
* Wolfblood (2012-present)

## Referències

* ↑ Hale, Mike «Whoa, Girl, What Big Teeth You Have! (Published 2015)» (en anglès). The New York Times, 20-01-2015.
* ↑ «Wolfblood's Bobby Lockwood wins best performer at Baftas – CBBC Newsround» (en anglès). .
* ↑ Dainty, Sophie «Casualty – why has Leon Cook left already and will he be back?». Digital Spy, 01-05-2021.
# Drets del col·lectiu LGBT a Mongòlia

Les persones lesbianes, gais, bisexuals i transsexuals (LGBT) a Mongòlia s'enfronten a uns certs desafiaments legals i socials que no experimenten les persones heterosexuals cisgènere residents, encara que s'han produït millores substancials des de la dècada de 1990.
L'homosexualitat es va penalitzar a Mongòlia en 1961 a través del seu codi penal. Després de la revolució democràtica mongola i la transició pacífica a la democràcia, es va legalitzar l'homosexualitat i ha augmentat la sensibilització sobre les persones LGBT. Els delictes d'odi per motius d'orientació sexual i identitat de gènere comporten penes legals addicionals. El discurs d'odi basat en aquestes dues categories està prohibit al país des de l'1 de juliol de 2017. No obstant això, les llars encapçalades per parelles del mateix sexe no poden acollir-se a les mateixes proteccions legals disponibles per a les parelles de diferent sexe.
El Centre LGBT (actiu des de 2007) declara que el seu mandat és «defensar els drets humans de lesbianes, gais, bisexuals i transsexuals a Mongòlia». És el principal motor dels canvis polítics i legislatius al país entorn dels drets LGBT. Històricament, la primera organització de drets humans d'homes homosexuals es va crear el març de 1999, i es va dir Tavilan (que significa «destí» en mongol).

## Taula de resum

| Activitat sexual legal amb el mateix sexe | (Des de 1993) |
| Mateixa edat de consentiment | (Des de 1993) |
| Lleis antidiscriminació a la feina | |
| Lleis antidiscriminació en la prestació de béns i serveis | |
| Lleis antidiscriminació en tots els altres àmbits (inclosa la discriminació indirecta i la incitació a l'odi) | (Des de 2017; rarament s'hi aplica) |
| Lleis contra els delictes d'odi que incloguin l'orientació sexual i la identitat de gènere | (Des de 2017; rarament s'hi aplica) |
| Matrimoni del mateix sexe | (Prohibició constitucional des de 1992) |
| Reconeixement de les parelles del mateix sexe | |
| Adopció de fillastres per parelles del mateix sexe | |
| Adopció conjunta per parelles del mateix sexe | |
| Adopció per persones solteres independentment de la seva orientació sexual | |
| Prestació de servei militar per gais i lesbianes | |
| Dret legal a canviar de gènere | (Des de 2009; requereix cirurgia) |
| Accés a la fecundació in vitro per lesbianes | |
| Subrogació comercial per a parelles d'homes homosexuals | |
| Permís per donar sang als MSMs | |

## Referències

* ↑ Ganbaatar, Jack. «Growing up gay in Mongolia». Gay Star News, 14-05-2019. Arxivat de l'original el 2 desembre 2019. [Consulta: 10 agost 2019].
* ↑ «Being LGBT in Mongolia». Macongolia, 09-12-2018.
* ↑ «Эрүүгийн хууль, 2015 он».
* ↑ «Нүүр | ЛГБТ Төв | The LGBT Centre» (en anglès britànic). Arxivat de l'original el 2019-07-30. [Consulta: 20 setembre 2017].
* 1 2 «Being LGBT in Mongolia». Macongolia, 09-12-2018.
* 1 2 Glauert, Rik. «LGBTI Mongolians ask 'will you hug me?'». Gay Star News, 12-12-2018. Arxivat de l'original el 10 agost 2019. [Consulta: 10 agost 2019].
# Fàbrica de gelats Frigo

La fàbrica de gelats Frigo és un conjunt fabril del Poblenou de Barcelona que ocupa una illa sencera del Pla Cerdà, catalogat com a bé cultural d'interès local.

## Història

Va ser projectada el 1959 per l'enginyer industrial Joaquim Romaguera i Llach, en uns terrenys on hi havia un camp de futbol i una séquia que els travessava parcialment, per al fabricant de gelats Productos Frigo SA. Poc després, aquest canvià la denominació per la de Frigo SA, i el 1973, va passar a mans de la multinacional Unilever, que el 2008 vengué la fàbrica al grup Farga (gelats Farggi), que hi traslladà la producció de gelats i se'n quedà part de la plantilla. Finalment, però, acabà tancant el 2017, i uns anys després, la nau del carrer del Perú va ser transformada en habitatges.

## Descripció

L'edifici principal es troba al xamfrà entre els carrers de Perú i Bilbao. Està format per un cos central que està al xamfrà i dues ales a banda i banda. Té planta baixa, dos pisos i una planta semisoterrani. Tot l'edifici està sobre un sòcol on es troben les obertures de la planta semisoterrada.
Aquest cos central està format per tres parts, una central una mica endarrerida i les dos laterals que sobresurten i fan el gir de la cantonada. Al centre de la planta baixa s'hi troba la gran porta d'accés, de forma rectangular, amb una escala davant i un petit porxo. A dreta i esquerra de la porta s'obren finestres rectangulars de formes regulars que es repeteixen en els altres dos pisos seguint el mateix eix. Per sobre de la porta, al primer i segon pis hi ha una galeria rectangular. Tot aquest cos està estucat amb línies horitzontals.
Les ales laterals consten de planta baixa i pis i està construït amb obra vista. En aquestes ales les finestres són rectangulars, molt llargues, i estan unificades dins d'un gran marc que per la part superior té més volada i està pintat de blanc.
L'accés al pati interior està flanquejat a la banda esquerra per una de les ales laterals de l'edifici principal, i a banda dreta per un petit cos, que, malgrat haver estat construït posteriorment, és de característiques similars.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «Productes Frigo SA». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.
* ↑ «Productes Frigo SA». Catàleg de Patrimoni. Ajuntament de Barcelona.
* ↑ «FÀBRICA DE GELATS FRIGO. Casanova/Aragó. (1930's-1960's)». Barcelofília (blog). Miquel Barcelonauta, 08-07-2015.
* 1 2 «Fàbrica de gelats Frigo». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Farga echa el cerrojo en el Poblenou» (en castellà). El Periódico, 12-10-2017.
* ↑ «Edifici Frigo, Barcelona». MSA+A.

## Bibliografia

* Contel, J.M. «Els gelats Frigo». Sant Martí. Suplement del districte i dels barris, 10-2007, pàg. 4.
* «FÀBRICA DE GELATS FRIGO. Casanova/Aragó. (1930's-1960's)». Barcelofília (blog). Miquel Barcelonauta, 08-07-2015.

## Enllaços externs

* «Fàbrica Frigo». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.
# Hexà

L'hexà és un hidrocarbur saturat lineal de la família dels alcans amb fórmula molecular C₆H$_{14}$. Es tracta d'un líquid incolor, inflamable i amb una olor característica als dissolvents. Es barreja fàcilment amb els dissolvents orgànics apolars, però també en etanol.

## Ús

L'hexà s'utilitza com a dissolvent per a algunes pintures i processos químics.

## Referències

* ↑ «C5 and C6 alkanes». A and B Scott Organic Chemistry. Arxivat de l'original el 13 d’octubre 2007. [Consulta: 30 octubre 2007].

## Vegeu també

* Hidrogen
# Cloto

Cloto (en grec antic Κλωθώ 'Clotho') va ser una de les Moires, filles de Nix, la Nit, segons Hesíode, i pertanyien a la primera generació divina, encara que hi ha altres genealogies, una de les quals les fa filles de Zeus i de Temis i, per tant, germanes de les Hores, i una altra deia que eren filles d'Ananké. Cloto seia al davant de la filosa i s'encarregava de filar les vides humanes.

## Referències

* ↑ Grimal, Pierre. Diccionari de mitologia grega i romana. Barcelona: edicions de 1984, 2008, p. 371-372. ISBN 9788496061972.

## Bibliografia

* Jordi Parramon i Blasco: Diccionari de la mitologia grega i romana. Edicions 62, Col·lecció El Cangur / Diccionaris, núm. 209. Barcelona, octubre del 1997. ISBN 84-297-4146-1, plana 54.

## Vegeu també

* (97) Klotho
# Hèmera

Segons la mitologia grega, Hèmera (en grec antic Ἡμέρα) va ser, com explica Hesíode, una divinitat primordial, filla de l'Èreb (la Foscor) i de Nix (la Nit), i germana d'Èter (el Cel superior).
És la personificació del dia i, com a tal, reemplaça la seua mare en el cel a temps iguals. És una divinitat femenina, ja que en grec dia és un mot femení.

## Referències

* ↑ Grimal, Pierre. Diccionari de mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions de 1984, 2008, p. 237. ISBN 9788496061972.

## Bibliografia

* Parramon i Blasco, Jordi: Diccionari de la mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions 62, 1997, p. 108. (El Cangur / Diccionaris, núm. 209). ISBN 84-297-4146-1

## Enllaços externs

* Àmplia informació sobre Hèmera. (anglès)
# Idas

D'acord amb la mitologia grega, Idas (en grec antic Ἴδας), va ser un heroi, "el més fort i el més atrevit dels homes", segons la Ilíada. Era fill d'Afareu i, per tant, de la família de Perieres, i d'Arene, filla d'Èbal.
Té dos germans, Linceu i Pisos, i és cosí dels Dioscurs. Juntament amb el seu germà Linceu va participar en la cacera del Senglar de Calidó i en l'expedició dels argonautes al costat de Jàson. Idas va tenir un paper important en aquesta expedició, quan l'endeví Ídmon va ser mort per un senglar al país dels mariandins. Idas va venjar el seu company matant l'animal. Després va intentar prendre el reialme al rei de Mísia Teutrant, però no ho va aconseguir.
Enamorat de Marpessa, filla d'Evè, que era fill d'Ares, la va raptar en un carro alat regal de Posidó. Apol·lo, que també la pretenia, comparegué per reclamar-la-hi, i Zeus hagué d'arbitrar la qüestió donant a la noia l'oportunitat d'escollir. Ella preferí quedar-se amb Idas.
Idas també és conegut per la lluita amb els seus cosins Càstor i Pòl·lux. Quan els Dioscurs van raptar les filles de Leucip, amb les que Idas i Linceu estaven promesos, aquests van anar a rescatar-les. En la lluita que va produir-se, Càstor mor a mans de Linceu i Pòl·lux el mata a ell. Quan Idas està a punt de matar-lo, Zeus el fulmina amb un llamp per salvar el seu fill. Immediatament porta Pòl·lux al cel.

## Referències

* ↑ Grimal, Pierre. Diccionari de mitologia grega i romana. Barcelona: edicions de 1984, 2008, p. 283-284. ISBN 9788496061972.

## Bibliografia

* Parramon i Blasco, Jordi: Diccionari de la mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions 62, 1997, p. 121. El Cangur / Diccionaris, núm. 209. ISBN 8429741461
# Colúmbia (supercontinent)

Colúmbia és el nom d'un dels primers supercontinents que hauria existit fa aproximadament 1.500-1.800 milions d'anys, durant l'era paleoproterozoica. També és conegut amb el nom de Nuna i, més recentment, d'Hudsonlàndia o Hudsònia. Estava constituït de protocratons que han estat més tard l'origen de Laurentia i Baltica, de la Ucraïna, de l'Amazònia, d'Austràlia i, potser, de Sibèria, del nord de la Xina i del Kalahari. L'existència de Colúmbia està basada en la interpretació de dades paleomagnètiques. La seva extensió màxima era de 12.900 km.

## Referències

* ↑ Pesonen, Lauri J.; Salminen, J.; Donadini, F.; Mertanen, F. (novembre 2004): Paleomagnetic Configuration of Continents During the Proterozoic (consultat el 11-03-2006) Text íntegre en pdf. Arxivat 2011-07-20 a Wayback Machine.
# Diomedes de Tràcia

Diomedes (en grec antic Διομήδης), segons la mitologia grega va ser un rei traci dels bístons, fill d'Ares i de Pirene.
Tenia quatre cavalls (o eugues, les eugues de Diomedes) que vomitaven foc i es nodrien de carn humana, i per alimentar-los capturava els estrangers que passaven per aquelles terres. Euristeu va encarregar a Hèracles en un dels dotze treballs que acabés amb aquesta situació i portés les eugues cap a Micenes. Hèracles les buscà, amb una colla de voluntaris, i una vegada eliminats els nois encarregats de pasturar els animals, se les va endur. Però a la platja el van atacar els habitants del lloc, que defensaven les eugues. Davant d'això, Hèracles confià els animals al seu amic Abderos, fill d'Hermes i nascut a Opus, a la Lòcrida. Mentre Hèracles lluitava i vencia els indígenes, Abderos va ser devorat per les eugues. Hèracles va matar Diomedes i va fundar a la costa una ciutat anomenada Abdera, en memòria del seu amic. Tot seguit va portar les eugues a Euristeu, però aquest les va deixar en llibertat i van acabar devorades pels animals salvatges de les muntanyes de l'Olimp. Una altra tradició diu que Hèracles va matar Diomedes posant-lo davant de les seves eugues perquè se'l mengessin. Després l'heroi va portar els animals a Euristeu que els va consagrar a Hera.
Els descendents de Diomedes encara existien en temps d'Alexandre el Gran.
La tradició ha conservat el nom de les eugues: Podarg, Lampó, Xantos i Dinos. Es deia que estaven lligades amb una cadena de ferro a les seves menjadores, que eren de bronze.

## Referències

* ↑ Grimal, Pierre. Diccionari de mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions de 1984, 2008, p. 139. ISBN 9788496061972.

## Bibliografia

* Parramon i Blasco, Jordi: Diccionari de la mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions 62, 1997, p. 66. (El Cangur / Diccionaris, núm. 209). ISBN 84-297-4146-1
# Marc Valeri Messal·la (cònsol any 58)

Marc Valeri Messal·la (en llatí Marcus Valerius Messalla) va ser un magistrat romà. Era besnet de l'orador i literat Marcus Valerius M. F. M. N. Messalla Corvinus.
L'any 58 va ser elegit cònsol, càrrec en el qual va tenir com a col·lega a Neró. Els seus antecessors immediats havien malgastat la fortuna familiar i Messal·la s'havia conformat amb la seva honorable pobresa, però va rebre una subvenció del tresor per fer front a les despeses que comportava l'exercici del càrrec.

## Referències

* ↑ Tàcit. Annals XIII,34
# Rundetårn

La torre Rundetårn, nom que en danès significa "Torre Rodona", és un dels edificis més emblemàtics de Copenhaguen i fou construïda per ordre del rei Cristià IV de Dinamarca. Una de les seves característiques és que per arribar al capdamunt, en lloc de pujar per una escala cal fer-ho per un passadís en forma helicoidal. La llegenda diu que el rei ho va exigir així per tal de poder-hi pujar a cavall. Des de dalt es pot observar una bonica panoràmica del centre de la ciutat. El jeroglífic de la façana que es pot veure a la fotografia explica que el rei Christian IV en va encarregar la construcció l'any 1637.
La torre va ser construïda per a funcionar com a observatori astronòmic, com a substitució de l'observatori d'Uraniborg, va entrar en servei el 1642, essent uns dels observatoris més antics d'Europa. Entre els científics que hi van treballar destaca Ole Rømer.
Actualment té una utilitat turística, ja que ofereix molt bona vista sobre el centre de la ciutat.

## Referències

* 1 2 «Rundetårn. Købmagergade 52 A, København» (en danès). Fredede & Bevaringsværdige Bygninger. Kulturministeriet. [Consulta: 18 juny 2021].
* ↑ «A living landmark of Copenhagen since 1642» (en anglès). [Consulta: 18 juny 2021].