OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Municipi de Thisted

El municipi de Thisted és un municipi danès que va ser creat l'1 de gener del 2007 com a part de la Reforma Municipal Danesa, integrant els antics municipis de Hanstholm amb el de Sydthy, el municipi resultant va ser adscrit a la nova Regió de Nordjylland. El municipi és situat al nord-oest de la península de Jutlàndia, a l'illa de Vendsyssel-Thy,entre el Limfjord i el Mar del Nord abastant una superfície de 1101,65 km², la part costanera del Mar del Nord és una destinació turística important, essent un atractiu especial per als practicants del windsurf.
La ciutat més important i capital del municipi és Thisted (12.995 habitants el 2009). Altres poblacions són:
* Agger
* Bedsted
* Frøstrup
* Hanstholm
* Hillerslev
* Hørdum
* Hundborg
* Hurup
* Klitmøller
* Koldby
* Nørre Vorupør
* Nors
* Øsløs
* Østerild
* Ræhr
* Sennels
* Sjørring
* Snedsted
* Sundby
* Vesløs
* Vestervig
* Vilsund Vest
* Ydby

## Consell municipal

Resultats de les eleccions del 18 de novembre del 2009:
| Partit | vots | % vots |
| Socialdemokratiet | 7452 | 31,6 |
| Det Radikale Venstre | 614 | 2,6 |
| Det Konservative Folkeparti | 3417 | 14,5 |
| Socialistisk Folkeparti | 1873 | 7,9 |
| Kristendemokraterne | 154 | 0,7 |
| Vækst og Velfærd | 595 | 2,5 |
| Naturens Stemme | 66 | 0,3 |
| Dansk Folkeparti | 2217 | 9,4 |
| Lokallisten Thy | 391 | 1,7 |
| Venstre | 6798 | 28,8 |

## Alcaldes

| Alcalde | Període | Partit |
| Erik Hove Olesen | 1-1-2007 a 31-12-2009 | Socialdemokratiet |
| Lene Kjelgaard | 1-1-2010 a 31-12-2013 | Venstre |

## Referències

* ↑ (danès) Resultats de les eleccions municipals al municipi de Thisted
# L'erede riconosciuta

L'erede riconosciuta és una òpera en dos actes composta per Niccolò Piccinni sobre un llibret italià de Carlo Goldoni. S'estrenà al Teatro Capranica de Roma el 9 de gener de 1766.
A Catalunya, s'estrenà el 1770 al Teatre de la Santa Creu de Barcelona.

## Gravacions

* 1988 Carlo Rizzi dirigint l'Orchestra Sinfonica di Sassari
** Dorilla: Maria Luisa Garbato
** I Conte: Maurizio Comencini
** Licone: Giorgio Gatti
** Silvia: Marinella Pennicchi

## Referències

* 1 2 http://www.operone.de/komponist/piccinni.html
* ↑ Alier, Roger. L'òpera a Barcelona: orígens, desenvolupament i consolidació de l'òpera com a espectacle teatral a la Barcelona del segle XVIII. Barcelona: Institut d'Estudis Catalans, 1990. ISBN 8472831655.
# Eldgjá

Eldgjá és un engorjat volcànic d'Islàndia. Eldgjá i els propers cràters del volcà Laki són part del mateix sistema volcànic tal com el Katla, al sud del país. Eldgjá vol dir "gorja de focs" en islandès. Situat entre Landmannalaugar i Kirkjubæjarklaustur, l'engorjat fa al seu punt més gran 270 m de profunditat i 600 m ample. Va ser descobert per Thorvaldur Thoroddsen el 1893. La primera erupció documentada el 934 va ser la colada de basalt fluida més gran en temps històric, amb un volum aproximat de 18 km³ de lava ejectada a la superfície de la terra. Hi ha una bonica cascada anomenada Ófærufoss dins de la gorja. Un pont natural a través de la cascada desapareixia el 1993 a causa de la fusió del gel. L'excés d'aigua va fer que el pont s'erosionés i col·lapsés.
# L'amore industrioso

L'amore industrioso és una òpera en tres actes composta per Giovanni Marco Rutini sobre un llibret italià de Gaetano Casorri. S'estrenà al Teatro San Cassiano de Venècia el 1765.
A Catalunya, s'estrenà el 1770 al Teatre de la Santa Creu de Barcelona.

## Referències

* ↑ Rutini, Giovanni Marco a operone.de
* ↑ Alier, Roger. L'òpera a Barcelona: orígens, desenvolupament i consolidació de l'òpera com a espectacle teatral a la Barcelona del segle XVIII. Barcelona: Institut d'Estudis Catalans, 1990. ISBN 8472831655.
# LittleRagerGirl

Abril Gené Capriles, més coneguda a la xarxa com Abby o LittleRagerGirl (Palma, 28 de desembre del 2000), és una streamer mallorquina.
És una de les principals creadores de contingut d'Espanya a la plataforma Twitch, on compta amb més de 550.000 seguidors (novembre de 2022). També té un canal a Youtube amb més de 127.000 subscriptors. Ha participat en diversos esdeveniments competitius i, des de finals del 2020, forma part de Giants Gaming, l'equip d'e-sports patrocinat per Vodafone.

## Referències

* ↑ Tuit d'Abby
* ↑ Tuit d'Abby
* ↑ Díaz "Líber, Carlos. «LittleRagerGirl: "Twitch es un trabajo para 10 o 15 años, estancarse es un error"». Movistar eSports. [Consulta: 21 febrer 2021].
* ↑ «LittleRagerGirl en #FaceToF4C3: "Si no me veo con ganas de jugar al LoL me es difícil hacerlo"». #FaceToF4C3. Movistar eSports. [Consulta: 21 febrer 2021].
* ↑ Porcel, Guillem «Los mallorquines que triunfan en Twitch». Diario de Mallorca, 21-01-2024 [Consulta: 21 febrer 2021].
* ↑ Eme Hache, Darío. «ENTREVISTAS DECEPCIONANTES». Giants Gaming. [Consulta: 21 febrer 2021].

## Enllaços externs

* Canal de Twitch de LittleRagerGirl
# Quantificador universal

En lògica matemàtica, es fa servir el símbol $\forall$, anomenat quantificador universal, anteposat a una variable per dir que "per a tot" element d'un cert conjunt es compleix la proposició donada a continuació. El text es pot representar amb el caràcter ∀. Normalment, en lògica, el conjunt al qual es refereix és l'univers o domini de referència, en el qual apareixen totes les constants.

## Exemple

Si tenim dos conjunts A i B, i A és un subconjunt de B:
    $A\subset B\;\land \;A\not =B$
Tot element x de A pertany a B:
    $\forall x\in A\;\rightarrow \;x\in B\,$
Com que A i B són conjunts diferents, no tots els elements y de B pertanyen a A:
    $\lnot \forall y\in B\;\rightarrow \,y\in A\,$
que es pot llegir llegir: no per tots els elements y de B, implica que y pertany a A.

## Relació quantificador universal i el quantificador existencial

Donada una expressió P(x), segons el quantificador universal es pot transformar en una altra equivalent amb el quantificador existencial:
    $\forall x\,P(x)\;\Leftrightarrow \;\lnot \exists x\,\lnot P(x)\,$
que podríem llegir: es el mateix dir que per a tot x es compleix P(x), que dir que no hi ha un x que no compleixi P(x).
Segons l'exemple anterior:
    $\forall x\in A\;\rightarrow \;x\in B\,$
Per a tot x que pertany a A implica que x pertany a B, que podem expressar:
    $\lnot \exists x\in A\;\rightarrow \;x\notin B\,$
Si no hi ha un x de A, llavors x no pertany a B.

## Vegeu també

* Quantificador existencial
* Lògica de primer ordre

## Referències

* ↑ Diccionario de Filosofía (en castellà). Barcelona: SPES Editorial (edició especial per a RBA Editoriales), 2003, p. 5 (Biblioteca de Consulta Larousse). ISBN 84-8332-398-2.
# Ediacarià

El període Ediacarià és l'últim període geològic de l'era Neoproterozoica. S'estén des de fa 635 Ma fins fa 538,8 ± 0,2 Ma. Aquest nom ja era usat pels investigadors des de feia temps, però no fou fins al març del 2004 que la Unió Internacional de les Ciències Geològiques va donar-li la condició oficial.
El nom deriva d'«Ediacara», que són uns turons situats a Austràlia meridional. També se l'ha anomenat Vendià. La corroboració paleontològica del límit entre l'Ediacarià i el Cambrià fou elucidada per separat per a la conca siliciclàstica (base de l'estadi Bàltic de la plataforma europea oriental) i per a la conca carbonatada (base de l'estatge Tommotià de la plataforma siberiana).
El registre fòssil d'animals d'aquest temps és escàs, possiblement pel fet que els animals encara no havien desenvolupat closques dures, que es fossilitzen més fàcilment.

## Datació

Aquest període és inusual, car el seu començament no està marcat per un canvi en el registre fòssil. Sí que hi ha exemples rars de fòssils de cos tou, però només a finals del període, fa uns 580 milions d'anys. L'inici del període ve marcat per l'aparició d'una nova capa de carbonats diferenciada químicament i en textura, que indica un canvi climàtic (la fi de les glaciacions del Criogenià). Aquest límit està situat en fa 635 milions d'anys, segons datacions dutes a terme amb el sistema urani-plom a Namíbia i la Xina.

## Referències

* ↑ «Vocabulari de l'escala dels temps geològics». Institut Geològic de Catalunya. [Consulta: 23 novembre 2013].

## Vegeu també

* Organismes ediacarians
# Ahazià de Judà

Segons la Bíblia, Ahazià (en hebreu אחזיהו בן-יהורם Ahazyahu ben Yehoram) o Ocozies (seguint la tradició onomàstica de la Vulgata) va ser el sisè rei de Judà. Va regnar durant un any, al 841 a.n.e. segons la cronologia tradicional, o al 906 a.n.e. segons la cronologia bíblica. No s'ha de confondre amb Ahazià d'Israel.
Ahazià era fill de Joram i Atalia. Durant el regnat del seu pare, els filisteus i els àrabs van envair Judà, i van prendre captius a tots els fills de Joram, amb l'excepció d'Ahazià, el més jove. Tenia 22 anys quan va començar a regnar, i la seva mare Atalia, l'autoritària filla d'Acab d'Israel i Jezabel, va influir en ell perquè fes coses dolentes. Ahazià va acompanyar el rei Jehoram d'Israel (el seu oncle matern) a lluitar contra Síria a Ramot-Galaad, on Jehoram va ser ferit. Més tard, Ahazià va visitar Jehoram mentre estava recuperant-se a Jizreel.
Jehú, un comandant de l'exèrcit de Jehoram d'Israel, va acostar-se a Jizreel, a trobar-se amb Jehoram i Ahazià. Va matar Jehoram i Ahazià va fugir. Jehú no el va perseguir immediatament, sinó que va continuar cap a Jizreel per matar Jezabel i fer-se rei d'Israel. Mentrestant, Ahazià va tractar de tornar a la seva capital, Jerusalem; no obstant això, només va arribar fins a Samaria, on va tractar d'amagar-se. Els homes de Jehú, que l'estaven perseguint, el van descobrir a Samaria, el van capturar i el van portar a Jehú, que estava ja prop de Jizreel. Quan Jehú va veure Ahazià, va ordenar als seus homes que el matessin amb el seu carro. Ells el van ferir, però el van permetre escapar, de manera que Ahazià va fugir a Meguidó, on va morir a causa de les ferides. Després es va portar el seu cos a Jerusalem per enterrar-lo. La seva mare, Atalia, va matar tota la família, i va usurpar el tron. Només es va salvar un nen petit, Joaix, perquè el sacerdot principal i la seva esposa, tieta de Joaix, el van amagar.

## Referències

* ↑ 2Cr 21:16, 17; 22: 1
* ↑ 2Re 8: 25-27; 2Cr 22: 2-4
* ↑ 2Re 08:28, 29; 09:15; 2Cr 22: 5, 6
* ↑ 2Re 9:21-28; 2Cr 22:7-9
* ↑ 2Cr 22:11, 12
# Don César de Bazan

Don César de Bazan és una opéra comique en quatre actes amb música de Jules Massenet i llibret en francès d'Adolphe d'Ennery, i Jules de Chantepie, basat en l'obra de teatre homònima d'Adolphe d'Ennery i Dumanoir, inspirada en el Ruy Blas de Victor Hugo. Es va estrenar en l'Opéra-Comique el 30 de novembre de 1872.

## Personatges

| Personatge | Tessitura | Repartiment de l'estrena, 30 de novembre de 1872 (Director: Adolphe Deloffre) |
| Maritana | soprano | Marguérite-Marie Sophie Pollart "Priola" |
| Lazarille, un noi | mezzosoprano | Galli-Marié |
| Carles II d'Espanya | tenor | Paul Lhérie |
| Don César | baríton | Jacques Bouhy |
| Don José de Santarém | baríton | Neveu |
| Capità de la guàrdia | baix | François Bernard |

## Referències

* ↑ «Amadeus Almanac (30 de noviembre de 1872). Consultado 8 de febrero de 2009». Arxivat de l'original el 1 de junio de 2012. [Consulta: 28 agost 2023].

## Enllaços externs

* Don César de Bazan a Bob's Universe
* «Don César de Bazan» en el International Music Score Library Project.
* Forumopera.com Le Magazine du monde lyrique.
* Casaglia, Gherardo (2005). "Don César de Bazan, 30 Novembre 1872". L'Almanacco di Gherardo Casaglia (en italià).
* "Massenet: Don César de Bazan". Presto Classical.
# Microsoft Launcher

Microsoft Launcher és un llançador d'aplicacions per a la plataforma mòbil Android desenvolupat per Microsoft i destinat a proporcionar una integració més còmoda entre els ordinadors d'escriptori Windows i els telèfons intel·ligents Android. Originalment disponible com a versió beta des d'octubre de 2015 sota el nom Arrow Launcher, la primera versió estable es va publicar a Google Play Store, amb el seu nom actual, el 5 d'octubre de 2017 No substitueix el sistema operatiu Android d'estoc, però afegeix una capa gràfica addicional centrada en les aplicacions i els serveis de Microsoft.
Microsoft Launcher havia arribat als 10 milions de descàrregues de Google Play.

## Referències

* ↑ «Microsoft Launcher». Microsoft, 09-12-2021. Arxivat de l'original el 2021-12-09. [Consulta: 1r maig 2023].
* ↑ Protalinski, Emil. «Microsoft brings Edge to Android and iOS, relaunches Arrow Launcher as Microsoft Launcher | VentureBeat» (en anglès americà). venturebeat.com, 05-10-2017. [Consulta: 12 gener 2018].
* ↑ Belfiore, Joe. «Announcing Microsoft Edge for iOS and Android, Microsoft Launcher» (en anglès americà). Windows Experience Blog, 05-10-2017. [Consulta: 12 gener 2018].
* ↑ Bamburic, Mihăiță. «Microsoft Launcher is very popular with Android users» (en anglès). betanews.com, 18-12-2017. [Consulta: 12 gener 2018].

## Enllaços externs

* Microsoft Launcher - Lloc web oficial
* Microsoft Launcher on Google Play Store
# Saccharomycotina

Els sacaromicotins (Saccharomycotina) són una subdivisió o subfílum dels fongs ascomicots (Ascomycota) i conté llevats que no formen ascocarps (cossos fructífers), els seus ascs estan nus; també es poden reproduir asexualment per gemmació.
L'única classe en aquest subfílum és Saccharomycetes.
Inclou el ben conegut llevat de forner Saccharomyces cerevisiae i el gènere Candida el qual infecta els humans.

## Referències

* ↑ Hyde, K.D. 2024. The 2024 Outline of Fungi and fungus-like taxa. Mycosphere, 15(1): 5146–6239, Doi 10.5943/mycosphere/15/1/25, ISSN 2077 7019. Versió web.
* ↑ See the Ascomycota article on the Paleos site Arxivat 2007-05-28 a Wayback Machine. for a definition and explanation of Saccharomycotina.
* 1 2 Vegeu la classificació Systema Naturae 2000 o la classificació O. E. Eriksson (2006) a Taxonomicon per a l'arbre taxonòmic. Altres classificacions no reconeixen necessàriament el nivell de subfílum, per exemple, Index Fungorum posa Saccharomycetes directament com a filla d'Ascomycota.

## Enllaços externs

* Tree of Life: Saccharomycetales
# Le Jeune Sage et le Vieux Fou

Le Jeune Sage et le Vieux Fou (El jove assenyat i el vell ximplet) és una òpera del compositor francès Étienne Méhul amb un libretto de François-Benoît Hoffman. Agafa la forma d'un comédie mêlée de musique (un tipus d'opéra-comique) dins un acte. Es va estrenar al Théâtre Favart el 28 de març de 1793. L'any 1801 es va tornar a representar revisada.
L'òpera va ser ben rebuda. Una crítica al Chronique de Paris de l'1 d'abril va descriure la música com "a estones original, enginyosa i romàntica." Segons David Cairns, la marca com la primera referència a Romanticisme en la música. La obertura descriu musicalment els dos caràcters principals: les flautes representen l'home jove assenyat i els violoncels, trombons i contrabaixos el vell ximplet. Variacions d'aquests temes es troben per tota la partitura.

## Personatges

| Funció | Tipus de veu |
| Merval | taille (baritenor) |
| Cliton, Merval fill | soprano |
| Élise, una vídua | soprano |
| Rose, la neboda d'Élise | soprano |
| Frontin, un valet | parlat |

## Enregistraments

L'obertura apareix a: Méhul Overtures, Orchestre de Bretagne, dirigida per Stefan Sanderling (ASV, 2002), número de Catàleg CD DCA 1140.

## Referències

* ↑ Wild and Charlton p.291
* 1 2 Adélaïde de Place p.53
* ↑ David Cairns Berlioz: the Making of an Artist (André Deutsch, 1989), p.220
* ↑ Segons les claus de la partitura

## Fonts

* Partitura impresa: Le Jeune Sage et le Vieux Fou//Comédie en un Acte en Prose//Par Hoffmann//Représentée pour la premiere fois le jeudi 28 Mars//1793 sur le Théatre de l'Opéra Comique National//de la Rue Favart cy-devant Comédie Italienne//Mise en Musique//par Méhul, Paris, Huguet, s.d. (Accessible de franc en línia a Gallica - B.N.F.)
* 1801 libretto: Le Jeune Sage et le Vieux Fou, Comédie en un Acte, En Prose et mêlée de Musique. Paroles du cit. Hoffman, Musique du cit. Méhul; Représentée pour la première fois, sur le Thêatre de l'Opéra-Comique le ... 1793., Paris, Huet, Un X (1801-1802) (accessible de franc en línia a HathiTrust biblioteca digital)
* Adélaïde de Palce Étienne Nicolas Méhul (Bleu Nuit Éditeur, 2005)
* Nicole Wild i David Charlton Théâtre de l'Opéra-Comique, Paris: Repertori 1762-1972 (Edicions Mardaga, 2005)
* Notes de l'enregistrament de Sanderling per Ates Orga
# Xereix

Els xereixos o cerreigs formen el gènere Setaria, de plantes de la família de les poàcies, ordre de les poals, subclasse de les commelínides, classe de les liliòpsides, divisió dels magnoliofitins.

## Taxonomia

* Setaria auriculata E. Fourn.
* Setaria barbinodis Herrmann
* Setaria brasiliensis Hack.
* Setaria faberii Herrmann
* Setaria glauca (L.) Beauv. - Xereix d'aresta groga
* Setaria italica (L.) Beauv.
* Setaria lancifolia Herrm.
* Setaria latiglumis Vasey
* Setaria platycaulis Hack.
* Setaria polystachya Scheele
* Setaria reversipila Herrm.
* Setaria scandens Schrad.
* Setaria texana Emery
* Setaria verticillata (L.) Beauv. - Xereix aferradís o cua de rata
* Setaria villiglumis Hicken
* Setaria viridis (L.) Beauv. - Xereix miller
(vegeu-ne una relació més exhaustiva a Wikispecies)

## Sinònims

(Els gèneres marcats amb un asterisc (*) són sinònims probables)
Acrochaete Peter, *Camusiella Bosser, Chaetochloa Scribn., Cymbosetaria Schweick., Miliastrum Fabr., nom. inval., *Paspalidium Stapf, Tansaniochloa Rauschert.

## Vegeu també

Xereix pota de gall (Echinochloa crus-galli)

## Enllaços externs

* Universitat de les Illes Balears. Herbari virtual de les Illes Balears Arxivat 2007-03-13 a Wayback Machine. - Imatges detallades i informació de les espècies autòctones d'aquest gènere

## Referències

* ↑ FOLCH, R. Vegetació dels Països Catalans. Barcelona, 1980 (1986, 2a ed.). Ketres. 541 pàgines + mapa.
* ↑ «Germplasm Resources Information Network, consultada 22.06.08». Arxivat de l'original el 2013-06-23. [Consulta: 22 juny 2008].
# Terabyte

Múltiples de bytes :
| Prefix del SI (SI) | Prefix del SI (SI) | Prefix del SI (SI) | Prefix binari (IEC 60027-2) | Prefix binari (IEC 60027-2) | Prefix binari (IEC 60027-2) |
| Nom | Símbol | Múltiple | Nom | Símbol | Múltiple |
| kilobyte | kB | 10$^3$ (o 2$^{10}$) | kibibyte | KiB | 2$^{10}$ |
| megabyte | MB | 10$^6$ (o 2$^{20}$) | mebibyte | MiB | 2$^{20}$ |
| gigabyte | GB | 10$^9$ (o 2$^{30}$) | gibibyte | GiB | 2$^{30}$ |
| terabyte | TB | 10$^{12}$ (o 2$^{40}$) | tebibyte | TiB | 2$^{40}$ |
| petabyte | PB | 10$^{15}$ (o 2$^{50}$) | pebibyte | PiB | 2$^{50}$ |
| exabyte | EB | 10$^{18}$ (o 2$^{60}$) | exbibyte | EiB | 2$^{60}$ |
| zettabyte | ZB | 10$^{21}$ (o 2$^{70}$) | zebibyte | ZiB | 2$^{70}$ |
| yottabyte | YB | 10$^{24}$ (o 2$^{80}$) | yobibyte | YiB | 2$^{80}$ |
Un terabyte (unió del prefix del SI tera- i byte) és una unitat d'emmagatzematge. Habitualment s'escriu TB (diferent de Tb, abreviació de terabit) o, més col·loquialment, tera.
Hi ha dues possibles mides a què pot fer referència, depenent del context:
* 10$^{12}$ (1.000.000.000.000) bytes és utilitzada en telecomunicacions i també per la majoria de fabricants de maquinari d'emmagatzematge. Aquesta forma segueix les pautes del Sistema Internacional.
* 2$^{40}$ (1.099.511.627.776) bytes és la forma més utilitzada en l'àmbit del programari, donat que en aquest àmbit és normal treballar amb potències de 2. Aquesta forma fa servir el prefix del SI de manera diferent al que aquest indica habitualment.
Donada la confusió que aquestes dues possibilitats suposen, el desembre de 1998 l'IEC (International Electrotechnical Comission) va definir el que va anomenar com prefixos binaris per eliminar aquesta ambigüitat. Amb aquests prefixos, la segona forma, 2$^{40}$, passaria a anomenar-se tebibyte.

## Referències

* ↑ «The International System of Units (SI): Prefixes» (en anglès). Bureau International des poids et mesures. [Consulta: 30 gener 2022].
* ↑ International Electrotechnical Commission «60027-2:1972/AMD1:1999. Amendment 2 - Letter symbols to be used in electrical technology. Part 2: Telecommunications and electronics». Genève: IEC, 1999.
# Escut del Níger

L'escut del Níger va ser introduït l'1 de desembre del 1962. És de sinople, amb un sol d'or acostat a la destra d'una llança en pal carregada de dues espases típiques dels tuaregs, que simbolitza el valor de la gent en el passat; i a la sinistra de tres espigues de mill, una en pal i dues en sautor, acompanyat a la punta d'un cap de zebú, ambdós símbols del bestiar i l'agricultura, tot d'or. L'escut està envoltat per quatre banderes del Níger i a la base hi ha una cinta on es llegeix République du Niger ('República del Níger' en francès, la llengua oficial).
Mentre que la Constitució nigerina estipula que el camper de l'escut és de sinople (és a dir verd), en ambaixades i documents oficials apareix d'argent, o d'or en altres contextos, amb les càrregues o símbols que conté l'escut d'un daurat més fosc o fins i tot negre, com es pot veure a la pàgina del Govern del Níger.

## Vegeu també

* Bandera del Níger

## Referències

* ↑ Vegeu l'Article Primer del Títol Primer del Preàmbul de la Constitució de 1999: Constitution du Niger du 18 Juillet 1999 (Promulguée par décret N° 99-320 / PCRN du 09 Août 1999) Arxivat 2008-10-02 a Wayback Machine.
* ↑ Govern del Níger Arxivat 2011-07-17 a Wayback Machine. (francès)

## Enllaços externs

* Hubert Herald – Escut del Níger (anglès)
# Henning Solberg

Henning Solberg (Askim, 8 de gener de 1973) és un pilot noruec de ral·lis.
És germà del pilot noruec de ral·lis i campió de l'edició del 2003 del Campionat Mundial de Ral·lis Petter Solberg. Henning Solberg va començar la seva carrera de conductor en el món del ral·li cross (Rallycross)i va passar als ral·lis a la meitat de la dècada dels noranta, com el seu germà Petter. El 1998 va disputar el seu primer ral·li del Campionat Mundial de Ral·lis participant en el Ral·li de Suècia. Entre el 1999 i el 2003 va guanyar Campionat Noruec de Ral·lis. El 2006 Henning Solberg va disputar 12 dels 16 ral·lis del Campionat Mundial de Ral·lis, a més a més del Ral·li de Noruega, amb un Peugeot 307 WRC. Va quedar tercer en el Ral·li de Turquia del 2006.

## Referències

* ↑ «Drivers - Henning Solberg». JUWRA. [Consulta: 6 març 2022].
* ↑ «Henning Solberg». Stobart Motorsport, 09-03-2007. Arxivat de l'original el 2007-03-09. [Consulta: 6 març 2022].
* ↑ «Solbergs preparado para el polvo de rallycross» (en castellà). Red Bull. [Consulta: 6 març 2022].

## Enllaços externs

* Lloc web oficial de Henning Solberg (noruec)