OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Visibilitat

La visibilitat (del llatí: visibilitas, -atis) és la capacitat de veure objectes a una determinada distància. Segons la situació i les circumstàncies, a menor visibilitat els objectes es veuen pitjor, mentre que a major visibilitat, els elements es veuen millor.

## Factors reductors de visibilitat

Certes condicions climàtiques, com per exemple la boira, poden reduir considerablement la visibilitat. Es considera boira quan la visibilitat és inferior a 2 km. En casos de boira espessa, la visibilitat pot veure's reduïda a pocs metres de distància, fent quasi impossibles tasques com ara conduir o realitzar activitats a l'aire lliure. Quan la visibilitat és menor a 10 km, es tracta de boirina si la humitat relativa és major al 80%.
Altres fenòmens que redueixen la visibilitat són la contaminació, el fum, les tempestes de sorra o els temporals.
A l'Àrtida o en àrees de muntanya, la visibilitat pot ser d'entre 70 i 100 km.

## Càlcul de visibilitat

La capacitat de quantificar la visibilitat és important per a planificar i donar suport a les operacions aèries. És per això que els aeroports consideren dos tipus de càlcul de visibilitat:
* Visibilitat meteorològica: és la capacitat per veure obstacles des de qualsevol punt cadinal i en una distància prèviament coneguda. Aquesta forma de mesurament es distingeix amb les sigles MOR (de l'anglès "Meteorological Optical Range", Rang Òptic Meteorològic). Per a obtenir el nivell de visibilitat amb aquesta tècnica, cal fixar un punt d'observació on s'estableixi la distància amb els obstacles més propers com ara edificis o paratges naturals.
* Rang visual de pista (en anglès: RVR, "Runway Visual Range"): és més específic, ja que calcula la visibilitat a les pistes d'aterratge i envia les dades als pilots. Al contrari que el MOR, el RVR orienta la visibilitat específicament en el sentit de la pista d'aterratge. Els llums de la pista són un element important, ja que ajuden a millorar considerablement la visibilitat. Abans, l'observador se situava a l'extrem del límit de la pista i comptava la quantitat de llums de pista que era capaç de veure. Aquesta quantitat es multiplicava per la distància que separava els llums i es projectava en un full de càlcul per obtenir el valor RVR. En l'actualitat, aquest mètode, tot i ser acceptat en casos d'emergència, resulta ser poc pràctic, sobretot en aeroports amb força trànsit.

## Vegeu també

* Regles de vol visual
# Gos salvatge africà

El gos salvatge africà o licaó (Lycaon pictus) és un cànid endèmic del continent africà que habita normalment a les sabanes. El nom científic Lycaon pictus significa ‘llop pintat’, puix que una de les característiques de l'espècie és que no hi ha dos exemplars amb el mateix patró de taques en el pelatge. Està en perill d'extinció. N'hi ha una població d'entre 3.000 i 5.500 individus en llibertat i uns 700 en captivitat.
Els licaons cacen en canilles. La presa preferida n'és l'impala i altres ungulats de mida mitjana. Hom en destaca la resistència i que siguin uns caçadors astuts. Han estat observats caçant en relleus rostos i escarpats o, fins i tot, barrant les vies de fugida de les preses. Llur talla reduïda els fa sensibles als atacs d'altres grans carnívors, com ara lleons i hienes.
Tenen un complex sistema social de caràcter matriarcal. Sovint regurgiten l'aliment per a altres membres de la canilla, com ara els que no han pogut anar a caçar perquè han tingut cura dels cadells.

## Hàbitat

Habita principalment en tot l'Àfrica subsahariana, exceptuant-ne les selves tropicals i els deserts més àrids. Actualment, ha desaparegut de moltes zones, però encara sobreviu a Botswana, el Camerun, la República Centreafricana, el Txad, Etiòpia, Kenya, Malawi, Moçambic, Namíbia, el Senegal, Sud-àfrica, el Sudan, el Sudan del Sud, Tanzània, Zàmbia i Zimbàbue.

## Referències

* ↑ Entrada «Lycaon pictus (African wild dog)» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 31 juliol 2024].
Espècies vivents de carnívors :
Regne: Animalia  ·  Embrancament: Chordata  ·  Classe: Mammalia  ·  Infraclasse: Eutheria  ·  Superordre: Laurasiatheria :
Subordre Feliformia :
Família Felidae :
Família Viverridae (inclou les civetes) :
Família Eupleridae :
Subordre Caniformia (continua més avall) :
Subordre Caniformia (continua més amunt) :
Família Canidae :
Família Mustelidae :
# Gobi (peix)

El gobi (Gobio gobio) és una espècie de peix cipriniforme de la família dels ciprínids.
A Catalunya aquest peix es troba a l'Estany de Puigcerdà i puntualment en alguns llocs del Rosselló. És un peix gregari i l'hi agrada viure en grups d'unes quantes dotzenes d'individus. No passa dels 15 cm de talla, amb un pes màxim d'uns 30 g.
Les femelles ponen uns 2.000 ous de maig a juny entre les pedres i la vegetació aquàtica.

## Subespècies i espècies

* Gobio gobio gobio (Linnaeus, 1758)
* Una revisió taxonòmica del gènere gobio a concluït el 2005 amb el reconeixement de tres noves espècies a França:
** Gobio alverniae
** Gobio occitaniae
** Gobio lozanoi

## Referències

* ↑ Kottelat, M. & H. Persat. 2005. The genus Gobio in France, with redescription of G. gobio and description of two new species (Teleostei: Cyprinidae). Cybium v. 29 (núm. 3): 211-234.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* McAllister, D. E. A working list of fishes of the world (en anglès). Museu Nacional de Ciències Naturals, 1987.
* Mendel, J., Lusk, S., Vasil'eva, E.D., Vasil'ev, V.P., Lusková, V., Ekmekci, F.G., Erk'akan, F., Ruchin, A., Košco, J., Vetešník, L., Halacka, K., Šanda, R., Pashkov, A.N. & Reshetnikov, S.I. 2008. Molecular phylogeny of the genus Gobio Cuvier, 1816 (Teleostei: Cyprinidae) and its contribution to taxonomy. Molecular Phylogenetics and Evolution, 47: 1061–1075.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Alfons Deloor

Alfons Deloor (Bois-d'Haine, 3 de juny de 1910 - Mechelen, 23 de març de 1995) va ser un ciclista belga que fou professional entre 1929 i 1940, quan la Segona Guerra Mundial va aturar la seva progressió. És germà del també ciclista Gustaaf Deloor.
Els seus èxits més destacats foren la segona posició a la Volta a Espanya de 1936, per darrere del seu germà Gustaaf, i la Lieja-Bastogne-Lieja de 1938.

## Palmarès

* 1929
** 1r a Lebbeke
* 1931
** 1r a Temse
* 1932
** 1r del Circuit de les Regions Flamenques
** 1r a Kontich
* 1934
** 1r a Temse
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Catalunya
* 1935
** 1r del Circuit de Bèlgica
* 1936
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Espanya
* 1938
** 1r de la Lieja-Bastogne-Lieja
** 1r a Ninove
** 1r a Herentals
** 1r del Gran Premi de Brasschaat
** 1r a Moerbeke

### Resultats al Tour de França

* 1933. 27è de la classificació general

### Resultats a la Volta a Espanya

* 1935. 6è de la classificació general
* 1936. 2n de la classificació general. Vencedor d'una etapa

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 1937. 31è de la classificació general

## Referències

* ↑ Heijmans, Jeroen; Mallon, Bill. Historical Dictionary of Cycling (en anglès). Londres: Scarecrow Press, 2011, p. 290. ISBN 978-0-8108-7175-5.
* ↑ de la Cruz, Juanfran. Gustaaf Deloor, de la Vuelta a la Luna (en castellà). Libros de Ruta, 2018-03-27, p. 59. ISBN 978-84-946928-2-6.
* 1 2 Cossins, Peter. The Monuments: The Grit and the Glory of Cycling's Greatest One-Day Races (en anglès). Londres: Bloomsbury Publishing, 2023-03-16, p. 17. ISBN 978-1-3994-0788-5.

## Enllaços externs

* Palmarès d'Alfons Deloor (francès)
# Tortonià

| Període | Sèrie | Estage | Edat (Ma) |
| Quaternari | Plistocè | Gelasià | més recent |
| Neogen | Pliocè | Plasencià | 3,6 |
| Neogen | Pliocè | Zanclià | 5,333 |
| Neogen | Miocè | Messinià | 7,246 |
| Neogen | Miocè | Tortonià | 11,63 |
| Neogen | Miocè | Serraval·lià | 13,82 |
| Neogen | Miocè | Languià | 15,97 |
| Neogen | Miocè | Burdigalià | 20,44 |
| Neogen | Miocè | Aquitanià | 23,03 |
| Paleogen | Oligocè | Catià | més antic |
| Subdivisió del període Neogen segons IUGS, el juliol del 2009. ||||
El període Tortonià és un estatge faunístic del Miocè. Comprèn el període entre fa 11,608 ± 0,005 milions d'anys i fa 7,246 ± 0,005 milions d'anys. Deu el seu nom a la població de Tortona, al Piemont (Itàlia), on s'han trobat afloraments d'aquest temps.

## Fauna

* Primera aparició del rosegador Caviodon en el registre fòssil
* Última aparició del cetaci Isocetus depauwi en el registre fòssil

## Bibliografia

* Hilgen, F.; Abdul Aziz, H.; Bice, D.; Iaccarino, S.; Krijgsman, W.; Kuiper, K.; Montanari, A.; Raffi, I.; Turco, E. & Zachariasse, W.-J.; 2005: The Global boundary Stratotype Section and Point (GSSP) of the Tortonian Stage (Upper Miocene) at Monte Dei Corvi, Episodes 28, p. 6-17.
# Cristina Piris López-Doriga

Cristina Piris López-Doriga (Santander, 20 de desembre de 1949 - València, 26 de desembre de 2003) fou una política i sindicalista valenciana. A principis dels anys 1970 es traslladà a València, on treballà en el tèxtil, i es llicencià en Filosofia i Lletres a la Universitat de València, on fou alumna de Josep Vicent Marquès. Participà en la fundació de les primeres Comissions Obreres del tèxtil valencià. Integrada en el Moviment Comunista del País Valencià (MCPV), després participà en la col·laboració entre el Moviment Comunista i la LCR, de la qual nasqué Revolta, que es plasmà en el Centre Cívic Ca Revolta de Velluters.
Va treballar també com a professora de valencià, a l'Institut de Formació Professional La Marxadella, de Torrent. El 2007 va rebre de les Corts Valencianes a títol pòstum el Premi 8 de Març.

## Referències

* 1 2 3 Navarro i Borràs, Pilar. «Cristina Piris López-Dóriga». Memòria Valencianista. [Consulta: 2 novembre 2023].
* ↑ «Cristina Piris López-Doriga». Diccionari Biogràfic de Dones. Barcelona: Associació Institut Joan Lluís Vives Web (CC-BY-SA via OTRS).

## Enllaços externs

* Tret de marxists.org (amb llicència GFDL).
# Horné Štitáre

Horné Štitáre és un poble i municipi d'Eslovàquia que es troba a la regió de Nitra, al sud-oest del país. El desembre 2019 tenia 571 habitants. Es troba a la part mitjana dels turons de Nitra, al curs superior del riu Perkovský.

## Història

La primera menció Štitáre data del 1113. Altres noms documentats són: Chitar (1276), Czitare (1773), Čitáre (1920), Horné Štitáry (1927), Horné Štitáre (1948). Fins 1918 pertanyia als Regne d'Hongria (amb el nom hongarèsFelsőcsitár). Després de la Primera Guerra Mundial va ser afegit a la Txecoslovàquia i el 1992 a Eslovàquia.

## Referències

* ↑ «Horné Štitáre». Vlastivedný slovník obcí na Slovensku »Diccionari dels municipis d'Eslovàquia]. Arxivat de l'original el 2020-11-12. [Consulta: 17 gener 2021].
* ↑ «Horné Štitáre - História - Okres Topoľčany - E-OBCE.sk» (en eslovac). Districte Topoľčany. Arxivat de l'original el 2020-11-12. [Consulta: 17 gener 2021].
* ↑ «Slovenské slovníky». Slovníkový portál Jazykovedného ústavu Ľ. Štúra SAV [Portal de diccionaris de l’Institut de Lingüística]. [Consulta: 17 gener 2021].
# Alfredo Alcaín

Alfredo Alcaín (Madrid, 1936) és un pintor espanyol
Va néixer a Madrid el 1936. Els seus estudis artístiques arrenquen a l'Escola de Belles Arts de San Fernando de Madrid en el període de 1953 a 1958, continuant amb estudis de Gravat i Litografia a l'Escola Nacional d'Arts Gràfiques i de Decoració Cinematogràfica a l'Escola Nacional de Cinematografia de Madrid entre 1961 i 1964.
L'estil de la seva obra s'emmarca dins d'un llenguatge molt proper al Pop Art, que segueix al llarg de tota la seva trajectòria. Però el model americà és transformat per Alcaín en buscar infondre a les seves creacions un caràcter marcadament purista i popular. Utilitza una gran diversitat de suports i tècniques que van des del cartell, collage i fins i tot el brodat. La seva obra està present a col·leccions i museus com el Cercle de Belles Arts de Madrid, Museu d'Art Contemporani de Sevilla, Museu del Gravat de Buenos Aires, Museu Internacional Salvador Allende de Santiago de Xile, Museu municipal de Madrid, Biblioteca Nacional d'Espanya a Madrid, Museu de Belles Arts de Bilbao o Museu Nacional Centre d'Art Reina Sofia de Madrid. També ha fet exposicions individuals a nombrosos museus i galeries privades arreu de l'estat espanyol.
El 2003 se li concedeix el Premi Nacional d'Arts Plàstiques.

## Referències

* 1 2 Diccionario de Arte I. Barcelona: Spes Editorial SL (RBA), 2003. ISBN 84-8332-390-7 [Consulta: 2 novembre 2014].
* 1 2 «Alfredo Alcaín, Premio Nacional de Artes Plásticas 2003» (en castellà). Ministerio de Cultura y Deporte, 2003. [Consulta: 28 juliol 2023].
* ↑ Tejada, Isabel. «Alfredo Alcaín» (en castellà). Colección Banco de España. [Consulta: 28 juliol 2023].
# Aliança Democràtica de la Dreta

L' Aliança Democràtica de la Dreta o Solidaritat-Aliança Democràtica de la Dreta (polonès: Akcja Wyborcza Solidarność, AWS) va ser el principal partit polític conservador de Polònia. Va ser fundat el 1997 com a coalició dels partits de dreta, Unió Cristiana Nacional (Zjednoczenie Chrześcijańsko-Narodowe), Entesa Centrista (Porozumienie Centrum), Democràtica Cristiana (Chrześcijańska Demokracja) i Partit Conservador-Popular (Stronnictwo Konserwatywno-Ludowe). Se la considerava vinculada al Partit Republicà dels Estats Units.
La coalició entre Solidaritat-Aliança Democràtica de la Dreta i Unió de la Llibertat (Unia Wolności) ha governat Polònia entre 1997 i 2000, no exenta de conflictes a causa de l'entrada de Polònia a l'OTAN el 1999 i el procés d'integració a la Unió Europea. El president de Solidaritat-Aliança Democràtica de la Dreta ha estat Marian Krzaklewski (1997-2000). Després en 2001 el president de la Solidaritat-Aliança Democràtica de la Dreta va ser Jerzy Buzek. Després del fracàs a les eleccions parlamentàries poloneses de 2001 el partit es va dissoldre, i la majoria dels seus membres ingressaren a Plataforma Cívica (Platforma Obywatelska), Dret i Justícia (Prawo i Sprawiedliwość) i al Moviment per la Reconstrucció de Polònia (Ruch Odbudowy Polski).

## Resultats electorals
### Sejm

| Any | Líder | Vots | % | Escons | +/- | Govern |
| 1997 | Marian Krzaklewski | 4,427,373 | 33.8 (#1) | 201 / 460 | Nou | Coalició (1997-00) |
| 1997 | Marian Krzaklewski | 4,427,373 | 33.8 (#1) | 201 / 460 | Nou | Minoria (2000-01) |
| 2001 | Jerzy Buzek | 729,207 | 5.6 (#7) | 0 / 460 | 201 | Extraparlamentari |

### Senat

| Any | Vots | % | Escons | +/– |
| 1997 | 6,550,176 | 25.25 | 51 / 100 | |
| 2001 | Dins del Senat 2001 | Dins del Senat 2001 | 7 / 100 | 44 |

### Presidencials

| Any | Candidat | 1a volta | 1a volta | 2a volta | 2a volta | Resultat |
| Any | Candidat | Vots | % | Vots | % | Resultat |
| 2000 | Marian Krzaklewski | 2,739,621 | 15,6 / 100 | | | Derrota |

### Assemblees Regionals

| Any | % | Escons | +/– |
| 1998 | 33.3 (#1) | 342 / 855 | Nou |
| 2002 | 3.4 (#6) | 17 / 561 | 325 |
# Alice Eastwood

Alice Eastwood (Toronto, 19 de gener de 1859 – San Francisco, 30 d'octubre de 1953) fou una botànica reconeguda per la creació de la col·lecció de plantes de l'Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, una de les més importants del món. Diverses espècies de plantes i els gèneres Eastwoodia i Aliciella porten el seu nom.

## Vida

Alice Eastwood va néixer a Canadà però ana a viure als Estats Units, on desenvolupà tota la seva tasca com a botànica. La seva recerca sobre la flora local s'inicià a la Regió de Four Corners i al Big Sur. Allà catalogà espècies de plantes fins aleshores no estudiades, com la Salix eastwoodiae o la Potentilla hickmanii i començà un herbari personal que aviat esdevingué famós. Va recollir més de 300.000 exemplars al llarg de la seva vida i va descriure, anomenar i classificar 125 espècies noves de plantes de l'entorn de Califòrnia, i ho feu d'una manera innovadora, inusual en el seu temps. Fou també una fervent conservacionista dels vells boscos de sequoies del seu país.

## La col·lecció

L'Acadèmia de les Ciències de Califòrnia es fixà en la seva feina i la contractà per crear la col·lecció botànica pròpia, que Eastwood reorganitzà després del terratrèmol de San Francisco de 1906. Per fer-ho copià els millors models d'arreu del món per classificar de manera científica les espècies vegetals i alhora potenciar l'ús didàctic de la col·lecció. Els contactes amb els museus d'història natural que va fer en els seus viatges li van permetre intercanviar plantes per enriquir l'inventari final, amb més de 300.000 exemplars diferents. Actualment l'herbari de l'Acadèmia porta el nom d'Alice Eastwood en honor seu.

## Publicacions

L'any 1893 va escriure el primer llibre sobre flora de Colorado: A Popular Flora of Denver, Colorado. Al llarg de la vida publicà més de 300 articles sobre la seva recerca al natural i va col·laborar de manera regular en diverses revistes científiques. Va ser editora de les revistes de biologia Zoe, Erythea, i cofundadora de Leaflets of Western Botany (1932-1966). També va traduir del llatí alguns dels manuals antics de botànica que hi havia a la biblioteca de l'Acadèmia.

## Honors

Més d'una vintena d'espècies han estat anomenades en honor seu, i al llarg de la seva vida va rebre diversos guardons i reconeixements. Entre aquestes destaquen la inclusió a la llista American Men of Science, que incloïa els científics més reconeguts de cada disciplina (només dues dones van poder entrar-hi, en el seu temps), o ser considerada membre d'honor de l'Acadèmia.

## Referències

* ↑ F.M. MacFarland, R.C. Miller and John Thomas Howell, Biographical Sketch of Alice Eastwood, Proceedings of the California Academy of Sciences, Fourth series, 25: ix-xiv, bibliography xv-xxiv.
* 1 2 3 4 5 Martínez Pulido, Carolina. «Alice Eastwood, una botánica irrepetible» (en castellà). Mujeres con ciencia, 12-07-2022. [Consulta: 14 agost 2023].
* 1 2 «Alice Eastwood (U.S. National Park Service)» (en anglès). Servei de Parcs Nacionals. Departament d'Interior dels Estats Units. [Consulta: 14 agost 2023].
# Alicia Ann Spottiswoode

Alicia Ann Spottiswoode (Lauder, 24 de juny de 1810 - Lauder, 12 de març de 1900) Alicia Ann, Lady John Scott, va ser una compositora escocesa coneguda principalment per la melodia Annie Laurie, publicada l'any 1838 sobre el text del poeta del segle XVII William Douglas.

# Biografia

Scott va néixer a Spottiswoode, Scottish Borders, a l'antic Berwickshire. Era la filla gran de John Spottiswoode de Berwickshire i la seva esposa Helen Wauchope de Niddrie-Mains. El 16 de març de 1836 es va casar amb Lord John Douglas Scott, un fill del quart duc de Buccleuch, motiu pel qual va ser coneguda com a Lady John Scott. Després de la mort del seu marit l'any 1860 va reprendre el seu cognom de soltera Spottiswoode; Lady John Scott Spottiswoode. Va ser una defensora de la llengua, la història i la cultura tradicional escocesa, seguint el seu lema "Aferra't al passat". Annie Laurie es va publicar el 1838.
Scott va néixer i va morir a Spottiswoode, Scottish Borders, a l'antic Berwickshire el 12 de març de 1900. .
Va morir a Spottiswoode, Lauder, Berwickshire el 12 de març de 1900.

## Obra

Alguns dels seus treballs van ser els següents:
* Annie Laurie
* Katherine Logie
* Lammermoor
* Shame on Ye, Gallants!
* Etterick
* Your Voices Are Not Hush'd
* The Foul Fords
* Duris-Deer
* Think On Me
* "Within the Garden of My Heart"

## Referències

* 1 2 Rogers, Charles. The Scottish minstrel: the songs of Scotland subsequent to Burns. Nimmo, 1882.
* ↑ Preface by Margaret Warrender (March 1904) in Songs and Verses by Lady Jane Scott, Edinburgh: David Douglas, pp. i–lxiv
* ↑ «Lady John Scott» (en anglès britànic). [Consulta: 20 desembre 2024].
* ↑ Cohen, Aaron I. International encyclopedia of women composers. Second edition, revised and enlarged, 1987. ISBN 0-9617485-2-4. OCLC 16714846.
# All of Us Strangers

All of Us Strangers és una pel·lícula britànica de fantasia romàntica de 2023 escrita i dirigida per Andrew Haigh, i basada parcialment en la novel·la Strangers de Taichi Yamada escrita en 1987. La pel·lícula és protagonitzada per Andrew Scott, Paul Mescal, Jamie Bell i Claire Foy. És la segona adaptació cinematogràfica de la novel·la, després de la pel·lícula japonesa Ijintachi to no Natsu de 1988 dirigida per Nobuhiko Obayashi.
La pel·lícula es va estrenar al 50è Festival de Cinema de Telluride el 31 d'agost de 2023, i està previst que s'estreni al Regne Unit el 26 de gener de 2024, per Searchlight Pictures. Està previst que s'estreni als Estats Units el 22 de desembre de 2023 i al Regne Unit el 26 de gener de 2024.

## Premissa

Una nit, en el seu bloc de pisos gairebé buit de Londres, Adam (Andrew Scott) es topa de sobte amb un misteriós veí, Harry (Paul Mescal), que trenca la monotonia de la seva vida diària. A mesura que neix una relació romàntica entre ells, Adam l'hi inquieta els records del passat i es veu arrossegat de tornada a la ciutat suburbana on va créixer, i a la casa de la seva infància on els seus pares (Claire Foy i Jamie Bell), semblen estar vivint, tal com estaven el dia en què van morir, trenta anys abans.

## Referències

* 1 2 Feinberg, Scott. «Telluride Awards Analysis: ‘All of Us Strangers' Script and Star Could Find Support» (en anglès americà), 03-09-2023. [Consulta: 27 octubre 2023].
* ↑ Chitwood, Adam. «Andrew Scott and Paul Mescal Hook Up in Trailer for Ghost Story ‘All of Us Strangers' (Video)» (en anglès americà), 21-09-2023. [Consulta: 27 octubre 2023].
* ↑ D'Alessandro, Anthony. «Searchlight Dates 'All Of Us Strangers' During Pre-Christmas Frame». Deadline Hollywood, 07-08-2023. [Consulta: 7 agost 2023].
* ↑ Bergeson, Samantha. «Paul Mescal and Andrew Scott Lead Andrew Haigh's Ghostly Drama 'All of Us Strangers' — First Look» (en anglès americà). IndieWire, 07-08-2023. [Consulta: 7 agost 2023].
* ↑ Iftikhar, Asyia «Paul Mescal and Andrew Scott's gay romance All of Us Strangers finally gets UK release date». PinkNews, 13-09-2023.