# II legislatura del Parlament Europeu

La II legislatura del Parlament Europeu va ser un cicle parlamentari que va començar el 24 de juliol de 1984, després de les eleccions europees celebrades entre el 14 i el 17 de juny, i va durar fins al 24 de juliol de 1989. Els diputats del Parlament Europeu es van agrupar en grups polítics segons la seva afinitat ideològica, i seguint la tradició de l'Assemblea Comuna de la Comunitat Europea del Carbó i de l'Acer.

## Principals esdeveniments

14-17 de juny de 1984
* Eleccions al Parlament Europeu de 1984.
24 de juliol de 1984
* Sessió constitutiva del 2n Parlament Europeu.
** Grups constituïts: SOC (130), PPE (110), DE (50), COM (41), LD (31), ADE (29), ARC (20), GDE (16), NI (10).
* Elecció de la presidència del Parlament Europeu per a la primera meitat de la legislatura.
** Pierre Pflimlin (PPE) de França, es elegit president..
1 de gener de 1985
* Groenlàndia abandona les Comunitats Europees.
1 de gener de 1986
* Entrada d'Espanya i Portugal a les Comunitats Europees.
* El Parlament Europeu augmenta el seu número de diputats a 518, per donar entrada als 60 representants designats d'Espanya i els 24 de Portugal.
** Grups a l'entrada d'Espanya i Portugal: SOC (172), PPE (117), DE (64), COM (46), LDR (42), ADE (34), ARC (20), GDE (16), NI (7).
20 de gener de 1987
* Elecció de la presidència del Parlament Europeu per a la segona meitat de la legislatura.
** Henry Plumb (DE) del Regne Unit, es elegit president.
10 de juny de 1987
* Espanya celebra les seves primeres eleccions al Parlament Europeu.
6 de juliol de 1987
* Els eurodiputats electes espanyols substitueixen als designats.
19 de juliol de 1987
* Portugal celebra les seves primeres eleccions al Parlament Europeu.
13 de setembre de 1987
* Els eurodiputats electes portuguesos substitueixen als designats.
** Grups polítics a l'entrada dels eurodiputats: SOC (165), PPE (114), DE (66), COM (48), LDR (45), ADE (29), ARC (20), GDE (17), NI (14).
17 de setembre de 1987
* Creació del Grup de Coordinació Tècnica i Defensa dels Grups i Diputats Independents.
17 de novembre de 1987
* Dissolució del Grup de Coordinació Tècnica i Defensa dels Grups i Diputats Independents.
15-18 de juny de 1989
* Eleccions al Parlament Europeu de 1989.
** Grups a la dissolució: SOC (166), PPE (113), DE (66), COM (48), LDR (45), ADE (30), ARC (20), GDE (16), NI (14).

## Resultat de les eleccions

Els partits socialdemòcrates agrupats a la Confederació Europea de Partits Socialistes van guanyar la majoria d'escons amb 129 eurodiputats, 18 per sobre de les anteriors eleccions, per davant dels partits conservadors i democratacristians del Partit Popular Europeu que van aconseguir 108 escons. Els partits liberals i centristes de la Federació de Partits Liberals i Demòcrates a Europa van sumar un total de 28 diputats europeus, 6 menys que a les anteriors eleccions, mentre que l'Aliança Lliure Europea i la Coordinació Europea de Partits Verds, creats uns mesos abans de les eleccions, es van estrenar amb 3 i 2 eurodiputats respectivament.

## Formació de grups polítics

Després de les eleccions de 1984, el Parlament Europeu va mantenir els seus grans grups, liderats pel Grup Socialista amb 130 escons enfront dels 110 eurodiputats del Grup del Partit Popular Europeu - Grup Demòcrata Cristià, seguits del Grup dels Demòcrates Europeus amb 50 representants, del Grup Comunista i aliats amb 41 i del Grup Liberal i Democràtic amb 31.
Si bé, es van crear tres nous grups: el Grup de l'Aliança Democràtica Europea, amb els partits del Grup dels Demòcrates Europeus de Progrés excepte el Partit Popular Conservador de Dinamarca, el Grup de l'Arc de Sant Martí, amb els partits del Grup per a la Coordinació Tècnica i la Defensa dels Grups i Diputats i els nous partits verds i regionalistes que van accedir a la càmera, i el Grup de la Dreta Europea, liderat pel Front Nacional de França i amb la participació del Moviment Social Italià, que formava part dels No Inscrits la legislatura anterior:
| Grup polític | Posició | Ideologia | Escons |
| Grup Socialista (SOC) | Centreesquerra | Socialdemocràcia Socialisme democràtic | 130 / 434 |
| Grup del Partit Popular Europeu - Grup Demòcrata Cristià (PPE) | Centredreta | Conservadorisme liberal Democràcia cristiana | 110 / 434 |
| Grup dels Demòcrates Europeus (GDE) | Dreta | Conservadorisme | 50 / 434 |
| Grup Comunista i aliats (COM) | Esquerra | Marxisme Anticapitalisme | 41 / 434 |
| Grup Liberal i Democràtic (LD) | Centre | Liberalisme Socioliberalisme Progressisme | 31 / 434 |
| Grup de l'Aliança Democràtica Europea (ADE) | Dreta Ultradreta | Conservadorisme nacionalista | 29 / 434 |
| Grup de l'Arc de Sant Martí (ARC) | Transversalisme | Ecologisme Regionalisme | 20 / 434 |
| Grup de la Dreta Europea (GDE) | Ultradreta | Populisme de dreta Euroescepticisme Sobiranisme | 16 / 434 |
| No inscrits (NI) | | | 7 / 434 |
| Estat | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | MEP |
| Estat | SOC | SOC | PPE | PPE | DE | DE | COM | COM | LD | LD | ADE | ADE | ARC | ARC | GDE | GDE | NI | NI | | MEP |
| RFA | 33 SPD | -2 | 34 CDU 7 CSU | -1 | | | | | | -4 | | | 7 Grüne | | | | | | 81 |
| França | 20 PS | -3 | 9 UDF | | | | 10 PCF | -9 | 12 UDF | -3 | 19 RPR 1 UDF | | | | 10 FN | | | | 81 |
| Itàlia | 9 PSI 3 PSDI | -2 | 26 DC 1 SVP | -3 | | | 26 PCI | +2 | 3 PRI 2 PLI | | | | 1 UV 1 PdUP 1 DP | | 5 MSI | | 3 PR | -1 | 81 |
| Regne Unit | 32 Lab 1 SDLP | +16 | | | 45 CON 1 UUP | -15 | | | | | 1 SNP | | | | | | 1 DUP | | 81 |
| Països Baixos | 9 PvdA | | 8 CDA | -2 | | | | | 5 VVD | +1 | | | 1 CPN 1 PRP | | | | 1 SGP | -1 | 25 |
| Bèlgica | 4 PS 3 SP | | 4 CVP 2 PSC | -4 | | | | | 3 PRL 2 PVV | +1 | | | 2 VU 1 Ecolo 1 Agalev | | | | 1 PS 1 SP | +1 | 24 |
| Grècia | 7 PASOK 2 PARKE 1 EDA | | 9 ND | +1 | | | 3 KKE 1 KKE-I | | | | | | | | 1 EPEN | | | -2 | 24 |
| Dinamarca | 3 A 1 Siumut | | 1 CD | | 4 C | +2 | 1 SF | | 2 V | -1 | | | 4 N | | | | | | 16 |
| Irlanda | | -4 | 6 FG | +2 | | | | | 1 Maher | | 8 FF | | | | | | | | 15 |
| Luxemburg | 2 LSAP | +1 | 3 CSV | | | | | | 1 DP | -1 | | | | | | | | | 6 |
| Total | 130 | +6 | 110 | -7 | 50 | -13 | 41 | -7 | 31 | -7 | 29 | | 20 | | 16 | | 7 | -3 | MEP |
| Total | SOC | SOC | PPE | PPE | DE | DE | COM | COM | LD | LD | ADE | ADE | ARC | ARC | GDE | GDE | NI | NI | | MEP |
| MEP ||||||||||||||||||
| Nota: Les dades comparatives són en relació amb l'organització dels grups a la finalització del primer mandat del Parlament Europeu. ||||||||||||||||||||

## Elecció de la Mesa per la primera meitat de la legislatura

Després de la constitució del nou Parlament Europeu, el 24 de juliol de 1984, els grups polítics van triar als seus representants en la Mesa del Parlament, incloent-hi el president i 12 vicepresidents, per la primera meitat de la legislatura.

### Presidència

Hi havia set candidats a la presidència del Parlament Europeu: el popular Pierre Pflimlin, el socialista Piet Dankert, els comunistes Altiero Spinelli i Giancarlo Pajetta, la conservadora Diana Elles, la diputada verda Undine von Blottnitz i l'ultradretà Jean-Marie Le Pen. En la primera votació, Pflimlin va guanyar amb 165 vots sobre els 123 de Dankert, però van estar lluny dels 207 de la majoria absoluta. En segona volta Elles, Pajetta, von Blottnitz i Le Pen es van retirar, cosa que va permetre a Pflimlin aconseguir 221 vots, 18 per sobre de la majoria.
Votació per a la presidència del Parlament Europeu Vots emesos en primera votació: 421 | Vots blancs o nuls: 8 | Majoria absoluta: 207 Vots emesos en segona votació: 421 | Vots blancs o nuls: 18 | Majoria absoluta: 203 :
| Candidat | | | | | | | |
| Candidat | Pierre Pflimlin | Piet Dankert | Altiero Spinelli | Diana Elles | Giancarlo Pajetta | Undine von Blottnitz | Jean-Marie Le Pen |
| Estat | França | Països Baixos | Itàlia | Regne Unit | Itàlia | Alemanya | França |
| Partit polític | Unió per a la Democràcia Francesa | Partit del Treball | Partit Comunista Italià | Partit Conservador | Partit Comunista Italià | Els Verds | Front Nacional |
| Grup polític | Partit Popular Europeu | Grup Socialista | Comunista i aliats | Demòcrates Europeus | Comunista i aliats | Arc de Sant Martí | Dreta Europea |
| 1a votació | 165 | 123 | 11 | 44 | 37 | 17 | 16 |
| 2a votació | 221 | 133 | 49 | - | - | - | - |

### Vicepresidències

En les 12 vicepresidències, el Grup Socialista va aconseguir cinc, dos el Grup Comunista i aliats i el Grup dels Demòcrates Europeus i una el Grup del Partit Popular Europeu, el Grup Liberal i Democràtic i el Grup de l'Aliança Democràtica Europea.
Votació per a les vicepresidències del Parlament Europeu :
| Primera volta ||||||
| Nom | Nom | Estat | Partit Polític | Grup polític | Vots |
| | Giovanni Cervetti | Itàlia | Partit Comunista Italià | COM | |
| | Siegbert Alber | Alemanya | Unió Demòcrata Cristiana d'Alemanya | PPE | |
| | Diana Elles | Regne Unit | Partit Conservador | DE | |
| | Hans R. Nord | Països Baixos | Partit Popular per la Llibertat i la Democràcia | LD | |
| | Patrick Joseph Lalor | Irlanda | Fianna Fáil | ADE | |
| Segona volta ||||||
| Nom | Nom | Estat | Partit Polític | Grup polític | Vots |
| | Horst Seefeld | Alemanya | Partit Socialdemòcrata d'Alemanya | SOC | |
| | Mario Didò | Itàlia | Partit Socialista Italià | SOC | |
| | Winston James Griffiths | Regne Unit | Partit Laborista | SOC | |
| | Guido Fanti | Itàlia | Partit Comunista Italià | COM | |
| | Spyridon Plaskovitis | Grècia | Moviment Socialista Panhel·lènic | SOC | |
| | Poul Møller | Dinamarca | Partit Popular Conservador | DE | |
| | Nicole Péry | França | Partit Socialista | SOC | |

## Sortida de Groenlàndia de les Comunitats Europees

Groenlàndia es va unir a les Comunitats Europees l'any 1973 com a part de Dinamarca. Si bé, a principis dels anys vuitanta, una disputa sobre els drets de pesca va provocar un referèndum el 23 de febrer de 1982, on els contraris a la permanència a l'espai europeu van guanyar amb el 53,02% dels vots enfront del 46,98% dels favorables a continuar.
Aquesta sortida es va consolidar l'1 de gener de 1985, quan l'illa de Groenlàndia va abandonar definitivament les Comunitats. El seu representant al Parlament Europeu, Finn Lynge del Siumut, va ser reemplaçat per John Iversen del Partit Popular Socialista.

## Entrada d'Espanya i Portugal a les Comunitats Europees

L'1 de gener de 1986, Espanya i Portugal van entrar a les Comunitats Europees, després de diversos anys de negociacions i la signatura del Tractat d'Adhesió, l'Acta d'Adhesió i l'Acta Final. Amb la seva entrada, el Parlament Europeu va sumar 84 eurodiputats, 60 procedents d'Espanya i 24 de Portugal. Fins a la celebració de les eleccions europees el 1987, ambdós estats havien de designar els seus diputats per ocupar els escons acordats.
Les Corts Generals de l'estat espanyol van designar com a eurodiputats a 36 representants del Partit Socialista Obrer Espanyol, 17 de la coalició formada per Aliança Popular i el Partit Demòcrata Popular, 2 del Partit Nacionalista Basc, un representant de Convergència Democràtica de Catalunya, un d'Unió Democràtica de Catalunya, un de l'extinta Unió de Centre Democràtic, un del Centre Democràtic i Social i un d'Eusko Alkartasuna. Per la seva part, Portugal va designar a 9 diputats del Partit Socialdemòcrata, 6 del Partit Socialista, 4 del Partit Renovador Democràtic, 3 del Partit Comunista Portuguès i 2 del Centre Democràtic Social / Partit Popular.
En total, el grup més afavorit va ser el Grup Socialista, que va guanyar 42 escons, seguit dels Demòcrates Europeus que van sumar 14 eurodiputats, el Grup Liberal, Democràtic i Reformista que va sumar 9 i el Grup del Partit Popular Europeu que va aconseguir sumar 7 escons. L'Aliança Democràtica Europea i el Grup de l'Arc de Sant Martí van guanyar 5 eurodiputats cadascú.
| Grup polític | Posició | Ideologia | Escons |
| Grup Socialista (SOC) | Centreesquerra | Socialdemocràcia Socialisme democràtic | 172 / 518 |
| Grup del Partit Popular Europeu - Grup Demòcrata Cristià (PPE) | Centredreta | Conservadorisme liberal Democràcia cristiana | 117 / 518 |
| Grup dels Demòcrates Europeus (DE) | Dreta | Conservadorisme | 64 / 518 |
| Grup Comunista i aliats (COM) | Esquerra | Marxisme Anticapitalisme | 46 / 518 |
| Grup Liberal, Democràtic i Reformista (LDR) | Centre | Liberalisme Socioliberalisme Progressisme | 42 / 518 |
| Grup de l'Aliança Democràtica Europea (ADE) | Dreta Ultradreta | Conservadorisme nacionalista | 34 / 518 |
| Grup de l'Arc de Sant Martí (ARC) | Transversalisme | Ecologisme Regionalisme | 20 / 518 |
| Grup de la Dreta Europea (GDE) | Ultradreta | Populisme de dreta Euroescepticisme Sobiranisme | 16 / 518 |
| No inscrits (NI) | | | 7 / 518 |
| Estat | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | MEP |
| Estat | SOC | SOC | PPE | PPE | DE | DE | COM | COM | LDR | LDR | ADE | ADE | ARC | ARC | GDE | GDE | NI | NI | | MEP |
| RFA | 33 SPD | | 34 CDU 7 CSU | | | | | | | | | | 7 Grüne | | | | | | 81 |
| França | 20 PS | | 9 UDF | | | | 9 PCF 1 PCR | | 12 UDF | | 19 RPR 1 UDF | | | | 10 FN | | | | 81 |
| Itàlia | 9 PSI 3 PSDI | | 26 DC 1 SVP | | | | 26 PCI 1 PdUP | +1 | 3 PRI 2 PLI | | | | 1 UV 1 DP | -1 | 5 MSI | | 3 PR | | 81 |
| Regne Unit | 32 Lab 1 SDLP | | | | 45 CON 1 UUP | | | | | | 1 SNP | | | | | | 1 DUP | | 81 |
| Espanya | 36 PSOE | | 2 PDP 2 PNV 1 UCD 1 UDC | | 13 AP 1 PDP | | | | 1 CDS 1 CDC | | | | 1 EA | | | | 1 AP | | 60 |
| Països Baixos | 9 PvdA | | 8 CDA | | | | | | 5 VVD | | | | 1 CPN 1 PRP | | | | 1 SGP | | 25 |
| Bèlgica | 5 PS 3 SP | +1 | 4 CVP 2 PSC | | | | | | 3 PRL 2 PVV | | | | 2 VU 1 Ecolo 1 Agalev | | | | 1 SP | -1 | 24 |
| Grècia | 7 PASOK 2 PARKE 1 EDA | | 8 ND | -1 | | | 3 KKE 1 KKE-I | | | | 1 Boutos | +1 | | | 1 EPEN | | | | 24 |
| Portugal | 6 PS | | 2 CDS-PP | | | | 3 PCP | | 9 PSD | | 4 PRD | | | | | | | | 24 |
| Dinamarca | 3 A | -1 | 1 CD | | 4 C | | 2 SF | +1 | 2 V | | | | 4 N | | | | | | 16 |
| Irlanda | | | 6 FG | | | | | | 1 Maher | | 8 FF | | | | | | | | 15 |
| Luxemburg | 2 LSAP | | 3 CSV | | | | | | 1 DP | | | | | | | | | | 6 |
| Total | 172 | +42 | 117 | +7 | 64 | +14 | 46 | +5 | 42 | +9 | 34 | +5 | 20 | | 16 | | 7 | | MEP |
| Total | SOC | SOC | PPE | PPE | DE | DE | COM | COM | LDR | LDR | ADE | ADE | ARC | ARC | GDE | GDE | NI | NI | | MEP |
| MEP ||||||||||||||||||
| Nota: Les dades comparatives són en relació amb l'organització dels grups a l'inici del segon mandat del Parlament Europeu. ||||||||||||||||||||

## Eleccions europees a Espanya i Portugal

El 10 de juny de 1987 a l'estat espanyol i el 19 de juliol del mateix any a Portugal, es celebren les primeres eleccions europees d'ambdós estats amb una participació del 68,52% i del 72,4% respectivament, una mica per sobre de la participació general a les eleccions europees de 1984 a tota la Comunitat Europea.
A l'estat espanyol va guanyar el Partit Socialista Obrer Espanyol, amb 28 eurodiputats, enfront dels 17 d'Aliança Popular. El Centre Democràtic i Social va obtenir 7 escons, Esquerra Unida i Convergència i Unió en van obtenir 3, i Herri Batasuna i la Coalició per l'Europa dels Pobles, liderada per Eusko Alkartasuna i Esquerra Republicana de Catalunya, van obtenir-ne 1.
A Portugal, el Partit Socialdemòcrata va guanyar les eleccions amb 10 escons enfront dels 6 eurodiputats aconseguits pel Partit Socialista. El Centre Democràtic Social / Partit Popular va obtenir 4 seients, la Coalició Democràtica Unitària, liderada pel Partit Comunista Portuguès, va guanyar 3 escons, i el Partit Renovador Democràtic un únic eurodiputat.
| Grup polític | Posició | Ideologia | Escons |
| Grup Socialista (SOC) | Centreesquerra | Socialdemocràcia Socialisme democràtic | 165 / 518 |
| Grup del Partit Popular Europeu - Grup Demòcrata Cristià (PPE) | Centredreta | Conservadorisme liberal Democràcia cristiana | 114 / 518 |
| Grup dels Demòcrates Europeus (GDE) | Dreta | Conservadorisme | 66 / 518 |
| Grup Comunista i aliats (COM) | Esquerra | Marxisme Anticapitalisme | 48 / 518 |
| Grup Liberal, Democràtic i Reformista (LDR) | Centre | Liberalisme Socioliberalisme Progressisme | 45 / 518 |
| Grup de l'Aliança Democràtica Europea (ADE) | Dreta Ultradreta | Conservadorisme nacionalista | 29 / 518 |
| Grup de l'Arc de Sant Martí (ARC) | Transversalisme | Ecologisme Regionalisme | 20 / 518 |
| Grup de la Dreta Europea (GDE) | Ultradreta | Populisme de dreta Euroescepticisme Sobiranisme | 17 / 518 |
| No inscrits (NI) | | | 14 / 518 |
| Estat | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | MEP |
| Estat | SOC | SOC | PPE | PPE | DE | DE | COM | COM | LDR | LDR | ADE | ADE | ARC | ARC | GDE | GDE | NI | NI | | MEP |
| RFA | 33 SPD | | 34 CDU 7 CSU | | | | | | | | | | 7 Grüne | | | | | | 81 |
| França | 20 PS | | 9 UDF | | | | 9 PCF 1 PCR | | 13 UDF | +1 | 18 RPR 1 UDF | -1 | | | 10 FN | | | | 81 |
| Itàlia | 9 PSI 3 PSDI | | 26 DC 1 SVP | | | | 26 PCI 1 PdUP | -1 | 4 PRI 2 PLI | +1 | | | 1 UV 1 DP | | 5 MSI | | 3 PR | | 81 |
| Regne Unit | 32 Lab 1 SDLP | | | | 45 CON | -1 | | | | | 1 SNP | | | | 1 UUP | +1 | 1 DUP | | 81 |
| Espanya | 28 PSOE | -8 | 1 UDC | -5 | 17 AP | +3 | 3 IU | +3 | 2 CDC | | | | 1 EA | | | | 7 CDS 1 HB | +7 | 60 |
| Països Baixos | 9 PvdA | | 8 CDA | | | | | | 5 VVD | | | | 1 CPN 1 PRP | | | | 1 SGP | | 25 |
| Bèlgica | 5 PS 3 SP | | 4 CVP 2 PSC | | | | | | 3 PRL 2 PVV | | | | 2 VU 1 Ecolo 1 Agalev | | | | 1 SP | | 24 |
| Grècia | 7 PASOK 2 PARKE 1 EDA | | 8 ND | | | | 3 KKE 1 KKE-I | | | | 1 Boutos | | | | 1 EPEN | | | | 24 |
| Portugal | 6 PS 1 PRD | +1 | 4 CDS-PP | +2 | | | 3 PCP | | 10 PSD | +1 | | -4 | | | | | | | 24 |
| Dinamarca | 3 A | | 1 CD | | 4 C | | 2 SF | | 2 V | | | | 4 N | | | | | | 16 |
| Irlanda | | | 6 FG | | | | | | 1 Maher | | 8 FF | | | | | | | | 15 |
| Luxemburg | 2 LSAP | | 3 CSV | | | | | | 1 DP | | | | | | | | | | 6 |
| Total | 165 | -7 | 114 | -3 | 66 | +2 | 48 | +2 | 45 | +3 | 29 | -5 | 20 | | 17 | +1 | 14 | +7 | MEP |
| Total | SOC | SOC | PPE | PPE | DE | DE | COM | COM | LDR | LDR | ADE | ADE | ARC | ARC | GDE | GDE | NI | NI | | MEP |
| MEP ||||||||||||||||||
| Nota: Les dades comparatives són en relació amb l'organització dels grups a l'entrada d'Espanya i Portugal a les Comunitats Europees. ||||||||||||||||||||

## Grup de Coordinació Tècnica i Defensa dels Grups i Diputats Independents

El 17 de setembre de 1987, els representants del Centre Democràtic i Social (CDS) es van aliar amb altres diputats del grup dels No inscrits i, com va ocórrer a la I legislatura del Parlament Europeu amb el Grup per a la Coordinació Tècnica i la Defensa dels Grups i Diputats, es va fundar un grup parlamentari transversal amb l'objectiu d'obtenir majors recursos i drets anomenat Grup de Coordinació Tècnica i Defensa dels Grups i Diputats Independents (CTDI).
Si bé, el 29 d'octubre de 1987, el neerlandès Leen van der Waal del Partit Polític Reformat (SGP) va decidir abandonar el grup, i el 17 de novembre de 1987 els eurodiputats del CDS, els dos eurodiputats del Partit Radical italià i Jef Ulburghs, independent a les llistes del Partit Socialista de Bèlgica, van haver de dissoldre el grup perquè no van aconseguir un nou membre per mantenir el mínim exigit. Tots els eurodiputats es van reincorporar al grup dels No Inscrits, amb l'excepció de Carmen Díez de Rivera que l'1 de gener de 1988 es va incorporar al Grup Socialista.

## Grups polítics al Parlament sortint

Al final de la legislatura, els grups del Parlament Europeu s'organitzaven de la següent manera:
| Grup polític | Posició | Ideologia | Escons |
| Grup Socialista (SOC) | Centreesquerra | Socialdemocràcia Socialisme democràtic | 166 / 518 |
| Grup del Partit Popular Europeu - Grup Demòcrata Cristià (PPE) | Centredreta | Conservadorisme liberal Democràcia cristiana | 113 / 518 |
| Grup dels Demòcrates Europeus (GDE) | Dreta | Conservadorisme | 66 / 518 |
| Grup Comunista i aliats (COM) | Esquerra | Marxisme Anticapitalisme | 48 / 518 |
| Grup Liberal, Democràtic i Reformista (LDR) | Centre | Liberalisme Socioliberalisme Progressisme | 45 / 518 |
| Grup de l'Aliança Democràtica Europea (ADE) | Dreta Ultradreta | Conservadorisme nacionalista | 30 / 518 |
| Grup de l'Arc de Sant Martí (ARC) | Transversalisme | Ecologisme Regionalisme | 20 / 518 |
| Grup de la Dreta Europea (GDE) | Ultradreta | Populisme de dreta Euroescepticisme Sobiranisme | 16 / 518 |
| No inscrits (NI) | | | 14 / 518 |
| Estat | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | Grups polítics del Parlament Europeu | MEP |
| Estat | SOC | SOC | PPE | PPE | DE | DE | COM | COM | LDR | LDR | ADE | ADE | ARC | ARC | GDE | GDE | NI | NI | | MEP |
| RFA | 33 SPD | | 34 CDU 7 CSU | | | | | | | | | | 7 Grüne | | | | | | 81 |
| França | 20 PS | | 8 UDF | -1 | | | 9 PCF 1 PCR | | 13 UDF | | 19 RPR 1 UDF | +1 | | | 9 FN | -1 | 1 CNIP | +1 | 81 |
| Itàlia | 9 PSI 3 PSDI | | 26 DC 1 SVP | | | | 26 PCI 1 PdUP | | 4 PRI 2 PLI | | | | 1 UV 1 DP | | 5 MSI | | 3 PR | | 81 |
| Regne Unit | 32 Lab 1 SDLP | | | | 45 CON | | | | | | 1 SNP | | | | 1 UUP | | 1 DUP | | 81 |
| Espanya | 28 PSOE 1 CDS | +1 | 1 UDC | | 17 AP | | 3 IU | | 2 CDC | | | | 1 EA | | | | 6 CDS 1 HB | -1 | 60 |
| Països Baixos | 9 PvdA | | 8 CDA | | | | | | 5 VVD | | | | 1 CPN 1 PRP | | | | 1 SGP | | 25 |
| Bèlgica | 5 PS 3 SP | | 4 CVP 2 PSC | | | | | | 3 PRL 2 PVV | | | | 2 VU 1 Ecolo 1 Agalev | | | | 1 SP | | 24 |
| Grècia | 7 PASOK 2 PARKE 1 EDA | | 8 ND | | | | 3 KKE 1 KKE-I | | | | 1 Boutos | | | | 1 EPEN | | | | 24 |
| Portugal | 6 PS 1 PRD | | 4 CDS-PP | | | | 3 PCP | | 10 PSD | | | | | | | | | | 24 |
| Dinamarca | 3 A | | 1 CD | | 4 C | | 2 SF | | 2 V | | | | 4 N | | | | | | 16 |
| Irlanda | | | 6 FG | | | | | | 1 Maher | | 8 FF | | | | | | | | 15 |
| Luxemburg | 2 LSAP | | 3 CSV | | | | | | 1 DP | | | | | | | | | | 6 |
| Total | 166 | +1 | 113 | -1 | 66 | | 48 | | 45 | | 30 | +1 | 20 | | 16 | -1 | 14 | | MEP |
| Total | SOC | SOC | PPE | PPE | DE | DE | COM | COM | LDR | LDR | ADE | ADE | ARC | ARC | GDE | GDE | NI | NI | | MEP |
| MEP ||||||||||||||||||
| Nota: Les dades comparatives són en relació amb l'organització dels grups desprès de les eleccions europees a Espanya i Portugal. ||||||||||||||||||||

## Referències

* ↑ Cepova-Fourtoy, Andrea «Cronologia de la integració europea 1945-2006». Cronologia de la integració europea 1945-2006. Documentation-Publications-Research Service, 2006. Arxivat de l'original el 20-07-2011 [Consulta: 16 març 2024].
* ↑ «Resolució de l'Assemblea Comuna inserint en el Reglament una disposició relativa a la constitució dels grups polítics» (en francès). Assemblea Comuna de la Comunitat Europea del Carbó i de l'Acer, 16-06-1953. [Consulta: 15 març 2024].
* ↑ «Resultats de les eleccions europees de 1984» (en francès). Europe Politique. [Consulta: 8 febrer 2025].
* ↑ «Parlament entrant de 1984» (en anglès). Parlament Europeu. [Consulta: 15 febrer 2025].
* ↑ «Escons de partits nacionals i grups polítics - 1984-1989» (en castellà). Parlament Europeu. [Consulta: 15 febrer 2025].
* 1 2 3 «Elecció del President del Parlament Europeu» (PDF) (en anglès). Parlament Europeu, 16-01-2007. [Consulta: 22 agost 2024].
* ↑ Gallego-Díaz, Soledad. «Groenlàndia decideix abandonar la CEE» (en castellà). El País, 25-02-1985. [Consulta: 27 febrer 2025].
* ↑ Reichart, Alexandre. «Groenlàndia, un precedent del 'brexit'» (en castellà). Alternativas económicas, 01-04-2020. [Consulta: 27 febrer 2025].
* ↑ «Historial de Finn Lynge al Parlament Europeu» (en anglès). Parlament Europeu. [Consulta: 27 febrer 2025].
* ↑ «Historial de John Iversen al Parlament Europeu» (en anglès). Parlament Europeu. [Consulta: 27 febrer 2025].
* ↑ «Directori dels Eurodiputats de la 2a legislatura» (en anglès). Parlament Europeu. [Consulta: 27 febrer 2025].
* ↑ «Acord de proclamació dels electes al Parlament Europeu» (en castellà). Junta Electoral Central, 02-07-1987. [Consulta: 28 febrer 2025].
* ↑ «Eleccions pel Parlament Europeu realitzades el 19 de juliol de 1987: relació dels eurodiputats electes» (en portuguès). Comissió Nacional d'Eleccions, 19-07-1987. Arxivat de l'original el 10-06-2007. [Consulta: 28 febrer 2025].
* ↑ Pöhle, Klaus. Forging Ahead: Parlament Europeu 1952-1988 (en anglès). 3. Oficina de Publicacions Oficials de les Comunitats Europees, 1989. ISBN 92-823-0154-0.
* ↑ Drillien, Pierre; Consell d'Europa. European Yearbook 1987 (en francès). Martinus Nijhoff Publishers, 1989-06-30. ISBN 978-0-7923-0089-2.
* ↑ «Parlament sortint de 1989» (en anglès). Parlament Europeu. [Consulta: 28 febrer 2025].
* ↑ «Escons de partits nacionals i grups polítics - 1984-1989» (en castellà). Parlament Europeu. [Consulta: 28 febrer 2025].