# Joana Matia Borau

Joana Matia Borau (Barcelona, 26 d'octubre de 1908 - Barcelona, 11 de setembre de 1991) fou una mestra catalana, militant del PSUC i primera alcaldessa d'Alpens. Acabada la Guerra Civil, fou sotmesa a un consell de guerra sumaríssim, condemnada i reclosa a la Presó de dones de les Corts; també fou apartada del magisteri. És considerada una de les pioneres del municipalisme feminista republicà.

## Biografia

Nascuda a Barcelona, filla de Macario Matia Sánchez nascut a Palència i mort a Barcelona l'any 1933, militar de professió i de Francisca-Benigna Borau Lacasta (Barcelona 1881-1960), era mestra de professió, estava casada amb Jesús Mercadé Aguadé (Vilabella, 1905- Barcelona, 1995) i tenia dues filles, Maria Mercedes *1931 i Elena *1934.
Durant els cursos 1931-1932-1933, va estar al càrrec de la secció de nenes del Col·legi-Academia Sagrada Família de Barcelona. Amb vint-i-sis anys, va ser destinada a Alpens (Lluçanès). Va prendre possessió de la plaça de mestre el 28 de novembre de 1934 i va exercir fins a finals de juliol de 1936. Arran del recent cop d'estat del 18 de juliol, l'Ajuntament va acordar en el ple del dia 31, cessar l'alcalde, Ramon Bosom Marginet, i tres regidors considerats desafectes al Front Popular. Matia va ser nomenada nova alcaldessa en representació del PSUC. Només va ocupar el càrrec tres mesos, però va endegar importants i dràstiques reformes, recordant als fabricants que havien d'augmentar un 15 per cent el sou dels treballadors i complir estrictament els horaris de feina decretats per la Generalitat republicana. Va confiscar els crèdits compartits amb el Bisbat i va rellevar el secretari; també va municipalitzar el Cementiri i va destinar la Rectoria a Casa comunal. Seguint els criteris del Consell de l'Escola Nova Unificada, del pedagog Joan Puig i Elias, Matia va proposar habilitar l'antic convent de monges, junt amb la confiscada Torre-Casino de Miquel Casals i Carles, per a la instal·lació de les escoles municipals. Amb aquesta finalitat va impulsar un crèdit extraordinari de 12.455 pessetes a pagar entre els grans contribuents del poble.
Amb la victòria del general Franco i la desfeta de l'Exèrcit Popular de la República, va ser detinguda amb l'acusació d'haver ostentat el càrrec d'alcaldessa, va ser jutjada en un consell de guerra sumaríssim i sentenciada a una pena de vint anys de presó, que finalment va ser commutada per dos anys i quatre mesos. El 1941 va ser donada de baixa del magisteri. El 1949 li van concedir l'indult, però fins al 24 de novembre de 1976 no va ser amnistiada.

## Referències

* 1 2 Arxiu Tribunal Militar Tercer-Barcelona. Consell de Guerra Sumaríssim (1939) Causa 000338 contra Joana Matia Borau.Ref.765
* ↑ Hernández Holgado, Fernando. Un lugar inacabado. Espacio de memoria, Monumento Cárcel de mujeres de las Corts (en castellà). València: Publicacions de la Universitat de València, 2022, p. 49. ISBN 978-84-1118-091-7.
* 1 2 «Matia Borau, Juana» (en castellà). Ministerio de Cultura y Deporte - Víctimas de la Guerra Civil y Represaliados del Franquismo. [Consulta: 12 agost 2023].
* ↑ «Pioneres del municipalisme feminista (1934-1939)». Fundació Irla. [Consulta: 5 juny 2023].
* ↑ Alpens, Ajuntament. «8M - Dia Internacional de les Dones - Joana Matia Borau - Primera alcaldessa d'Alpens». [Consulta: 5 juny 2023].
* 1 2 Arxiu Militar Tercer Barcelona - Auditoría de Guerra de la Cuarta Región Militar. Consejo permanente n.1 Juzgado n.10 - Datos y Antecedentes relativos a JUANA MATIA BORAU para la tramitación del juicio sumarísimo de urgencia n.7269 - Barcelona, 11 mayo 1939
* ↑ Cañellas -Toràn, Clelia-Rosa «Dones del PSUC en temps de guerra(1936-1939)» (pdf). Segle XX- Revista Catalana de Història, 13, 2020, pàg. 39 [Consulta: 12 agost 2023].
* ↑ Ajuntament d'Alpens. Llibre d'actes de 31 juliol 1936 - Pàg.40-42 Nomenament de la Sra. Joana Matia Borau, del Psuc, com a nova alcaldessa, en aplicació dels articles 71-111 de la llei municipal catalana.
* ↑ Hernández Holgado, Fernando. La prisión militante: Las carceles franquistas de mujeres de Barcelona y Madrid (pdf) (tesi) (en castellà). Madrid: UCM, p. 75-127 [Consulta: 12 agost 2023].