OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# 221 aC

El 221 aC va ser un any del calendari romà prejulià. Durant la República i l'Imperi Romà, era conegut com a any del consolat d'Escipió Àsina i Rufus (o també any 533 ab urbe condita). L'ús del nom «221 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini va ser el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

## Esdeveniments
### Antiga Xina

* Qin Shi Huangdi unifica la Xina per primer cop en la història, derrotant l'últim estat xinès independent, l'estat de Qi.

### Pròxim Orient

* Antíoc III, rei selèucida, organitza una expedició contra Moló, sàtrapa de Mèdia, que s'havia revoltat i proclamat basileu, ocupant Selèucia i quasi tota Mesopotàmia i Babilònia. Davant de la presència del rei, els soldats de Moló deserten, i Moló i Alexandre, el seu germà, a més d'altres caps rebels, es suïciden i els seus territoris tornen a l'obediència del rei.

### Antiga Roma

* Aquest any són elegits cònsols Publi Corneli Escipió Àsina i Marc Minuci Rufus.
* Els dos cònsols fan la guerra contra els istris, que es dedicaven a la pirateria atacant els romans. Els derroten completament, i Escipió Àsina obté els honors del triomf.

### Península Ibèrica

* Hanníbal Barca assumeix el comandament de l'exèrcit cartaginès a Ibèria, malgrat l'oposició d'Hannó (ric aristòcrata cartaginès), després de l'assassinat d'Hasdrúbal a Cartago Nova.

## Necrològiques

* Hasdrúbal mor assassinat a Cartago Nova a mans d'un esclau o d'un mercenari.
* Berenice II, reina d'Egipte. A la mort del seu marit Ptolemeu III Evèrgetes I (222 aC) puja al tron el seu fill Ptolemeu IV Filopàtor, que aquest any ordena la seva mort.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Museo Nacional de Antropología. China imperial, las dinastías de Xi'an: Museo Nacional de Antropología, septiembre-diciembre 2000, ciudad de México (en castellà). CONACULTA, 2000, p. 34. ISBN 9789701850763.
* ↑ Polibi. Història, V, 40-54
* ↑ Joan Zonaràs. Compendi d'història, VIII, 20
* ↑ Eutropi. Història de Roma, III, 7
* 1 2 Titus Livi. Ab Urbe Condita, XXI, 3
* ↑ Polibi. Història, V, 36
# 228 aC

El 228 aC va ser un any del calendari romà prejulià. Durant la República i l'Imperi Romà, era conegut com a any del consolat de Màxim Ruga i Màxim Verrugós (o també any 526 ab urbe condita). L'ús del nom «228 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini va ser el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

## Esdeveniments
### Àsia Menor

* Inicia el seu regnat a Bitínia el rei Prúsies I, a la mort del seu pare Zeiles (data aproximada).

### Il·líria

* Finalitza la Primera guerra il·líria, quan la reina Teuta, que s'havia retirat amb un grup de fidels a la fortalesa de Risan demana la pau, i se li concedeix a la primavera d'aquest any, a condició d'entregar una part dels seus dominis, i prohibir als seus súbdits l'accés a l'empori comercial de Lissus.
* El territori d'Il·líria que conserva la reina Teuta és força reduït. La major part del regne la obté el seu fillastre Pinnes sota la regència de Demetri de Faros. Una altra zona queda en mans d'Escerdilaides, però sense títol reial. Es creu que aquest mateix any Teuta dimiteix a favor de Pinnes.

### Antiga Roma

* Aquest any són elegits cònsols Espuri Carvili Màxim Ruga i Quint Fabi Màxim Berrugós.
* Màxim Ruga accepta la llei agrària anomenada Flaminia, proposada pel tribú Gai Flamini sobre divisió de la terra a la Gàl·lia Cisalpina. Polibi situa aquesta llei quatre anys abans, aprovada el 232 aC sota el cònsol Marc Emili Lèpid.
* Roma és admesa als Jocs ístmics pel seu creixent domini a la zona.

### Península Ibèrica

* Batalla d'Helike, on mor el general cartaginès Hamílcar Barca. Hamílcar s'enfronta amb els contestans, que conten amb l'ajut d'Oretans, Òlcades i Vetons. Amb una estratagema, els contestans creen una gran confusió al campament cartaginès i l'exèrcit es desbanda. Hamílcar mor en la fugida.
* Hasdrúbal és elegit nou cap dels cartaginesos a Acra Leuce, on es reuneixen les restes de l'exèrcit cartaginès.

## Necrològiques

* Hamílcar Barca. Segons Titus Livi es va produir prop d'un lloc anomenat Castrum Album, però se'n desconeix la situació exacta. Les circumstàncies de la seva derrota i mort les expliquen de manera molt diferent Diodor de Sicília i Apià. El relat d'Apià el confirma Joan Zonaràs, i tots diuen que va mostrar una gran valentia personal en el conflicte, i que la seva mort no va ser indigna de la seva vida.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Memnó d'Heraclea, segons Foci. Bibliotheca, 224
* ↑ Polibi. Història, II, 8
* ↑ Joan Zonaràs. Compendi d'història, VIII, 19
* 1 2 Polibi. Història, II, 21
* ↑ Ciceró. Cató el Vell, De la vellesa, 4
* ↑ Polibi. Història, II, 12
* ↑ Polibi. Història, II, 1
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XXI, 3
* ↑ Corneli Nepot. Crònica: Hamílcar, 3
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XXIV, 41
* ↑ Diodor de Sicília. Epítom, XXV, 2
* ↑ Apià. Història de Roma, VI, 5,
* ↑ Joan Zonaràs. Compendi d'història, VIII, 19
# 264 aC

El 264 aC va ser un any del calendari romà prejulià. Durant la República i l'Imperi Romà, era conegut com a any del consolat de Càudex i Flac (o també any 490 ab urbe condita). L'ús del nom «264 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini va ser el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

## Esdeveniments
### Àsia Menor

* Lisímac de Tràcia havia arrasat o danyat greument la ciutat d'Astacos a Bitínia, i aquest any el rei Nicomedes I funda la ciutat de Nicomèdia no gaire lluny, i hi fa traslladar els habitants d'Astacos, segons Estrabó i Pausànias.

### Antiga Grècia

* Abàntides es converteix en tirà de Sició després de matar Clínies, pare d'Àrat de Sició. Àrat, que només té 7 anys, s'escapa per poc de la mort.

### Sicília

* Cartago ocupa Sicília. Els romans van en ajuda dels mamertins i Hieró II, tirà de Siracusa demana ajuda als cartaginesos. El cònsol Api Claudi Càudex creua l'estret amb un exèrcit i desembarca prop de Hieró, que li presenta batalla. Hieró es retira a Siracusa i Claudi el segueix i devasta el país fins a les muralles de Siracusa. Els romans fan de la ciutat de Messana (avui Messina) la seva primera plaça forta a Sicília. Imposen una aliança a Siracusa, i assetgen la base principal de Cartago a Agrigent. Això porta a l'inici de la Primera Guerra Púnica, entre Cartago i Roma (acabada el 241 aC).

### Antiga Roma

* Aquest any són elegits cònsols Api Claudi Càudex i Marc Fulvi Flac.
* Durant aquest consolat, es fan els primers jocs de gladiadors a Roma, que se celebren al Forum Boarium. Els organitzen els germans Marc i Dècim Juni Pera, en honor del seu pare, de qui se celebrava el funeral.
* El cònsol Api Claudi Càudex ataca la ciutat de Segesta sense succés, però poc després la ciutat mata la guarnició cartaginesa i es declara aliada de Roma.
* Marc Fulvi Flac ocupa la ciutat etrusca de Velzna, l'arrasa completament i expulsa els seus habitants, que s'estableixen no gaire lluny, en una segona ciutat anomenada Volsinii, la Bolsena romana.

## Necrològiques

* Clínies de Sició, que havia lliurat a la ciutat dels tirans i els ciutadans li havien donat el poder, cau assassinat per Abàntides, que s'instaura com a tirà.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Estrabó. Geografia, XII, 363
* ↑ Pausànias. Descripció de Grècia, V, 12
* 1 2 Plutarc. Àrat, II, 3
* ↑ Sidwell, Keith C; P. V. Jones. The world of Rome : an introduction to Roman culture. Cambridge: Cambridge University Press, 1997, p. 16. ISBN 9780521384216.
* ↑ Polibi, Història, I 11.
* ↑ «Iunius 59». A: Realencyclopädie der classischen Altertumswissenschaft.
* ↑ Diodor de Sicília, Biblioteca històrica, XXIII 3.
* ↑ Joan Zonaràs, Compendi d'història, VIII 7.
# Hondsrug

Hondsrug (pronunciació neerlandesa: [ˈɦɔndsrʏx]) és una sèrie de petits turons de sorra que s'estenen des de Groningen fins a la ciutat d'Emmen. Hondsrug té una longitud de 70 km i una alçada mitjana de 20 metres sobre el nivell del mar. Probablement van ser creats durant l'última glaciació. Està principalment localitzat en la província de Drenthe i en part en la província Groningen.
L'esperó del Hondsrug a Groningen ha provocat la creació de diversos pobles construïts amb terp: Adorp, Sauwerd, Wetsinge, Winsum, Baflo, Rasquert, Warffum, Usquert, Rottum.
En 2013, el Hondsrug ha estat reconegut per la UNESCO com el primer geoparc als Països Baixos.

## Referències

* ↑ Hondsrug Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine. su Plaatsengids
* ↑ «Groningen» (en anglès). Encyclopædia Britannica. [Consulta: 14 gener 2016].
* ↑ De Hondsrug eerste Geopark van Nederland Arxivat 2016-03-04 a Wayback Machine. su Provincie Drenthe

## Vegeu també

* Hausruckviertel
# 284 aC

El 284 aC va ser un any del calendari romà prejulià. A la República i a l'Imperi Romà es coneixia com l'Any del Consolat de Tuca i Dènter (o també any 470 ab urbe condita). La denominació «284 aC» per a aquest any s'ha emprat des de l'edat mitjana, quan el calendari Anno Domini va ser el mètode prevalent a Europa per a anomenar els anys.

## Esdeveniments
### Antic Egipte

* Ptolemeu II Filadelf és proclamat rei d'Egipte, entre festes i processions de gran magnificència.

### Antiga Grècia

* Alexandre fill de Lisímac de Tràcia, espantat per l'assassinat del seu germà Agàtocles, mort a la presó a mans de Ptolemeu Ceraune, fuig cap a l'Àsia Menor amb Lisandra, la vídua de son germà i demana protecció a Seleuc I Nicàtor, que accedeix. S'inicia la guerra entre els selèucides i Lisímac.
* Parisades II, fill de Sàtir III, succeeix el seu pare com a rei del Bòsfor Cimmeri.

### República de Roma

* Aquest any són elegits cònsols Luci Cecili Dènter i Gai Servili Tuca.
* Batalla d'Arrècium, a Arrècium, entre la República Romana i algunes tribus celtes, principalment els sènons i els bois. El cònsol Luci Cecili Dènter era el comandant de l'exèrcit romà. Els gals guanyen la batalla, destruint l'exèrcit romà. Hi ha tres versions de la batalla: la que dona Polibi, la dels annalistes (Florus, Eutropi, Pau Orosi) i la d'Apià.

## Necrològiques

* Su Qin, influent polític i estrateg que va viure durant el període dels Regnes Combatents.
* Agàtocles de Tràcia, empresonat pel seu pare Lisímac i mort per Ptolemeu Ceraune.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Justí. Historiarum Philippicarum, XVI, 2
* ↑ Pausànias. Descripció de Grècia, I, 10, 3-4
* 1 2 Apià. Història de Roma, IX, 64
* ↑ Diodor de Sicília. Biblioteca històrica, XX, 24
* ↑ Polibi. Història, II, 19
* ↑ Morgan, M. Gwyn «The Defeat of L. Metellus Denter at Arretium». The Classical Quarterly, 22, 2, 1972, pàg. 309-325.
* ↑ 《史记·苏秦列传》(Records of the Grand Historian, Biography of Su Qin)
# 290 aC

El 290 aC va ser un any del calendari romà prejulià. A la República i a l'Imperi Romà es coneixia com l'Any del Consolat de Dentat i Rufí (o també any 464 ab urbe condita). La denominació «290 aC» per a aquest any s'ha emprat des de l'edat mitjana, quan el calendari Anno Domini va ser el mètode prevalent a Europa per a anomenar els anys.

## Esdeveniments
### Antiga Grècia

* Lanassa, filla d'Agàtocles de Siracusa, es casa amb Pirros, rei de l'Epir, i aporta en dot la important illa de Còrcira (Corfú), que Agàtocles havia conquerit feia poc.
* Demetri Poliorceta celebra els Jocs Pítics a Atenes, perquè el Temple de Delfos està controlat pels etolis.
* Iolcos a Tessàlia, pateix divisions internes i lluites pel seu govern, fins que aquest any els seus habitants, junt amb els habitants d'altres ciutats veïnes, són traslladats a la nova ciutat de Demètrias, que Demetri Poliorceta acabava de fundar.

### Antiga Roma

* Aquest any són elegits cònsols Mani Curi Dentat i Publi Corneli Rufí.
* Els dos cònsols lluiten contra els samnites, amb tan bons resultats que aquests demanen la pau i Roma els la concedeix, posant fi a la Tercera Guerra Samnita.
* Rufí torna a Roma, on celebra un triomf, i Dentat marxa contra els sabins revoltats, segurament amb suport samnita, i també en surt victoriós. Sotmet tot el país sabí i celebra dos triomfs per les seves victòries.

### Japó

* Kōrei es converteix en emperador del Japó.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Plutarc. Vides paral·leles: Pirros, XII, 9, 10
* ↑ Habicht, Christian. Athens from Alexander to Antony. Cambridge, Mass.: Harvard University Press, 1999, p. 94. ISBN 9780674051126.
* ↑ Estrabó. Geografia, IX, 436
* ↑ Titus Livi. Epítom Ab Urbe Condita, XI
* 1 2 Smith, William (ed.). «Dentatus, Curius». A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. [Consulta: 16 març 2024].
* ↑ «VII. Dairi Ko Rei Ten O». Nipon o daï itsi ran; ou, Annales des empereurs du Japon. [Consulta: 16 març 2024].
# 307 aC

El 307 aC va ser un any del calendari romà prejulià. A l'Imperi Romà es coneixia com l'Any del consolat de Claudi Cec i Flamma Violent (o també any 447 ab urbe condita). La denominació 307 aC per a aquest any s'ha emprat des de l'edat mitjana, quan el calendari Anno Domini va ser el mètode prevalent a Europa per a anomenar els anys.

## Esdeveniments
### Antiga Grècia. Els Diàdocs

* Demetri Poliorceta, fill d'Antígon Monoftalm, marxa cap a Grècia, que estava en poder de Cassandre, un aliat de Ptolemeu I Soter, al front d'un exèrcit, encara que el tractat del 311 aC estipulava la independència de les ciutats gregues. Ataca Atenes i l'ocupa, i el reben com un alliberador. El poble, entusiasmat, li dedica les festes de les Demètries. Demetri de Falèron, governant d'Atenes, fuig, i Poliorceta ocupa la fortalesa de Muníquia.
* Demetri Poliorceta ocupa Mègara, i proclama la llibertat d'aquesta ciutat i la d'Atenes.
* Antígon Monoftalm, rei de l'Imperi Selèucida funda la ciutat d'Antigonea de Síria, destinada a ser la capital del seu imperi.

### Sicília

* Agàtocles de Siracusa sotmet les ciutats d'Heraclea Minoa (Agrigent), Selinunt i Segesta i torna a l'Àfrica, on havia deixat el seu fill Arcàgat al front de l'exèrcit. Els cartaginesos, reorganitzats, el derroten i davant del temor d'una nova derrota, abandona el camp de batalla amb el seu fill, que és capturat i mort.

### Antiga Roma

* Aquest any són elegits cònsols Api Claudi Cec i Luci Volumni Flamma Violent, però els anteriors cònsols van tenir el comandament prorrogat.
* Violent és enviat amb l'exèrcit contra els sal·lentins, un poble de la Pulla, potser dels iapigis, i ocupa diverses ciutats per assalt. Es fa molt popular entre els soldats per la liberalitat en la distribució del botí. Però els Fasti no el mencionen, i podria no ser cert aquest consolat.
* Api Claudi Cec s'oposa a la pròrroga del comandament dels cònsols, però finalment cedeix, per la guerra contra els samnites. Es creu que Api Claudi encara estava exercint la censura i el tribú de la plebs Luci Furi, va vetar el seu nomenament fins que no renunciés al càrrec de censor.

## Necrològiques

* Arcàgat, fill d'Agàtocles, tirà de Siracusa, a qui el seu pare havia deixat al front de l'exèrcit siracusà quan va tornar a Sicília. Després que el seu fill patís diverses derrotes, Agàtocles torna al nord d'Àfrica, però Arcesilau, un militar amic seu, aprofita que no pot desembarcar per un motí i mata a Arcàgat.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Diodor de Sicília. Biblioteca històrica, XX, 45, 46
* ↑ Plutarc. Vides paral·leles: Demetri, XXII, 9
* ↑ Diodor de Sicília, Biblioteca històrica, XX, 47
* ↑ Diodor de Sicília, Biblioteca històrica, XX, 58-60
* 1 2 Titus Livi. Ab Urbe Condita, IX, 42
* ↑ Smith, William (ed.). «Volumnius». A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. [Consulta: 1r març 2024].
* ↑ Titus Livi, Ab Urbe Condita, X, 18-20
* ↑ Diodor de Sicília, Biblioteca històrica, XX, 57-61
# Conferència de Casablanca

La Conferència de Casablanca (nom en clau SÍMBOL) o Conferència d'Anfa es va celebrar a Casablanca, al Marroc francès, del 14 al 24 de gener de 1943, per planificar l'estratègia europea aliada per a la següent fase de la Segona Guerra Mundial. Les principals discussions van ser entre el president nord-americà Franklin Roosevelt (amb el seu estat major) i el primer ministre britànic Winston Churchill (amb el seu estat major). Stalin no va poder-hi assistir. Les decisions clau van incloure el compromís d'exigir la rendició incondicional de les potències de l'Eix; plans per a una invasió de Sicília i Itàlia abans de la invasió principal de França; una intensa campanya de bombardeig estratègic contra Alemanya; i l'aprovació d'un pla de la Marina dels EUA per avançar cap al Japó a través del Pacífic central i les Filipines. L'últim article autoritzava la campanya al Pacífic, que va escurçar la guerra. De totes les decisions preses, la més important va ser la invasió aliada de Sicília, que Churchill va impulsar en part per desviar l'atenció nord-americana de l'obertura d'un segon front a França el 1943, una mesura que temia que es traduís en baixes aliades molt elevades i no ser possible fins al 1944.
També hi van assistir el sobirà del Marroc, el sultà Muhammad V, i en representació de les forces franceses lliures, els generals Charles de Gaulle i Henri Giraud, però aquests van tenir papers menors i no van formar part de la planificació militar. Joseph Stalin, secretari general del Partit Comunista de la Unió Soviètica, es va negar a assistir-hi, citant que la batalla de Stalingrad en curs requeria la seva presència a Moscou.
Roosevelt i Churchill van emetre la Declaració pública de Casablanca, que promulgava la política de "rendició incondicional". Aquesta doctrina va arribar a representar la veu unificada de la voluntat aliada i la determinació que les potències de l'Eix es lluitarien fins a la seva derrota definitiva.

## Referències

* 1 2 Miller, Susan Gilson.. A history of modern Morocco. New York: Cambridge University Press, 2013. ISBN 978-1-139-62469-5. OCLC 855022840.
# Flegetont

El Flegetont (en grec antic: Φλεγέθων Flegethon, 'que flambeja') era un dels rius de l'infern, de curs flamejant i ple de vapors sulfurosos i que cremava sense cap combustible. Unit amb el Cocit formava l'Aqueront.
En la confluència dels dos rius es deia que hi havia una cascada. El nom del riu suggereix que es tracta d'un riu de foc, i de vegades se li donava el nom de Piriflegetont, o Flegetont de foc.

## Notes

* ↑ El verb φλέγω significa 'abrasar', 'incendiar' 'flamejar', segons el Diccionari Grec-Català, ág. 1808

## Referències

* ↑ Homer. Odissea, X, 513
* ↑ Grimal, Pierre. Diccionari de mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions de 1984, 2008, p. 204. ISBN 9788496061972.

## Bibliografia

* Parramon i Blasco, Jordi: Diccionari de la mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions 62, 1997, p. 97. Col·lecció El Cangur / Diccionaris, núm. 209. ISBN 8429741461

## Enllaços externs

* Àmplia informació sobre el riu Flegetont. (anglès)
# Nebulosa Trífida

Messier 20 (també coneguda com a Nebulosa Trífida, M20, o NGC 6514) és una nebulosa d'emissió del tipus regió HII situada en la constel·lació de Sagitari. Va ser descoberta per Guillaume Le Gentil el 1750. El seu nom ve donat per les tres línies obscures de núvols de pols que la divideixen en tres parts. Gran part de la il·luminació de la nebulosa és deguda a l'estrella massiva que hi ha al seu centre. La seva edat estimada és de 300.000 anys, que la converteix en la zona de formació estel·lar més jove que es coneix. Es troba a una distància de 5.000 anys llum de la Terra. Un sistema d'estrelles triple ocupa la zona central de la regió d'emissió.

## Observació

En bones condicions atmosfèriques és observable amb binoculars. Amb un telescopi de 200 mm de diàmetre es pot veure el sistema d'estrelles triple (moltes vegades es veurà com a doble).
* Imatge en infraroig del telescopi Spitzer.
* Imatge combinació de tres imatges NASA/ESA.

## Enllaços externs

* SEDS (anglès)
* Dades astronòmiques SIMBAD (anglès)

## Referències

* 1 2 «Messier 20». [Consulta: 3 agost 2017].
* ↑ Ralf-Dieter Scholz «Astrophysical parameters of Galactic open clusters» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 3, 18-07-2005, pàg. 1163–1173. DOI: 10.1051/0004-6361:20042523.
* ↑ «Trifid Nebula». [Consulta: 3 agost 2017].
* 1 2 Marcelo Assafin «Proper motions of the optically visible open clusters based on the UCAC4 catalog» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 2014, pàg. 79–79. DOI: 10.1051/0004-6361/201323226.
* ↑ Andrea Kunder «A RAVE investigation on Galactic open clusters» (en anglès). Astronomy and Astrophysics, 4-2017, pàg. 106–106. DOI: 10.1051/0004-6361/201630012.
* 1 2 «The orbits of open clusters in the Galaxy» (en anglès). Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, 4, 11-11-2009, pàg. 2146–2164. DOI: 10.1111/J.1365-2966.2009.15416.X.
# Linguine

Linguine, singular "linguina" (italià), és un tipus de pasta italiana similar a una tallarina prima. Les linguine són originàries de la Campània.

## Noms

El nom linguine vol dir "llengüetes" en italià. Aquesta pasta es coneix sovint amb el nom de "tallarines" en català i es comercialitza també amb aquest nom per part dels productors locals.
Els "tagliolini", un altre tipus de pasta similar comercialitzat sobretot a Itàlia, són pràcticament idèntics però més prims.

## Descripció i usos culinaris

Com a pasta seca les linguine es venen en tires rectes, com si fossin uns espaguetis plans, al contrari que les tagliatelle i les fettuccine que venen en "nius".
Aquest tipus de pasta és ideal per fer de forma senzilla amb salsa de tomàquet i formatge o també a la puttanesca.

## Vegeu també

* Tallarina
* Fettuccine

## Enllaços externs

* BBC - Recepta vegetariana (anglès)
* Linguine amb pollastre Arxivat 2009-09-04 a Wayback Machine.
* Recepta amb linguine Arxivat 2006-11-30 a Wayback Machine. (anglès)
# Copa RFER de rugbi femenina

La Copa RFER de rugbi femenina és una competició esportiva de clubs de rugbi femenins espanyols. Se celebrà per primer cop la temporada 2023-24 per tal de millorar el nivell de competitivitat del rugbi femení. De caràcter anual, és organitzada per la Federació Espanyola de Rugbi. Hi participen els setze equips de la Lliga Iberdrola i de la Divisió d'Honor B agrupats en quatre grups geogràfics: Llevant, Nord, Centre i Sur. Els quatre millors classificats de cadascun del grups disputa la fase final, que es celebra en format d'eliminatòries directes amb semifinals i final. El Silicius Rugby Majadahonda es proclamà primer campió de la competició.

## Historial

* En negreta = Equip guanyador
* (1) = Nombre de títols
* (prò.) = Pròrroga
* Nota: Noms dels equips segons l'època.
| Edició | Temp. | Data | Campió | Resultat | Finalista | Seu | refs. |
| I | 2023-24 | 21-04-2024 | CR Majadahonda (1) | 13-10 | CRAT Residencia Rialta | Camp Las Terrazas, Majadahonda | |

## Referències

* ↑ «Comienza la Copa RFER, la nueva competición femenina» (en castellà). Federación Española de Rugby, 22-09-2023. [Consulta: 22 maig 2024].
* 1 2 «El Silicius Rugby Majadahonda, primer campeón de la Copa RFER». Europa Press, 21-04-2024. [Consulta: 22 maig 2024].