OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Clarksville (Missouri)

Clarksville és una població dels Estats Units a l'estat de Missouri. Segons el cens del 2000 tenia 490 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Clarksville tenia 490 habitants, 225 habitatges, i 134 famílies. La densitat de població era de 411,3 habitants per km².
Dels 225 habitatges en un 28% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 41,3% hi vivien parelles casades, en un 13,8% dones solteres, i en un 40,4% no eren unitats familiars. En el 35,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 15,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,18 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,78.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,3% tenia menys de 18 anys, un 8% entre 18 i 24, un 28% entre 25 i 44, un 20,4% de 45 a 60 i un 18,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 83,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 23.611 $ i la renda mediana per família de 29.375 $. Els homes tenien una renda mediana de 29.375 $ mentre que les dones 17.292 $. La renda per capita de la població era de 14.728 $. Entorn del 22,3% de les famílies i el 22,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Clarksville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Clarksville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 8 agost 2010].
# Cliff Village

Cliff Village és una població dels Estats Units a l'estat de Missouri. Segons el cens del 2000 tenia 33 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Cliff Village tenia 33 habitants, 15 habitatges, i 12 famílies. La densitat de població era de 318,5 habitants per km².
Dels 15 habitatges en un 13,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 60% hi vivien parelles casades, en un 6,7% dones solteres, i en un 20% no eren unitats familiars. En el 20% dels habitatges hi vivien persones soles el 6,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,2 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,42.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 18,2% tenia menys de 18 anys, un 3% entre 18 i 24, un 24,2% entre 25 i 44, un 27,3% de 45 a 60 i un 27,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 50 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 92,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 33.750 $ i la renda mediana per família de 44.375 $. Els homes tenien una renda mediana de 33.125 $ mentre que les dones 21.667 $. La renda per capita de la població era de 19.243 $. Cap de les famílies estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Cliff Village». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Cliff Village». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 8 agost 2010].
# Coffey

Coffey és una població dels Estats Units a l'estat de Missouri. Segons el cens del 2000 tenia 140 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Coffey tenia 140 habitants, 56 habitatges, i 38 famílies. La densitat de població era de 270,3 habitants per km².
Dels 56 habitatges en un 37,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 55,4% hi vivien parelles casades, en un 8,9% dones solteres, i en un 30,4% no eren unitats familiars. En el 28,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 17,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,5 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,05.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,6% tenia menys de 18 anys, un 10,7% entre 18 i 24, un 18,6% entre 25 i 44, un 23,6% de 45 a 60 i un 18,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 81,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 15.000 $ i la renda mediana per família de 17.813 $. Els homes tenien una renda mediana de 24.167 $ mentre que les dones 14.375 $. La renda per capita de la població era d'11.415 $. Entorn del 38,5% de les famílies i el 43,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Coffey». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Coffey». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 8 agost 2010].
# Creve Coeur (Missouri)

Creve Coeur és una població dels Estats Units a l'estat de Missouri. Segons el cens del 2000 tenia 16.500 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Creve Coeur tenia 16.500 habitants, 6.988 habitatges, i 4.465 famílies. La densitat de població era de 628,9 habitants per km².
Dels 6.988 habitatges en un 25,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 57,6% hi vivien parelles casades, en un 4,6% dones solteres, i en un 36,1% no eren unitats familiars. En el 30,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 10,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,29 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,89.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 21% tenia menys de 18 anys, un 6,9% entre 18 i 24, un 25% entre 25 i 44, un 27,9% de 45 a 60 i un 19,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 43 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 91,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 75.032 $ i la renda mediana per família de 99.100 $. Els homes tenien una renda mediana de 65.106 $ mentre que les dones 39.102 $. La renda per capita de la població era de 47.905 $. Entorn de l'1,4% de les famílies i el 2,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Creve Coeur». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Creve Coeur». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 8 agost 2010].
# Martí Joan de Calders

Martí Joan de Calders fou prior de Sant Marçal de Montseny. Va esser nomenat President de la Generalitat de Catalunya a l'abril de 1587 per substituir a Pere Oliver de Boteller i de Riquer a la mort d'aquest i només per tres mesos fins a final de trienni. Havia estat insaculat com a oïdor el 1566 i com a diputat eclesiàstic el 1569.
Anys més tard fou paborde de Sant Cugat i va participar en representació dels braços en múltiples ocasions.

## Bibliografia

* Història de la Generalitat de Catalunya i els seus Presidents Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2003. ISBN 84-412-0885-9 (Vol.2)
Presidents de la Generalitat de Catalunya :
# Reducció de Wolff-Kishner

La reducció de Wolff-Kishner és una reacció química que redueix completament una cetona (o aldehid) a un alcà.
Originalment, el mètode involucrava l'escalfament de la hidrazona amb etòxid de sodi en un reactor tancat a prop de 200 °C. S'ha trobat que d'altres bases són igualment efectives.
S'han publicat algunes revisions.

## Mecanisme de reacció

El mecanisme més probable involucra l'eliminació d'un anió alquil en el pas final:
El mecanisme involucra primer la formació de la hidrazona, en un mecanisme que és probablement anàleg a la formació d'una imina. Una successió de deprotonacions resulten finalment en l'evolució del nitrogen. El mecanisme pot ser justificat per l'evolució del nitrogen degut a factors termodinàmics.

## Modificació de Huang-Minlon

La modificació de Huang-Minlon és una convenient modificació a la reducció de Wolff-Kishner i involucra escalfar el compost de carbonil, hidròxid de potassi i hidrazina juntament amb etilenglicol en una síntesi d'un sol pas.

## Bibliografia

* Todd, D. The Wolff-Kishner Reduction. A Org. React. (eds. Adams, E.); John-Wiley & Sons, Inc.: London, 1948, 4, 378
* Hutchins, R. O. Reduction of C=X to CH₂ by Wolff-Kishner and Other Hydrazone Methods. A Comp. Org. Synth. (eds. Trost, B. M., Fleming, I.); Pergamon: Oxford, 1991, 8, 327

## Vegeu també

* Reducció de Clemmensen
* Níquel Raney
* Reacció de Wharton
# Kot v sapogakh

Kot v sapogakh (transcripció del títol original en rus, Кот в сапогах, en català El gat amb botes) és una òpera breu de conte de fades per a nens en tres actes, quatre escenes, amb música de César Cui i llibret de Marina Stanislavovna Pol. Composta el 1913, es va estrenar a Roma el 1915 amb el títol Il gato con gli stivali.
Una edició soviètica de l'òpera, amb un llibret revisat, va ser publicat el 1961. Per als anys setanta aquesta òpera es va fer popular en el que llavors era l'Alemanya de l'Est com Der gestiefelte Kater. Sota aquest títol va ser enregistrada posteriorment en CD per l'Òpera Estatal de Stuttgart el 1999 en una versió dissenyada per a la ràdio.

## Argument

La trama segueix molt estretament el conte de fades de Perrault, amb una introducció instrumental i danses inserides.

## Discografia

* Der gestiefelte Kater: Märchenoper von César Cui in der Hörspielfassung von Limiti von Keyserlingk. Fassung für Kammerorchester: Andreas Breitscheid. Koproduction: Junge Oper der Staatsoper Stuttgart / Südwestrundfunk / Patmos Verlag GmbH & Co. KG, Düsseldorf, 1999. Patmos CD, 3-491-88764-X.

## Bibliografia

* Boes, Robert. "Nuremberg." Opera [Londres], v. 32 (1981), pàg. 288-289.
* Cui, César. Кот в сапогах: опера-сказка трех действиях. [Puss-in-Boots: òpera en tres actes.] Светлячок, 1913.
** Edició soviètica (revisada): Кот в сапогах: опера-сказка для детей в двух действиях, четырех картинах. Либретто М. Львовского. [Puss-in-Boots: opera-fairytale for children in two acts, four tableaux. Llibret de M. Lvovsky.] Moscou: Гос. муз. изд-во, 1961.
* Nazarov, A.F. Цезарь Антонович Кюи. [Cezar' Antonovič Kjui.] (Moscou: Muzyka, 1989).
* Papp, G. "Der Gestiefelte Kater und 'Kling-Klang, Rockmuzik zoom Antassen'," Musik und Gesellschaft, v. 32 (1982), p. 472.
# Chinde

Chinde és una illa i una vila de Moçambic. L'illa està formada pel territori entre el Zambeze i un braç proper a la desembocadura conegut com a riu Chinde, i també com canal Chinde. La ciutat es troba a la punta nord-est de l'illa a la desembocadura del riu o canal Chinde.
El 1891 els portuguesos con concedir als britànics l'administració comercial d'un petit terreny de l'illa; el contracte es va signar el 1892 i es va expandir a deu hectàrees el 1898. L'objecte d'aquesta concessió era que els britànics disposessin d'una zona de lliure comerç per i des del seu territori de Niassalàndia (Nyassaland); al mateix temps havia de servir com estació postal. L'illa va utilitzar els segells de Nyassaland; a alguns dels exemplars usats es pot comprovar la marca de correus de Chinde. L'obertura del ferrocarril entre el territori de la Companyia de Moçambic i Nyassaland, el 1922, va fer perdre importància a l'establiment. La concessió fou cancel·lada el 1925.
# Barracuda

La barracuda (Sphyraena barracuda) és un peix teleosti de la família dels esfirènids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Pot arribar a 200 cm de llargària total.

## Alimentació

Menja peixos, cefalòpodes i gambes.

## Distribució geogràfica

Es troba a les costes dels oceans Índic i Pacífic (des de les costes del Mar Roig i de l'Àfrica oriental fins a les de les Hawaii, Illes Marqueses i Tuamotu), a l'Atlàntic occidental (des de Massachusetts, Bermuda i el Carib fins al Brasil) i a l'Atlàntic oriental (Sierra Leone, Costa d'Ivori, Togo, Nigèria, Senegal, Mauritània i São Tomé).

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 «Sphyraena barracuda» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).
* ↑ «Sphyraena barracuda (Commerson's Sea Pike)» (en anglès). ZipcodeZoo.com. Arxivat de l'original el 17 de juliol 2010. [Consulta: 4 d’agost 2008].

## Enllaços externs

* Àmplia informació sobre aquest peix (anglès)
# Utersum

Utersum (frisó septentrional Ödersem, danès Yttersum) és un dels municipis de l'illa de Föhr (Illes Frisones) que forma part del districte de Nordfriesland, dins l'Amt Föhr-Amrum, a l'estat alemany de Slesvig-Holstein. El municipi inclou el llogaret de Hedehusum. Segons el cens de 2022 te una població de 412 habitants.

## Història

Es conserven tres dòlmens que són testimoni dels assentaments ja des de l'edat de bronze.
Com a part de l'oest de Föhr, Utersum pertanyia als enclavaments danesos i va ser, doncs, directament relacionada amb el Regne de Dinamarca, mentre que l'est de Föhr i Wyk i es van adherir al Ducat de Slesvig. Només quan Dinamarca va perdre Slesvig davant Prússia, després de la Guerra dels Ducats el 1864 Utersum va formar part de Slesvig-Holstein.
Utersum, Hedehusum i el municipi limítrof de Witsum van ser els únics a la zona II del plebiscit de Slesvig de 1920 en votar a favor de Dinamarca, ja que no es troba a la mateixa frontera, però, es van quedar a Alemanya.

## Referències

* ↑ «Schleswig-Holstein (Germany): Cities and Communes in Counties - Population Statistics, Charts and Map». citypopulation.de. [Consulta: 15 març 2025].

## Enllaços externs

* Utersum (alemany)
# Mòdul d'un nombre complex

Donat un nombre complex z = a + ib, es defineix el mòdul del nombre complex com el nombre real positiu $|z|={\sqrt {a^{2}+b^{2}}}={\sqrt {z{\overline {z}}}}$ (veure arrel quadrada i conjugat).
El nom de mòdul fou creat per Jean-Robert Argand en el seu Assaig sobre una manera de representar les quantitats imaginàries amb construccions geomètriques.
Si es representa el nombre complex com un vector que va de l'origen fins a un punt del pla que té per ordenada la part real del nombre complex i per abscissa la part imaginària, el mòdul del vector és el mòdul del nombre complex.

## Propietats principals

El mòdul verifica les següents propietats:
* ${\left|z\right|}\geq 0\,$
* ${\left|z\right|}=0\Leftrightarrow z=0\,$
* ${\left|z_{1}.z_{2}\right|}=\left|z_{1}\right|.\left|z_{2}\right|\,$
* $\!{\left|{{z_{1}} \over {z_{2}}}\right|}={{\left|z_{1}\right|} \over {\left|z_{2}\right|}},\;si\;{z_{2}}\neq {0}\,$
* ${\left|z_{1}+z_{2}\right|}\leq {\left|z_{1}\right|+\left|z_{2}\right|}\,$ : desigualtat triangular
* ${\left|z_{1}-z_{2}\right|}\geq {{\Big |}{\left|z_{1}\right|-\left|z_{2}\right|}{\Big |}}\,$
Si s'interpreta z com un punt en el pla, és a dir, si es considera la seva imatge, llavors |z| és la distància de la imatge de z a l'origen.
És útil interpretar l'expressió |x - y| com la distància entre els dos nombres complexos x i y en el pla complex.
L'aplicació següent és una distància:
    ${\begin{array}{ccc}\mathbb {C} \times \mathbb {C} &\rightarrow &\mathbb {R} _{+}\\(z_{1},z_{2})&\mapsto &|z_{1}-z_{2}|\end{array}}$

## Altres propietats

Per a tot complex z, $|{\overline {z}}|=|z|=|-{\overline {z}}|=|-z|$.
Per qualsevol parella de reals x i y, $|x|\leq {\sqrt {x^{2}+y^{2}}}=|x+iy|$ i $|y|\leq {\sqrt {x^{2}+y^{2}}}$ (|x| i |y| són els valors absoluts respectivament de x i de y)

### Cas d'igualtat en la desigualtat triangular

Per a tots els nombres complexos z i z', |z+z'|=|z|+|z'| si i només si ${\overline {z}}z'\in \mathbb {R} _{+}$, si i només si existeix un real positiu $\lambda$ tal que $z'=\lambda z$ o $z=\lambda z'$, i si i només si les imatges de z i z' pertanyen a una mateixa semirecta d'origen O.
Sia n un nombre natural no nul, i $z_{1},z_{2},\cdots ,z_{n}$ n nombres complexos. Es té $|z_{1}+z_{2}+\cdots +z_{n}|\leq |z_{1}|+|z_{2}|+\cdots +|z_{n}|$ (desigualtat triangular generalitzada). Hi ha igualtat si i només si les imatges $M_{k}$ dels nombres complexos $z_{k}$ pertanyen a una mateixa semirecta d'origen O.
El conjunt $\mathbb {U}$ dels nombres complexos de mòdul 1 és un subgrup de $\left(\mathbb {C} ^{*},\times \right)$
L'aplicació $z\mapsto |z|$ de $\left(\mathbb {C} ^{*},\times \right)$ en $\left(\mathbb {R} ^{*},\times \right)$ és un morfisme de grups. El seu nucli és el conjunt $\mathbb {U}$.
S'anomena $\mathbb {U}$ el grup de les unitats.
# Venus del mirall

La Venus del mirall és un quadre del pintor espanyol Diego Velázquez. Actualment es troba a la National Gallery de Londres, on se l'exhibeix com The Toilet of Venus o The Rokeby Venus. El sobrenom «Rokeby» prové que durant tot el segle xix estava al Rokeby Hall de Yorkshire. Anteriorment va pertànyer a la Casa d'Alba i a Godoy, època en què segurament es conservava al Palau de Buenavista de Madrid.
Durant la Guerra del Francès, el quadre va ser robat per soldats francesos del palau de Godoy, en el marc de l'espoli artístic, i va passar per mans de George Augustus Wallis, pintor britànic, que treballava a Espanya com a agent de William Buchanan, un important marxant d'art, que porta la pintura a Anglaterra el 1813.
L'obra, pintada segurament durant la seva estada a Itàlia (1649-1651), representa la deessa Venus en una pose eròtica, tombada sobre un llit i mirant en un mirall que sosté el déu de l'amor sensual, el seu fill Cupido. Es tracta d'un tema mitològic a què Velázquez, com és usual en ell, dona tracte mundà. No tracta la figura com a una deessa sinó, simplement, com a una dona. Aquesta vegada, tanmateix, prescindeix del toc irònic que empra amb Bacus, Mart o Vulcà.

## Vegeu també

* Venus d'Iluro

## Referències

* ↑ L. Cirlot (dir.), National Gallery, Col. «Museos del Mundo», Tomo 1, Espasa, 2007. ISBN 978-84-674-3804-8, pp. 128-129

## Enllaços externs

* Article sobre el quadre a la pàgina web de la National Gallery
# Harper's Magazine

Harper's Magazine (també anomenada Harper's) és una revista mensual estatunidenca que tracta de temes polítics, financers, artístics i literaris. Fundada el 1850, és una de les publicacions més antigues dels Estats Units, amb un tiratge que el 2006 va arribar als 220.000 exemplars.

## Història

Harper's Magazine va ser llançada com Harper's New Monthly Magazine el juny de 1850, per l'editorial Harper & Brothers de Nova York, que també va fundar la revista Harper's Bazaar, més tard acabant per convertir-se en HarperCollins Publishing. La primera tirada de 7.500 exemplars, es va esgotar gairebé immediatament; sis mesos més tard, la circulació estava al voltant de 50.000 exemplars.
Els primers números van reproduir material ja publicat a Anglaterra, però la revista aviat estava publicant el treball d'artistes i escriptors d'Amèrica, així com comentaris de personalitats com Winston Churchill i Woodrow Wilson.
El 1962, Harper & Brothers es va fusionar amb Row, Peterson & Company, convertint-se en Harper & Row (ara HarperCollins). El 1965, la revista va ser incorporat separadament, i es va convertir en una divisió del Minneapolis Star and Tribune Company. El 17 de juny de 1980, el Star Tribune va anunciar que deixaria de publicar Harper's Magazine, després de l'edició d'agost 1980, però, el 9 de juliol de 1980, John R. MacArthur i el seu pare, Roderick, van obtenir promeses dels consells de direcció de John D. i Catherine T. MacArthur Foundation, l'Atlantic Richfield Company i del CEO Robert Orville Anderson per a reunir un milió i mig de dòlars necessaris per establir la Harper's Magazine Foundation, que actualment publica la revista.

## Col·laboradors notables

| Horatio Alger Frederic H. Balfour Wendell Berry John R Chapin Winston Churchill Florence Earle Coates Stephen A. Douglas Theodore Dreiser Irwin Edman Jonathan Franzen Robert Frost Barbara Garson John Taylor Gatto Horace Greeley Mark Greif Barbara Grizzuti Harrison Edward Hoagland Richard Hofstadter Winslow Homer William Dean Howells Seymour Hersh Henry James Naomi Klein Tom Wolfe Jack London Fitz Hugh Ludlow Norman Mailer Stanley Milgram | John Stuart Mill John Muir Thomas Nast Cynthia Ozick Michael Pollan Frederic Remington Marilynne Robinson Richard Rodriguez Theodore Roosevelt George Saunders Miranda July Jane Smiley John Steinbeck Sara Teasdale Henry L. Stimson Alfred Thomas Story Susan Straight Booth Tarkington Hunter S. Thompson Mark Twain Rebecca Curtis John Updike Kurt Vonnegut David Foster Wallace E.B. White Woodrow Wilson Sylvia Plath Slavoj Žižek |

## Vegeu també

* Harper's Bazaar

## Referències

* ↑ «ASME Announces National Magazine Awards Finalists» (en anglès). ASME. Arxivat de l'original el 2008-09-22. [Consulta: 4 març 2010].
* ↑ «History of Harper's» (PDF) (en anglès). Harper's. [Consulta: 5 març 2010].
* ↑ Facts on File 1980 Yearbook, pp.501, 582
* ↑ Elaine Woo. «Arco founder led firm into major civic philanthropy» (en anglès). Los Angeles Times, 05-12-2007. [Consulta: 5 març 2010].

## Enllaços externs

* Lloc web de Harper's (anglès)
# Wrixum

Wrixum (frisó septentrional Wraksem, danès Vriksum) és un dels municipis de l'illa de Föhr (Illes Frisones) que forma part del districte de Nordfriesland, dins l'Amt Föhr-Amrum, a l'estat alemany de Slesvig-Holstein. Segons el cens de 2022 te una població de 561 habitants.

## Agermanaments

* Aub

## Referències

* ↑ «Schleswig-Holstein (Germany): Cities and Communes in Counties - Population Statistics, Charts and Map». citypopulation.de. [Consulta: 15 març 2025].

## Enllaços externs

* Wrixum
# Nicasio Velayos Velayos

Nicasio Velayos Velayos (* Cardeñosa, 14 de desembre de 1877 - † Àvila, 21 de juny de 1951) fou un advocat i polític espanyol.

## Biografia

Terratinent, va ser elegit diputat per Àvila a les eleccions de 1916, 1918 i 1923, al proclamar-se la Segona República Espanyola va tornar a obtenir aquest escó en les eleccions de 1931, 1933 i 1936 en les quals va participar com membre del Partit Agrari. Va ser ministre d'Agricultura en el govern que va presidir Alejandro Lerroux entre el 6 de maig i el 25 de setembre de 1935 i degà de la facultat de dret.

## Referències

* ↑ «Ministros y miembros de organismos de gobierno. Regencias, Juntas de Gobierno, etc (1808-2000)». Centro de Ciencias Humanas y Sociales (CCHS) del CSIC. Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 15 febrer 2015].
* ↑ Cuenca Toribio i Miranda García, 1991, p. 68.

## Bibliografia

* Cuenca Toribio, José Manuel; Miranda García, Soledad «Sociología de los ministros de la II República». Revista de estudios políticos, 71, 1991, pàg. 53-86. ISSN: 0048-7694.
* Gil Cuadrado, Luis Teofilo. El Partido Agrario Español (1934-1936): Una alternativa conservadora y republicana. Madrid: Universidad Complutense de Madrid, 2006. ISBN 978-84-669-2932-5.