# Strengita

La strengita és un mineral de la classe dels fosfats que pertany al grup de la variscita. Rep el nom de l'alemany Johann August Streng (1830-1897).

## Característiques

La strengita és un fosfat de fórmula química FePO₄·2H₂O. Cristal·litza en el sistema ortoròmbic. La seva duresa a l'escala de Mohs es troba entre 3,5 i 4. És una espècie dimorfa de la fosfosiderita. Forma una sèrie de solució sòlida amb la variscita, i és l'anàleg amb fosfat de l'escorodita.
Segons la classificació de Nickel-Strunz pertany a «08.CD: Fosfats sense anions addicionals, amb H₂O, només amb cations de mida mitjana, amb proporció RO₄:H₂O = 1:2» juntament amb els següents minerals: kolbeckita, metavariscita, fosfosiderita, mansfieldita, escorodita, variscita, yanomamita, parascorodita, ludlamita, sterlinghil·lita i rollandita.
La strengita alumínica és una varietat d'aquesta espècie en que l'alumini, una impuresa típica d'aquest mineral, reemplaça el ferro (III).

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a la mina Eleonore, una antiga mina de ferro situada uns 2 km al nord-oest de Bieber i a uns 10 km al nord-est de Wetzlar, dins la regió de Giessen (Hessen, Alemanya). Als territoris de parla catalana ha estat descrita al camp de pegmatites de Cotlliure (Rosselló, Catalunya del Nord), a les mines de Bruguers (Gavà, Baix Llobregat) i al Turó de Montcada (Montcada i Reixac, Vallès Occidental).
Al planeta Mart el rover Curiosity va trobar uns nóduls d'un fosfat no identificat al cràter Gale, i que els científics creuen que podria tractar-se de strengita o bé de fosfosiderita.

## Referències

* ↑ «Strengite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 9 desembre 2023].
* ↑ «Aluminian Strengite». Mindat. [Consulta: 9 desembre 2023].
* ↑ «Eleonore Mine, Rodheim-Bieber, Biebertal, Giessen, Giessen Region, Hesse, Germany». Mindat. [Consulta: 9 desembre 2023].
* ↑ BERBAIN. C, RILEY. T, FAVREAU. G,. hosphates des pegmatites du massif des Albères. Ed Association française de Microminéralogie, 2012 [Consulta: 9 desembre 2023].
* ↑ Bareche, Eugeni. Els minerals de Catalunya: segle XX. Barcelona: Grup Mineralògic Català, 2006, p. 269. ISBN 84-609-9071-0 [Consulta: 9 desembre 2023].
* ↑ Joan Rosell, Josep L. Garrido «Minerals from Montcada Hill Quarry.Barcelona, Catalonia, Spain». Mineral Up, 2, 2006 [Consulta: 9 desembre 2023].
* ↑ Treiman, Allan H.; Lanza, Nina L.; VanBommel, Scott; Berger, Jeff; Wiens, Roger; Bristow, Thomas; Johnson, Jeffrey; Rice, Melissa; Hart, Reginald; McAdam, Amy; Gasda, Patrick; Meslin, Pierre-Yves; Yen, Albert; Williams, Amy J.; Vasavada, Ashwin; Vaniman, David; Tu, Valerie; Thorpe, Michael; Swanner, Elizabeth D.; Seeger, Christina; Schwenzer, Susanne P.; Schröder, Susanne; Rampe, Elizabeth; Rapin, William; Ralston, Silas J.; Peretyazhko, Tanya; Newsom, Horton; Morris, Richard V.; Ming, Douglas; Loche, Matteo; Le Mouélic, Stéphane; House, Christopher; Hazen, Robert; Grotzinger, John P.; Gellert, Ralf; Gasnault, Olivier; Fischer, Woodward W.; Essunfeld, Ari; Downs, Robert T.; Downs, Gordon W.; Dehouck, Erwin; Crossey, Laura J.; Cousin, Agnes; Comellas, Jade M.; Clark, Joanna V.; Clark, Benton; Chipera, Steve; Caravaca, Gwenaël; Bridges, John; Blake, David F.; Anderson, Ryan «Manganese-Iron Phosphate Nodules at the Groken Site, Gale Crater, Mars». Minerals, 13, 9, 25-08-2023, pàg. 1122. DOI: doi:10.3390/min13091122 [Consulta: 9 desembre 2023].