OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Eleccions al Parlament Europeu de 1999 (Grècia)

Les Eleccions al Parlament Europeu de 1999 es van celebrar a Grècia el 13 de juny de 1999 per escollir els 25 membres grecs al Parlament Europeu. Els membres eren elegits per representació proporcional de llistes de partit amb un llindar del 3% per a qualsevol partit.

## Resultats

| | Nova Democràcia (ND) | PPE | 2.314.371 | 36.00 | 9 / 25 | = |
| | Moviment Socialista Panhel·lènic (PASOK) | PSE | 2.115.844 | 32.91 | 9 / 25 | 1 |
| | Partit Comunista de Grècia (KKE) | GUE | 557.365 | 8,67 | 3 / 25 | 1 |
| | Moviment Democràtic Social (DIKKI) | GUE | 440.191 | 6,85 | 2 / 25 | Nou |
| | Synaspismós (SYN) | GUE | 331.928 | 5.16 | 2 / 25 | = |
| | Primavera Política (PA) | ENF | 146.512 | 2.28 | 0 / 25 | 2 |
| | Altres | - | 522.485 | 8,13 | - | |
| Total | Total | Total | 6,712,684 | | 25 | |

## Referències

* ↑ «Ευρωεκλογές 1999: Η Ευρώπη στρέφεται στον συντηρητισμό» (en grec), 13-06-2000. [Consulta: 19 febrer 2024].
# Anòxia

L'anòxia és la manca (o gairebé manca) d'oxigen respirable en les cèl·lules, els teixits d'un organisme o en un sistema aquàtic, és la forma greu d'hipòxia. Pot ser deguda a una patologia pulmonar (anòxia anòxica), a la disminució o alteració de l'hemoglobina que impedeix la fixació de l'oxigen en quantitats suficients (anòxia anèmica), a la disminució de la circulació sanguínia (anòxia per estenosi) o a la incapacitat dels teixits de fixar l'oxigen (anòxia histotòxica). En els ambients aquàtics (llacs, mars), l'anòxia es produeix quan el consum d'oxigen per part dels organismes és superior a la seva producció per fotosíntesi. També compte en aquest balanç els fluxos d'oxigen entre l'aigua i l'aire o entre un cos d'aigua i un altre. L'anòxia es produeix en casos extrems d'eutrofització i condueix a la producció de sulfur d'hidrogen (àcid sulfhídric) per part dels bacteris sulfat-reductors.
# Burglinde Pollak

Burglinde Pollak (Werder (Havel), 10 de juny de 1951), de soltera Burglinde Grimm, és una atleta alemanya, ja retirada, especialista en pentatló, que va competir sota bandera de la República Democràtica Alemanya.

## Carrera esportiva

Va participar, als 21 anys, en els Jocs Olímpics d'Estiu de 1972 realitzats a Múnic (Alemanya Occidental), on va aconseguir guanyar la medalla de bronze en la prova femenina de pentaltó, un metall que aconseguí revalidar en els Jocs Olímpics d'Estiu de 1976 realitzats a Mont-real (Canadà). En els Jocs Olímpics d'Estiu de 1980 realitzats a Moscou (Unió Soviètica) finalitzà sisena en aquesta mateixa prova, aconseguint així un diploma olímpic.
Durant la seva carrera esportiva va establir tres rècords mundials, el 1970, 1972 i 1973.
Al llarg de la seva carrera ha guanyat tres medalles de plata en el Campionat d'Europa d'atletisme.
Una vegada retirada va exercir de fisioterapeuta a la seva pròpia clínica.

## Referències

* 1 2 «Olympedia – Burglinde Pollak». [Consulta: 9 març 2025].
* ↑ Women, Pentathlon > World Records Progression. trackfield.brinkster.net
* ↑ Hans Groschupp (10 June 2011) "Die ewige Weltrekordlerin", Märkische Allgemeine
# SingStar

El SingStar és una sèrie de videojocs per a les consoles PlayStation 2, PlayStation 3, i PlayStation 4 que simula un karaoke que utilitza l'entonació de la veu per calcular les puntuacions.
Llençat inicialment per a PlayStation 2 en 2004, van anar apareixent llançaments fins a la PlayStation 4, sent l'últim SingStar Celebration en 2017, i els servidors per al joc van deixar de ser operatius el 31 de desembre de 2020, quedant únicament operativa en mode local. i havent llençat edicions per a diferents gèneres o grups musicals com Queen, ABBA, Take That o Disney. Durant les cançons, a la pantalla hi surt de fons el videoclip de la cançó i unes barres horitzontals que representen el to amb el que s'ha de cantar la cançó i serveix per guiar els concursants. Segons el nivell de dificultat, les barres són més o menys estretes per exigir un nivell més alt d'afinació. La lletra surt a sota de les pantalles. La compatibilitat amb la càmera Eye Toy permet, en lloc de veure el videoclip de la cançó, veure's mentre cantes i gravar-se. Hi ha diverses categories en base de les seves puntuacions.

## Referències

* 1 2 Batchelor, James. The Best Non-Violent Video Games (en anglès), 2023, p. 133 [Consulta: 2 setembre 2023].
* ↑ Hall, Chris. «SingStar servers are being switched off, but the game will live on offline» (en anglès). Pocket Lint, 05-11-2019. [Consulta: 2 setembre 2023].

## Vegeu també

* SingStar Queen
# Bandera de Liechtenstein

La Bandera de Liechtenstein està composta de dues bandes horitzontals d'igual grandària, sent blava la superior i vermella la inferior, amb la corona de príncep d'or al quarter superior esquerre. Els colors de la bandera estan presos dels colors de la casa reial del Principat en el segle xviii. La corona es va afegir el 1937 després que l'equip olímpic de Liechtenstein descobrís en els Jocs Olímpics de 1936 que la bandera del seu país era idèntica a la d'Haití. El disseny de la corona es va modificar lleugerament el 1982.

## Construcció i dimensions
### Simbolisme

Els colors i símbols de la bandera tenen significats culturals, polítics i regionals. El blau representa el cel, mentre que el vermell al·ludeix als "focs del vespre" que s'encenen dins les cases de tot el país. La corona, el color de la qual es discuteix, personifica la "unitat del poble i el seu príncep". Mentre que The World Factbook i Reuters la descriuen de color daurat, altres fonts, com Whitney Smith a l'Encyclopædia Britannica la descriu com a groga.

### Colors

| Model de color | Blau | Vermell | Groc |
| RAL | 5010 | 3020 | 1016 |
| RGB | 0, 39, 128 | 207, 9, 33 | 255, 217, 59 |
| CMYK | 100-70-0-50 | 0-96-84-19 | 0-15-77-0 |
| HTML | #002780 | #CF0921 | #FFD93B |

## Banderes històriques

| Data | Ús | Descripció |
| 1719–1852 | Principat de Liechtenstein | Dues franges horitzontals vermella i groga d'iguals dimensions. Proporcions 3:5. |
| 1852–1921 | Principat de Liechtenstein | Dues franges verticals blava i vermella d'iguals dimensions. Proporcions 3:5. |
| 1921–1937 | Principat de Liechtenstein | Dues franges horitzontals blava i vermella d'iguals dimensions. Proporcions 3:5. |
| 1937–1982 | Principat de Liechtenstein | Dues franges horitzontals blava i vermella d'iguals dimensions amb la corona de príncep al quarter superior esquerra. Proporcions 3:5 |

## Referències

* ↑ «über Wappen, Farben, Siegel und Embleme des Fürstentums Liechtenstein (Wappengesetz)» (en alemany). Liechtensteinisches Landesgesetzblatt, Nr. 58, 30-06-1982.
* 1 2 «Liechtenstein» (en anglès). Flags Of The World. [Consulta: 14 juny 2022].
* ↑ «Liechtenstein - Details» (en anglès). The World Factbook. [Consulta: 14 juny 2022].
* ↑ «Flag bearing: a potted history» (en anglès). Reuters. [Consulta: 14 juny 2022].
* ↑ «Flag of Liechtenstein». Complete Flags of the World: The Ultimate Pocket Guide, 2014, p207 [Consulta: 14 juny 2022].
# Múscul bíceps braquial

El bíceps braquial (musculus biceps brachii) és un múscul localitzat al braç. Té diverses funcions, encara que les dues principals són la flexió del colze i la rotació de l'avantbraç. Els dos caps sorgeixen en l'escàpula i s'uneixen per formar un sol ventre muscular que està unit a la part superior de l'avantbraç. Mentre que al bíceps creua l'espatlla i les articulacions del colze, la seva funció principal se situa en el braç, ja que flexiona el colze i supina l'avantbraç. Tots dos moviments s'utilitzen, per exemple, quan s'obre una ampolla amb un llevataps: primer bíceps descargola el suro (supinació), a continuació, es tira del suro (flexió).
És un dels músculs més coneguts i més estudiats, atès que és força superficial i es marca en totes les persones, independentment de si són esportistes o no.

## Terminologia

El terme bíceps braquial prové del llatí i vol dir 'dos caps del braç', en referència al fet que el múscul té dos orígens diferents, però una inserció comuna, propera al colze.
La paraula «bíceps» és utilitzada tant pel singular com pel plural: la forma bícep, encara que a vegades s'utilitza, és incorrecta (en llatí el plural seria bicipites, però no s'utilitza).

## Anatomia

Proximalment, el cap curt del bíceps s'origina a l'apòfisi coracoide de l'escàpula. El tendó del cap llarg passa entre la càpsula articular del cap de l'húmer, originant-se a l'escàpula en el tubercle supraglenoidal.
Distalment, el bíceps s'insereix en la tuberositat radial, i donat que aquest os pot girar, el bíceps també supina l'avantbraç. El bíceps també s'uneix a la fàscia de part medial del braç, a l'aponeurosi bicipital (lacertus fibrosus).
Per sota del bíceps braquial trobem dos músculs addicionals: el múscul coracobraquial, que, igual que el bíceps, s'origina a l'apòfisi coracoide de l'escàpula, i el múscul braquial, que s'insereix en el cúbit i l'húmer.

## Funcions

El bíceps és triarticular, és a dir, actua sobre tres articulacions. Les funcions més importants són la flexió del colze i la supinació de l'avantbraç.
Les articulacions sobre les quals actua i les seves funcions són les següents:
* Articulació glenohumeral - Flexió.
* Articulació del colze - Flexió.
* Articulació radiocubital proximal - Supinació de l'avantbraç.

## Referències

* 1 2 3 «múscul». Diccionari enciclopèdic de medicina. Enciclopèdia Catalana, S.A. 1997-2010. Arxivat de l'original el 2012-10-02. [Consulta: 23 març 2014].
* ↑ Lippert, Lynn S. Clinical kinesiology and anatomy. 4a ed.. Filadèlfia: F. A. Davis Company, 2006, p. 126–7. ISBN 978-0-8036-1243-3.
    Aquest article incorpora text de l'edició de l'Anatomia de Gray en domini públic.

## Imatges

* Bíceps i tríceps.
* Cap curt Cap llarg
* El terç mitjà i distal del múscul bíceps braquial esquerre
* La part proximal del múscul bíceps braquial esquerre
* Secció transversal dels músculs de les extremitats superiors.

## Vegeu també

* Tendinitis

## Enllaços externs

* Figura anatòmica: 06:05-01 a Human Anatomy Online, SUNY Downstate Medical Center
# Connector (aplicació informàtica)

Un connector és un programa informàtic, d'execució senzilla i opcional, que afegeix funcions al sistema o vincula dos programes o dues aplicacions independents perquè es complementin. Es fa servir també l'argot anglès plugin. Pot ser produït per la mateixa companyia del programa o per un tercer.
És una programma que interacciona amb una altra programma per aportar-li una funció o utilitat addicional, generalment molt específica, com per exemple servir com a controlador en una aplicació, per a fer així funcionar un dispositiu en un altre programa. Aquesta aplicació addicional és executada per part de l'aplicació principal. Els connectors típics tenen la funció de reproduir determinats formats de gràfics, dades multimèdia, codificar/descodificar correus electrònics, filtrar imatges de programes gràfics, etc.
Es distingeix de l'addin o complement, que és un afegit integrat en el programa per els complements normalment s'integren al programa principal pel proveïdor i l'usuari normalment no els instal·la o gestiona.

## Referències

* ↑ «connector». A: Societat de la informació. Noves tecnologies i Internet: diccionari terminològic. 2a ed. rev. i ampl.. Barcelona: TERMCAT, Centre de Terminologia, 2003. ISBN 84-393-6127-0.
* ↑ «addin». A: Societat de la informació. Noves tecnologies i Internet: diccionari terminològic. 2a ed. rev. i ampl.. Barcelona: TERMCAT, Centre de Terminologia, 2003. ISBN 84-393-6127-0.
# Emili Gaya i Vilagrassa

Emili Gaya i Vilagrassa (Reus, 29 de gener del 1902 - Barcelona, 15 de gener del 1923) va destacar com a músic i compositor de sardanes.
Era fill del comerciant i esportista Josep Gaya Vallduví. Als sis anys ja rebia lliçons de solfeig del mestre Ricard Guinart a Reus. En traslladar-se la seva família a Barcelona va ingressar a l'Escola Municipal de Música, on estudià solfeig i teoria musical amb Frederic Alfonso i Ferrer, violí amb Clemente Ibarguren, i harmonia i instrumentació amb Enric Morera. Amb setze anys, va ser contractat com a professor auxiliar de solfeig de l'Escola, càrrec que exercí fins a la mort. Era membre de l'orquestra de concerts dels Amics de la Música, tocà la viola i havia estat un dels fundadors i vicepresident de l'Associació Catalana d'Artistes. Interessat en els agrupaments corals, va ser sots-director del cor Catalunya Nova i, més tard, director de la secció coral del Foment Martinenc. Va escriure diverses sardanes i cançons per a cor i piano, per a quatre veus, per a cor i violí i per a orquestra.

## Obres

* Reus (1921), sardana, que en els curts inclou una música popular reusenca que toquen els grallers dels Gegants de Reus
* La Joia Martinenca (1922), sardana
* Tot dansant (1921), sardana
* A la gentil Rosa. Per a coral i piano. Amb lletra d'Artur Colomer
* A la nostra senyera: himne. Per a cor a quatre veus. Amb lletra de Miquel Guinart
* Amorosa serenata. Per a violoncel i piano
* Caprici. Per a orquestra
* Visca la sardana, per a cor a quatre veus. De forma pòstuma, el 1931 va ser estrenada instrumentada per a cobla
* Altres sardanes: L'hereu; Neguit; La nit de sant Silvestre (1921); Rosanel·la (1922)

## Referències

* ↑ «Emili Gaya, al web de "Músics per la cobla"». [Consulta: 25 desembre 2017].
* 1 2 3 Olesti Trilles, Josep. Diccionari biogràfic de reusencs. Reus: l'Ajuntament, 1991, p. 317-318.
* ↑ Toca la viola amb els violinistes Joan Farrarons i Antoni Escursa i el violoncel·lista Albert Muntaner, entre altres «Musicals». La Veu de Catalunya, 03-09-1920, pàg. 4.
* ↑ Salas i Borrell, Francesc. La sardana ballada a Reus. Han passat més de cent anys. Reus: Edicions del Centre de Lectura, 2016. ISBN 9788494533501.
* ↑ «La sardana: Ballada Antològica de Sardanes, dedicada al malaguanyat jove compositor n'Emili Gaya». La Publicitat, 06-01-1931, pàg. 6.
* ↑ «Sardanes d'Emili Gaya, al web Sardanista.cat». [Consulta: 19 setembre 2019].
# Escut d'Albània

L'escut d'Albània és una adaptació de la bandera estatal. Està basat en el segell de Gjergj Kastrioti Skanderbeg (1405-1468), heroi nacional durant la lluita contra l'ocupació otomana. Precisament l'emblema damunt el cap de l'àguila bicèfala és el casc de Skanderbeg, amb dues banyes de cabra.
És de gules, amb una àguila bicèfala de sable. Al cap, una representació del casc de Skanderbeg, d'or.
Descrit en la Constitució de 1999, fou adoptat oficialment el 31 de juliol del 2002, en substitució del de l'antiga República Popular d'Albània, de tipus socialista, amb l'àguila de sable sobremuntada per una estrella roja de cinc puntes i voltada de feixos d'espigues d'or, lligats amb una cinta vermella amb la inscripció «24 Mai 1944», data del Congrés de Përmet, on es va proclamar Enver Hoxha primer ministre del Govern provisional albanès durant l'ocupació nazi.

## Escuts utilitzats anteriorment

* Principat d'Albània (1914)
* Regne d'Albània (1928–1939)
* Regne d'Albània, protectorat italià (1939–1943)
* República Popular d'Albània (1946–1991)
* República d'Albània (1992-1998)

## Vegeu també

* Bandera d'Albània

## Enllaços externs

* Heraldry of the World – Història de l'escut (anglès)
# Eleccions al Parlament Europeu de 2004 (Grècia)

Les Eleccions al Parlament Europeu de 2004 a Grècia es van celebrar el 13 de juny per escollir els 24 membres grecs del Parlament Europeu. Els membres eren elegits per representació proporcional de llistes de partit amb un llindar electoral del 3%.

## Resultats

Les eleccions de 2004 van ser les sisenes eleccions al Parlament Europeu. El partit governant Nova Democràcia, que sumaria amb la formació Primavera Política, mantindria la primera posició amb dos escons més, extrets als partits PASOK i Synaspismós, el qual també aconseguiria aglutinar al Moviment Democràtic Social. El KKE continuaria amb els tres escons, mentre que el Reagrupament Popular Ortodox aconseguiria un eurodiputat en la seva primera aparició.
| | Nova Democràcia (ND) | PPE | 2 633 574 | 43,01 | 11 / 24 | 2 |
| | Moviment Socialista Panhel·lènic (PASOK) | PSE | 2 083 327 | 34,03 | 8 / 24 | 1 |
| | Partit Comunista de Grècia (KKE) | GUE | 580 396 | 9,48 | 3 / 24 | = |
| | Synaspismós (SYN) | GUE | 254 447 | 4,16 | 1 / 24 | 1 |
| | Reagrupament Popular Ortodox (Laos) | EFD | 252 429 | 4,12 | 1 / 24 | Nou |
| | Altres | - | 318 459 | 5,20 | - | |
| Total | Total | Total | 6 122 632 | | 25 | |

## Referències

* ↑ «National results Greece | 2004 Outgoing Parliament | 2019 European election results | European Parliament» (en anglès). [Consulta: 21 febrer 2024].
# Bàsquet als Jocs Olímpics d'estiu de 1988

Als Jocs Olímpics d'Estiu de 1988 celebrats a la ciutat de Seül (Corea del Sud) es disputaren dues competicions de bàsquet, una en categoria masculina i una altra en categoria femenina. La competició se celebrà entre els dies 17 i 30 de setembre de 1988 al Jamsil Arena.

## Comitès participants

Hi participaren un total de 236 jugadors, 143 homes i 93 dones, de 14 comitès nacionals diferents:
| Categoria masculina Austràlia Brasil Canadà Corea del Sud Egipte Espanya Estats Units Iugoslàvia Puerto Rico República Centreafricana Unió Soviètica R.P. de la Xina | Categoria femenina Austràlia Bulgària Corea del Sud Estats Units Iugoslàvia Txecoslovàquia Unió Soviètica R.P. de la Xina |

## Resum de medalles

| Prova | Or | Argent | Bronze |
| Bàsquet masculí Detalls | Unió SovièticaAleksandr Volkov Tiit Sokk Sergei Tarakanov Šarūnas Marčiulionis Igors Miglinieks Valeri Tikhonenko Rimas Kurtinaitis Arvydas Sabonis Viktor Pankrashkin Valdemaras Chomičius Aleksandr Belostennyi Valeri Goborov | IugoslàviaDražen Petrović Zdravko Radulović Zoran Čutura Toni Kukoč Žarko Paspalj Željko Obradović Jure Zdovc Stojko Vranković Vlade Divac Franjo Arapović Dino Rađa Danko Cvjetičanin | Estats UnitsMitch Richmond Charles Smith IV Bimbo Coles Hersey Hawkins Jeff Grayer Charles D. Smith Willie Anderson Stacey Augmon Dan Majerle Danny Manning J.R. Reid David Robinson |
| Bàsquet femení Detalls | Estats Units Teresa Edwards Kamie Ethridge Cynthia Brown Anne Donovan Teresa Weatherspoon Bridgette Gordon Victoria Bullett Andrea Lloyd Katrina McClain Jennifer Gillom Cynthia Cooper Suzanne McConnell | Iugoslàvia Stojna Vangelovska Mara Lakić Zana Lelas Eleonora Wild Kornelija Kvesić Danira Nakić Sladjana Golić Polona Dornik Razija Mujanović Vesna Bajkuša Andjelija Arbutina Bojana Milošević | Unió Soviètica Olga Zhevkova Irina Gerlits Olessya Barel Irina Sumnikova Olga Buyakina Olga Yakovleva Irina Minkh Aleksandra Leonova Elena Kudashova Vitaliya Tuomaite Natalya Zasulskaya Galina Savitskaya |

## Medaller

| Posició | País | | | | Total |
| 1 | Estats Units | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 1 | Unió Soviètica | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 3 | Iugoslàvia | 0 | 2 | 0 | 2 |

## Referències

* 1 2 «Olympedia – Basketball at the 1988 Summer Olympics». [Consulta: 28 desembre 2024].
# Inversió genètica

Una inversió genètica és una mutació que afecta a disposició estructural dels gens en els genomes bé sigui en els cromosomes (bacterians o eucariotes) o inclús en els dels virus. En aquesta hi ha una ruptura per dos punts d'un cromosoma, el tros que ha quedat delimitat per les ruptures pot tornar a fusionar-se, però al fer-ho pot ser que pateixi una inversió, "un gir de 180°". Això es pot observar en un cariotip cromosòmic per la modificació del patró de bandes. Aquestes mutacions no solen ser patològiques, que no sol comportar pèrdua o addició de gens. Si que podria donar lloc a patologies en quant els llocs de ruptura interrompessin alguna part codificant. Les inversions es poden classificar en:
* Inversions pericèntriques: si el tros invertit inclou el centròmer del cromosoma
* Inversions paracèntriques: si el tros invertit no inclou el centròmer del cromosoma
# Eleccions al Parlament Europeu de 2019 (Luxemburg)

Les Eleccions al Parlament Europeu de 2019 es van celebrar el 26 de maig per escollir als 6 representants de la delegació de Luxemburg al Parlament Europeu. Per primera vegada des de 1979, el Partit Popular Social Cristià perdria la primera posició a favor del Partit Democràtic per escassos 4.000 vots, empatant amb dos eurodiputats cadascú.

## Resultats

| Llista | Llista | Grup | Vots | % | Escons | +/- |
| | Partit Democràtic (DP) | ALDE | 269.259 | 21,43 | 2 / 6 | 1 |
| | Partit Popular Social Cristià (CSV) | PPE | 265.105 | 21,10 | 2 / 6 | 1 |
| | Els Verds (Déi Gréng) | Verds/ALE | 237.615 | 18,91 | 1 / 6 | = |
| | Partit Socialista dels Treballadors (LSAP) | S&D | 153.396 | 12,21 | 1 / 6 | = |
| | Partit Reformista d'Alternativa Democràtica (ADR) | - | 126.084 | 10,03 | - | = |
| | Partit Pirata de Luxemburg (PP) | - | 96.830 | 7,71 | - | = |
| | L'Esquerra (Déi Lénk) | - | 60.812 | 4,84 | - | = |
| | Volt | - | 26.528 | 2,11 | - | Nou |
| | Partit Comunista de Luxemburg (KPL) | - | 14.334 | 1,14 | - | = |
| | Els Conservadors | - | 6.661 | 0,53 | - | Nou |
| Total | Total | Total | 1 256 624 | | 6 | |

## Referències

* ↑ «Europawalen: 10 Lëschtennummere verdeelt» (en luxemburguès). [Consulta: 14 març 2024].
# Serraval·lià

| Període | Sèrie | Estage | Edat (Ma) |
| Quaternari | Plistocè | Gelasià | més recent |
| Neogen | Pliocè | Plasencià | 3,6 |
| Neogen | Pliocè | Zanclià | 5,333 |
| Neogen | Miocè | Messinià | 7,246 |
| Neogen | Miocè | Tortonià | 11,63 |
| Neogen | Miocè | Serraval·lià | 13,82 |
| Neogen | Miocè | Languià | 15,97 |
| Neogen | Miocè | Burdigalià | 20,44 |
| Neogen | Miocè | Aquitanià | 23,03 |
| Paleogen | Oligocè | Catià | més antic |
| Subdivisió del període Neogen segons IUGS, el juliol del 2009. ||||
El Serraval·lià és un estatge faunístic del Miocè. Comprèn el període entre fa 13,65 ± 0,005 milions d'anys i fa 11,608 ± 0,005 milions d'anys.

## Fauna

* Hypsodontus'

## Bibliografia

* Gradstein, F.M.; Ogg, J.G. & Smith, A.G.; 2004: A Geologic Time Scale 2004, Cambridge University Press.
# Basili I de Constantinoble

Basili I Escamandrè (en grec antic: Βασίλειος Α΄ Σκαμανδρηνός 'Basileios Skamandrenos') va ser patriarca de Constantinoble de l'any 970 al 974. El nom li venia del Monestir d'Escamandre, que ell va fundar.
Va viure al segle x, i va succeir al patriarca Polieucte de Constantinoble el 12 de febrer del 970. Al cap de 4 anys de la seva presa de possessió, va ser acusat de no regir l'església segons les regles canòniques i de conspirar contra l'emperador Joan I Tsimiscés, es va negar a comparèixer davant del tribunal imperial, i va demanar el judici d'un concili ecumènic. L'emperador no ho va acceptar i el va deportar l'any 974 al monestir d'Escamandre.
Durant el seu mandat es va elaborar i aprovar el document anomenat Τράγος ('Trágos', la Cabra), la primera constitució de l'estat monàstic del Mont Athos, que va rebre el nom de la pell de cabra que es va utilitzar per escriure el text.

## Referències

* ↑ «Βασίλειος Αʹ Σκαμανδρηνός» (en grec). Ecumenic Patriarchate of Constantinople. [Consulta: 7 juliol 2023].