# Casa-fàbrica Roquer-Baró

La casa-fàbrica Roquer-Baró és un edifici situat al carrer de les Carretes, 16 del Raval de Barcelona. Com que no està catalogat, li correspon la categoria D (bé d'interès documental) atorgada per defecte a tots els edificis del districte de Ciutat Vella.

## Història

El 1798, el llaurador de Vallvidrera Pere Joan Farré va demanar permís per a construir un edifici de planta baixa i quatre pisos al carrer de les Carretes, segons el projecte del mestre de cases Josep Alier.
El 1830, el propietari Gaietà Roquer i Rovira (†1865) va demanar permís per a destapiar-hi dues portes per a botigues un cop havia tancat la fàbrica de filats i teixits que hi havia, i el 1833 va adquirir en emfiteusi l'anomenat «hort pintat» a Gaietà Maria d'Amat i d'Amat, marquès de Castellmeià, en representació del seu pare Manuel Gaietà d'Amat i de Peguera, marquès de Castellbell.
El 1842 hi havia les fàbriques de teixits de cotó de Josep Ballbona i Josep Fadulla, i el 1849 i 1857 la de Jaume Ribas.
El 1863 hi havia la fàbrica de teixits de cotó i mescla de Francesc Archs i Olsina: «Carretas, 16. Fábrica de varios tejidos-de algodón é hilo. Tisanas para vestidos y camisas, superiores. Cuties de hilo y de algodon para colchones, de 4½ y 8½ cs. Pieles de algodon para corsés, de 1ª clase. Terlices sin engomar, superiores. D. Francisco Archs i Olsina.» i la foneria i taller de construcció de màquines de Joaquim Baró i Bertran, que es va presentar a l'Exposició de 1860: «19. Baró y Bertran, D. Joaquín, Barcelona, calle de las Carretas, 16. Una máquina de taladrar y tres corrones de máquina Selfacting.» El 1867, Baró va demanar permís per a instal·lar-hi una caldera de vapor, segons el projecte de l'enginyer Fabià del Villar.
Cap al 1888, el negoci va passar a mans de Secundí Padró, continuat posteriorment per la seva vídua i el seu fill Enric, però ja com a venda de maquinària de segona mà.

## Vegeu també

* Casa-fàbrica Rogent-Lloberas
* Casa-fàbrica Sagrera

## Referències

* ↑ «Fitxa 0 Ciutat Vella». Catàleg de Patrimoni. Ajuntament de Barcelona.
* ↑ «Pedro Juan Ferrer. Llaurador de Vallvidrera. Carretes. Casa. Planta baixa més quatre pisos. Edificar». C.XIV Obreria C-79/1798-129. AHCB, 05-07-1798.
* ↑ «Carretes 16». Carta Arqueològica de Barcelona. Servei d'Arqueologia de Barcelona (CC-BY-SA via OTRS).
* 1 2 «Registre de numeració dels carrers de Barcelona coetani i anterior a l'any 1853». Districte 4, 26. AMCB, 1853.
* ↑ Diario de Barcelona (edición mañana), 20-12-1865, p. 12200.
* ↑ «Gaietà Roquer i Rovira. Carretes 26. Casa. Reobrir dues portes». C.XIV Obreria C-144/1830-203. AHCB, 10-11-1830.
* ↑ AHPB, notari Salvador Clos i Gualba, manual 1.254/7, f. 310-314v, 11-07-1833.
* ↑ Guía de forasteros en Barcelona, 2ª parte, 1842, p. 56.
* ↑ Guía general de Barcelona, 1849, p. 385.
* ↑ El Consultor. Nueva guía de Barcelona, 1857, p. 214, 317.
* ↑ El Consultor. Nueva guía de Barcelona, 1863, p. 138, 193.
* ↑ Anuario general del comercio, de la industria y de las profesiones; de la magistratura y de la administracion, 1863, p. 52, 71, 348, 447, 1053, 1059, 1071, 1081.
* ↑ El Consultor. Nueva guía de Barcelona, 1863, p. 145, 197.
* ↑ Orellana, Francisco José. Reseña de la Exposición Industrial y Artística de Barcelona, 1860, p. 129.
* ↑ Diario de Barcelona (edición mañana), 22-02-1867, p. 1751.
* ↑ AMCB, Q127 Foment 1807 i 1923 C.
* ↑ Anuario del comercio, de la industria, de la magistratura y de la administración, 1888, p. 818.
* ↑ Anuario del comercio, de la industria, de la magistratura y de la administración, 1902, p. 974.
* ↑ Anuario-Riera, 1908, p. 707, 940.