# Fàbrica de xarops i orxates Tarragó i Bohigas

La fàbrica de xarops i orxates Tarragó i Bohigas va ser un negoci del Raval de Barcelona, actualment desaparegut.

## Història

Al darrer quart del segle xix, Domènec Tarragó i Soler, natural de Vilalba dels Arcs, tenia un establiment de sucre perlat, xarops refrescants, orxates i altres articles de confiteria al carrer de la Cendra, 26. La seva filla Mercè es va casar amb Joan Bohigas i Andreu, natural de Sant Feliu Sasserra, que regentava una botiga de pastes de sopa i ultramarins al carrer de Sant Pere Mitjà, 17. El 1885, Tarragó va encarregar al mestre d'obres Josep Torres i Ferran una casa de planta baixa i dos pisos al núm. 34 del mateix carrer, que a més d'acollir el negoci familiar, seria el domicili de la parella, que el 1886 van ser pares del nadó Pere Bohigas i Tarragó. El 1889, Bohigas va fer construir una casa-fàbrica de planta baixa i pis a la finca veïna del carrer de la Riera Alta, 61 (antic 27), projectada pel mestre d'obres Isidre Reventós i Amiguet i que seria la nova seu del negoci Tarragó i Bohigas.
El 1891, Bohigas va registrar la patent d'un succedani del cafè que es deia «cafè New York», i cap al 1893, va quedar en solitari al capdavant del negoci, que s'anunciava així a la guia Barcelona en la mano de Josep Roca i Roca (1895): Gran fábrica de azucar candi jarabes y horchatas refrescantes de Juan Bohigas fundada en 1841. Elaboración de pastillas de goma, grajeas y almendras. Agua de azúcar simple y compuesta. Pastelería y completo y abundante surtido de comestibles; salchichón de San Felio Saserra, quesos, mantecas, etc., etc. Torrefacción diaria de café por un procedimiento especial que conserva todo el aroma del mismo. Se expende al por mayor y menor. Calle Riera Alta, núm. 61 Barcelona El 1894, Tarragó va obrir la fàbrica de xarops Tarragó i López al carrer del Roser, 39, de la que no es tenen notícies més enllà del 1896.
El 1897, Bohigas va demanar permís per a instal·lar un forn de pa al núm. 4 del carrer de Pelai, i el 1898, va encarregar al mateix Reventós la reforma de la casa-fàbrica de la Riera Alta per a transformar-la en un edifici d'habitatges de planta baixa i cinc pisos, traspassant el negoci de confiteria, drogueria i ultramarins a Josep Vilardell. La producció d'orxata es va traslladar al nou establiment, on el 1900 Mercè Tarragó va demanar permís per a repintar-ne el rètol, i el 1901, Bohigas va demanar permís per a instal·lar-hi un motor elèctric. Uns anys després, cap al 1904, va passar a mans d'Alfons Vilarasau, que regentava la Pasteria Inglesa al núm. 6 bis, especialitzada en dinars.

## Referències

* ↑ AHPB, notari Josep Andreu i Tramullas, manual 1.270/19, f. 272-273, 28-08-1854. Domènec Tarragó i Soler, soldat de la companyia de granaders del primer batalló d'Infanteria, ven al seu oncle Francesc Soler i Domènech, peó de paleta, el patrimoni heretat dels pares al seu poble natal, consistent en una casa al Raval i dos trossos de terra, per 10 duros d'argent.
* ↑ Anuario del comercio, de la industria, de la magistratura y de la administración, 1883, p. 706.
* ↑ Anuario del comercio, de la industria, de la magistratura y de la administración, 1886, p. 822.
* ↑ «Interesante factura de Domingo Tarragó-Barcelona 1877». todocoleccion.net, 22-07-1878.
* ↑ Anuario del comercio, de la industria, de la magistratura y de la administración, 1883, p. 724.
* ↑ AMCB, Q127 Foment 819 N.
* 1 2 3 4 Alexandre, Octavi. Catàleg de la Destrucció del Patrimoni Arquitectònic Històrico-Artístic del Centre Històric de Barcelona. Veïns en Defensa de la Barcelona Vella i Estudiants pel Patrimoni, 2000, p. 28.
* ↑ Anuario-Riera, 1896, p. 367.
* ↑ Anuario del comercio, de la industria, de la magistratura y de la administración, 1887, p. 775.
* ↑ «Naixements 1886, núm. 3287». AMCB, 28-06-1886.
* ↑ Anuario del comercio, de la industria, de la magistratura y de la administración, 1888, p. 781.
* ↑ AMCB, Q127 Foment 600 Q bis.
* ↑ Anuario del comercio, de la industria, de la magistratura y de la administración, 1894, p. 976.
* ↑ «Buscador de Propiedad Industrial». Oficina Española de Patentes y Marcas. [Consulta: 26 maig 2022].
* ↑ «Marca de fàbrica». Oficina Española de Patentes y Marcas, 02-08-1893. Arxivat de l'original el 26-05-2022.
* ↑ «Marca de fàbrica». Oficina Española de Patentes y Marcas, 28-05-1894. Arxivat de l'original el 26-05-2022.
* ↑ Anuario-Riera, 1896, p. 37.
* ↑ Roca i Roca, Josep. Barcelona en la mano. Guía de Barcelona y sus alrededores, 1895, p. 270 (anuncis).
* ↑ Anuario del comercio, de la industria, de la magistratura y de la administración, 1896, p. 974.
* ↑ «Domingo Tarragó. Fontrodona 42. Obrir una finestra pel carrer Fontrodona, casa número 39 del carrer del Roser». Q127 Eixample 5469/1894. AMCB.
* ↑ «Juan Bohigas. Pelai 4. Permís per a construir un forn». Q127 Foment 1237 Y. AMCB, 12-07-1897.
* ↑ Anuario-Riera, 1898, p. 44.
* ↑ AMCB, Q127 Foment 837 AB.
* ↑ Anuario-Riera, 1901, p. 385.
* ↑ Anuario-Riera, 1901, p. 168.
* ↑ «Mercedes Tarragó. Pelai 4. Repintar el ròtul que hi ha a la façana de la casa». AMCB, 28-03-1900.
* ↑ La Veu de Catalunya, 29-09-1901, p. 2.
* ↑ Anuario del comercio, de la industria, de la magistratura y de la administración, 1904, p. 1179.
* ↑ Anuario-Riera, 1896, p. 306.
* ↑ La Senyera. Setmanari català, any XI, núm. 7, 03-04-1898, p. 9.

## Bibliografia

* Tatjer, Mercè «La indústria alimentària a l'Eixample de Barcelona, 1868-1970: la indústria sucrera i de pastes de sopa». TECA: Tecnologia i Ciència dels Aliments, 2018, pàg. 39-48.