OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Ànima (música)

L'ànima és una petita peça de fusta, de forma cilíndrica, que es disposa a l'interior de la caixa de ressonància d'alguns instruments de corda fregada de la família del violí i de les violes d'arc, entre la taula harmònica i el fons, força prop del pont, per la banda de les cordes més agudes. És la mateixa pressió la que l'aguante en aquesta posició.
Té dues funcions, de manera semblant al que succeeix amb la barra harmònica. La primera és contrarestar la pressió que fan les cordes sobre el pont i aquest sobre la taula harmònica; la segona és transmetre la vibració que la taula harmònica rep del pont cap al fons i la totalitat de la caixa de ressonància, de manera que amplifica i reforça la sonoritat de l'instrument.
La seva col·locació és una operació delicada i important atès que d'ella en depèn el timbre i la potència del so resultant de l'instrument.

## Referències

Gran Enciclopèdia de la Música

## Enllaços externs

* How to Set a Sound Post Arxivat 2011-07-06 a Wayback Machine. (Conté una introducció i teoria sobre les ànimes.)
* Forum de fabricants d'instruments musicals
* Forum de discussió sobre el violí Secció dedicada a la construcció i manteniment de violins.
* Joseph Curtin Arxivat 2009-02-15 a Wayback Machine. Consideracions diverses sobre l'ànima.
Viccionari
# Shelburne (Nou Hampshire)

Shelburne és una població dels Estats Units a l'estat de Nou Hampshire. Segons el cens del 2000 tenia 379 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Shelburne tenia 379 habitants, 156 habitatges, i 114 famílies. La densitat de població era de 3,1 habitants per km².
Dels 156 habitatges en un 31,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 67,9% hi vivien parelles casades, en un 2,6% dones solteres, i en un 26,9% no eren unitats familiars. En el 20,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 6,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,43 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,85.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,5% tenia menys de 18 anys, un 4,5% entre 18 i 24, un 21,4% entre 25 i 44, un 34,3% de 45 a 60 i un 16,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 45 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 107,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 44.375$ i la renda mediana per família de 59.375$. Els homes tenien una renda mediana de 36.000$ mentre que les dones 22.188$. La renda per capita de la població era de 24.899$. Entorn del 2,9% de les famílies i el 3,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Shelburne». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Shelburne». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Abstracció (psicologia)

L'abstracció és el procés mental o tipus de pensament pel qual la idea es deslliga del seu referent físic immediat per correspondre només a un concepte. Només és possible a partir d'un cert grau de desenvolupament del cervell (segons Piaget), per la qual cosa neix a l'adolescència i possibilita l'accés a idees més complexes pròpies d'especulacions i estudis teòrics.
L'abstracció implica sempre generalització, tenir en compte les característiques comunes que poden manifestar-se en una sèrie de fenòmens o idees i separar-les de les altres, menys rellevants, per establir una categoria mental nova. Els conceptes abstractes estan lligats a paraules específiques (fet que va desfermar la polèmica del nominalisme en història de la filosofia) que permeten la seva manipulació i comunicació. Un concepte abstracte és sempre més complicat d'entendre que un de concret i en relació directa amb l'experiència. Els hiperònims acostumen a designar idees abstractes, per exemple una "cadira" és un concepte concret, físic, mentre que la classe superior que la inclou, "moble", és una abstracció; per aquest motiu els hiperònims són una classe de paraules relacionada amb l'abstracció.

## Vegeu també

* Art abstracte
* epistemologia
Viccionari
# Franklin (Missouri)

Franklin és una població dels Estats Units a l'estat de Missouri. Segons el cens del 2000 tenia 112 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Franklin tenia 112 habitants, 47 habitatges, i 28 famílies. La densitat de població era de 188 habitants per km².
Dels 47 habitatges en un 31,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 48,9% hi vivien parelles casades, en un 8,5% dones solteres, i en un 38,3% no eren unitats familiars. En el 34% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,38 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,03.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,7% tenia menys de 18 anys, un 5,4% entre 18 i 24, un 24,1% entre 25 i 44, un 32,1% de 45 a 60 i un 10,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 88,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 28.542 $ i la renda mediana per família de 27.500 $. Els homes tenien una renda mediana de 37.500 $ mentre que les dones 21.250 $. La renda per capita de la població era de 15.104 $. Entorn del 16,7% de les famílies i el 20,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Franklin». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Franklin». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 8 agost 2010].
# Monument als morts de Perpinyà

El Monument als morts de Perpinyà és un memorial de la Primera Guerra Mundial obra de l'escultor Gustau Violet situat a la ciutat de Perpinyà.

## Descripció

El Monument als morts de la Primera Guerra Mundial, situat a l'esplanada del Souvenir a Perpinyà, és una escultura monumental creada per l'artista Gustau Violet. Aquest monument, realitzat en pedra calcària de diversos colors, amb els seus relleus i representacions simbòliques, inclou una composició amb tres registres que reflecteixen la solemnitat del memorial. Presenta un frontó amb un relleu en pedra ocre al centre en què s'hi mostra una escena central amb un soldat envoltat d'àngels, simbolitzant la seva ascensió al cel, i familiars que el ploren. Al peu del frontó hi ha una base que suporta un alt relleu en pedra blanca que mostra les figures d'una pagesa un pastor i un pescador. A la part superior del monument hi ha la inscripció «Aux morts pour la France», que en català vol dir «Als morts per França». La peça inclou una reixa de ferro forjat i pilars de pedra que flanquegen dues esteles de pedra amb mosaics.

## Història

El Monument als morts de la Primera Guerra Mundial de Perpinyà va ser creat per Gustau Violet, un escultor conegut per les seves obres commemoratives. Inaugurat el 2 de novembre de 1924, el monument es va erigir per honrar els soldats caiguts durant la Primera Guerra Mundial. La seva construcció va ser possible gràcies a una subscripció popular. Aquest monument ha estat inscrit com a Monument Històric des del 18 d'octubre de 2018, i es troba en una ubicació destacada del Passeig dels Plàtans, al costat dels bulevards Wilson i Bourrat.

## Referències

* 1 2 3 «Monument aux morts de la guerre de 1914-1918» (en francès). Ministère de la Culture - France. [Consulta: 5 setembre 2024].
* 1 2 «Perpignan : Monument aux morts - Association des Lecteurs de Claude Simon» (en francès). [Consulta: 5 setembre 2024].
# Lloro menut

Els lloros menuts (Micropsitta) són els membres més petits de la família dels psitàcids i habiten els boscos de Nova Guinea i illes properes.

## Morfologia

Aus petites de moviments ràpids, normalment verds amb reflexos brillants. Un lloro pigmeu passa una bona part del temps movent-se a través del fullatge, usant els seus grans peus, el bec i la seva cua amb plomes rígides.
* Són els lloros més petits, fent 8 – 10 cm de llargària
* Tenen dits llargs i urpes corbes. Les plomes de la cua són rígides. La cera del bec és prominent.
* En algunes espècies hi ha cert grau de diferències de color entre els sexes.
* Els joves tenen colors menys brillants.

## Hàbitat i distribució

Són nadius dels boscos de Nova Guinea i les illes properes.

## Hàbits

Són un dels pocs grups d'espècies del seu ordre (altres exemples serien els gèneres Pyrilia i Nannopsittaca) que mai s'han aconseguit mantenir, i molt menys criar, en captivitat. Tots els intents de fer-ho han provocat la mort ràpida dels ocellets. L'estrès i les deficiències alimentàries són probablement les causes.

## Alimentació

Són dels pocs ocells que s'alimenten de fongs i líquens, els quals tenen un paper important en la seva dieta. Les seves necessitats dietètiques concretes però, són poc coneguts.

## Taxonomia

El gènere va ser descrit pel naturalista francès René-Primevère Lesson el 1831. L'etimologia del nom científic correspon a la rail grega Mikro (petit) i Psitt (lloro).
Hi ha sis espècies, totes elles del gènere Micropsitta, l'únic de la tribu Micropsittini que pertany a la subfamília dels psitacins (Psittacinae). Alguns autors consideren que en realitat formen la seva pròpia subfamília: els micropsitins (Micropsittinae).
El gènere Micropsitta conté sis espècies:
* lloro menut carabrú (Micropsitta keiensis).
* lloro menut de cara taronja (Micropsitta pusio).
* lloro menut de Finsch (Micropsitta finschii).
* lloro menut de Geelvink (Micropsitta geelvinkiana)
* lloro menut de Meek (Micropsitta meeki).
* lloro menut pit-roig (Micropsitta bruijnii).

## Referències

* ↑ «Micropsitta». Cercaterm. TERMCAT. [Consulta: 18 juliol 2022].
# Eleccions municipals de 1995 a Amposta

Les eleccions municipals de 1995 a Amposta van ser unes eleccions locals que es van celebrar el diumenge 28 de maig de 1995 a Amposta, al Montsià, com a part de les eleccions municipals espanyoles. Es van triar els 17 regidors de l'Ajuntament d'Amposta.

## Sistema electoral

Les eleccions als ajuntaments de l'Estat espanyol estan fixades per celebrar-se el quart diumenge de maig cada quatre anys. El sistema electoral fa servir la regla D'Hondt amb representació proporcional, llistes tancades i una barrera electoral del 5% dels vots vàlids, que inclou els vots en blanc. La votació per a l'assemblea local es basa en el sufragi universal.
En les eleccions municipals, la circumscripció electoral és el municipi i el nombre d'escons (o sigui, regidors) a triar del municipi es determina en funció del nombre d'habitants censats en aquest municipi. En el cas d'Amposta, en tenir 12.709 persones censades, l'hi correspon 17 regidors.

## Candidatures

El 2 de maig del mateix any, la Junta Electoral de Zona de Tortosa va proclamar sis candidatures del municipi d'Amposta en el Butlletí Oficial de la Província de Tarragona.
| Partit polític | Llista de candidats |
| Convergència i Unió (CiU) | Llista |
| Partit dels Socialistes de Catalunya (PSC) | Llista |
| Partit Popular Català (PP) | Llista |
| Esquerra Republicana de Catalunya-Acord Municipal (EA-ERC) | Llista |
| Iniciativa per Catalunya Verds - Esquerra Unida i Alternativa (IC-EV) | Llista |
| Federació d'Independents de Catalunya (IA-FIC) | Llista |

## Jornada electoral
### Constitució de les meses

En aquell moment, Amposta tenia una població de 15.564 habitants, dels quals 12.709 persones van ser cridades a votar en alguna de les 22 meses que es van constituir al municipi.

### Participació

La participació en aquestes eleccions va ser de 68,1%, el qual cosa implica que un total de 8.656 ciutadans del municipi van decidir exercir el seu dret a vot. Comparant aquesta participació amb la mitjana catalana, Amposta va registrar una xifra més alta, situant-se en 3,3 punts percentuals per sobre.
A continuació, es presenta una taula amb els percentatges de participació registrats a diferents hores del dia de les eleccions:
| Hores | Amposta |
| Participació (14h) | 39,1% ( -0,1%) |
| Participació (18h) | 53,3% ( -0,9%) |
| Participació (20h) | 68,1% ( 0,5%) |

## Referències

* 1 2 «Llei orgànica 5/1985, de 19 de juny, del règim electoral general». Portal Jurídic de Catalunya. [Consulta: 31 maig 2023].
* ↑ «Infoelectoral | Resultados electorales» (en castellà). Ministerio de Interior | Gobierno de España. [Consulta: 31 maig 2023].
* ↑ «Elecciones. Elecciones Locales. 28 de mayo de 1995.» (en castellà). Junta Electoral Central. [Consulta: 17 juny 2023].
* 1 2 «Resultats electorals». Generalitat de Catalunya. [Consulta: 4 juny 2023].
Plantilla:Eleccions municipals a Amposta
# Schwabstedt

Schwabstedt (frisó septentrional Swåbstääist, danès Svavsted) és una ciutat al marge del riu Treene al districte de Nordfriesland, dins l'Amt Nordsee-Treene, a l'estat alemany de Slesvig-Holstein. Es troba a 12 kilòmetres al sud-est de Husum i a 6 kilòmetres al sud de Friedrichstadt. Limita amb els municipis de Norderstapel, Wohlde, Drage, Seeth i Winnert.

## Persones

* Nicolaus Bruhns (1665-1697), músic, compositor

## Referències

* ↑ «Schleswig-Holstein (Germany): Cities and Communes in Counties - Population Statistics, Charts and Map». [Consulta: 16 març 2025].
* ↑ «Relation: Schwabstedt (1404024) bei OpenStreetMap».
* ↑ Enciclopèdia Espasa Volum núm. 9, pàg. 1.062 (ISBN 84-239-4509-X)
# Surry (Nou Hampshire)

Surry és una població dels Estats Units a l'estat de Nou Hampshire. Segons el cens del 2000 tenia 673 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Surry tenia 673 habitants, 268 habitatges, i 206 famílies. La densitat de població era de 16,7 habitants per km².
Dels 268 habitatges en un 30,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 69,8% hi vivien parelles casades, en un 6% dones solteres, i en un 22,8% no eren unitats familiars. En el 18,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 7,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,51 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,84.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 21,4% tenia menys de 18 anys, un 4,6% entre 18 i 24, un 26,4% entre 25 i 44, un 31,6% de 45 a 60 i un 15,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 44 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 98,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 56.964$ i la renda mediana per família de 60.179$. Els homes tenien una renda mediana de 34.464$ mentre que les dones 22.250$. La renda per capita de la població era de 24.277$. Entorn del 0,5% de les famílies i l'1,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Surry». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Surry». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Elvira: mazurka

Elvira: mazurka, H. 51, és una obra per a piano solo d'Enric Granados, publicada en paper l'any 1885, i composta entre el 1884 i 1885, que l'autor va dedicar al mestre D. Joan Baptista Pujol i Riu. L'obra és una dansa popular en ritme ternari, caracteritzada per l'accentuació dels segon i tercer temps pròpia de les masurques. Segons el pianista i musicòleg Antonio Iglesias, la filla del compositor, Natalia Carreras, suggerí que el títol es refereix a la mare del músic, Enriqueta Elvira Campiña.

## Referències

* ↑ «Catálogo de la Biblioteca Nacional de España» (en castellà). [Consulta: 17 març 2016].
* ↑ Carol A. Hess. Enrique Granados. Greenwood Publishing Group, p. 117–. ISBN 978-0-313-27384-1.
# Frontenac (Missouri)

Frontenac és una població dels Estats Units a l'estat de Missouri. Segons el cens del 2000 tenia 3.483 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Frontenac tenia 3.483 habitants, 1.297 habitatges, i 1.050 famílies. La densitat de població era de 471,9 habitants per km².
Dels 1.297 habitatges en un 32,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 74,9% hi vivien parelles casades, en un 4,2% dones solteres, i en un 19% no eren unitats familiars. En el 17,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 9,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,67 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,3% tenia menys de 18 anys, un 3,4% entre 18 i 24, un 18,1% entre 25 i 44, un 31% de 45 a 60 i un 21,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 46 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 92 homes.
La renda mediana per habitatge era de 119.508 $ i la renda mediana per família de 136.972 $. Els homes tenien una renda mediana de 100.000 $ mentre que les dones 47.344 $. La renda per capita de la població era de 64.532 $. Entorn del 0,8% de les famílies i l'1,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Frontenac». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Frontenac». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2010-08-20. [Consulta: 8 agost 2010].
# En la aldea

En la aldea, H. 52, és una obra per a piano a quatre mans d'Enric Granados, composta a París en 1888 —una de les poques obres del compositor per aquest format. Granados va realitzar nombrosos concerts d'obres per a dos pianos i també per a piano a quatre mans amb Edouard Risler, Joaquín Malats i altres pianistes, per la qual cosa resulta sorprenent que no compongués més obres per qualsevol d'aquests dos formats.
En la aldea és una composició de llarga durada, constituint una excepció pel que fa a les obres de joventut del mestre; és la més extensa composició de les incloses en l'Álbum de Melodías, Paris, 1888, escrit durant l'estada de Granados a París en 1888.

## Moviments

En la aldea s'estructura en dues parts,
* Primera part:
* Salida del sol
* Maitines
* El cortejo (marxa nupcial)
* La oración
* Regreso (marxa nupcial)
* Canto recitado (recitat)
* Segona part:
* La siesta
* Danza pastoril
* Final

## Referències

* 1 2 3 Carol A. Hess. Enrique Granados. Greenwood Publishing Group, 1991, p. 117–. ISBN 978-0-313-27384-1.
* 1 2 «GRANADOS, E.: Piano Music, Vol. 10 (Riva) - In the Village» (en anglès). Arxivat de l'original el 2016-03-31. [Consulta: 17 març 2016].
# Hesperis

Hesperis és un gènere de plantes amb flors de la família brassicàcia. Consta de 414 espècies, la majoria de la part oriental de la regió mediterrània, de la regió iranoturaniana i de les terres veïnes.
Ha passat com planta ornamental a Amèrica del Nord des del segle xvii, on actualment es considera espècie invasora en tres estats.
Tenen les fulles alternes, dentades, lanceolades de 5-15 centímetres de llarg. Les flors són de color blanc a lila porpra.
Als Països Catalans són autòctones les espècies:
* Hesperis matronalis: Juliana vera
* Hesperis laciniata

## Algunes espècies

| Hesperis abyssinica Hesperis acaulis Hesperis acris Hesperis aculeata Hesperis adenopoda Hesperis anatolica Hesperis armena Hesperis aspera Hesperis balansae Hesperis bicuspidata Hesperis bottae Hesperis dinarica Hesperis kitiana Hesperis kotschyana | Hesperis laciniata Hesperis matronalis Hesperis pendula Hesperis persica Hesperis pisidica Hesperis podocarpa Hesperis rupestris Hesperis scabrida Hesperis schischkinii Hesperis sibirica Hesperis trullata Hesperis turkmendagensis Hesperis varolii Hesperis matronalis |

## Referències

* ↑ Bolòs i Vigo Flora dels Països Catalans Barcelona 1990
# Sant Sínode

En moltes de les esglésies ortodoxes autocèfales, el Patriarca és elegit. per un òrgan col·legial de bisbes anomenat Sant Sínode, Sínode Sagrat o Sínode Permanent, i que en les diferents esglésies deriva de l'antiga estructura sinodal del Patriarcat de Constantinoble.

## Referències

* ↑ Eleccions i nomenaments episcopals, Sebastià Janeras, Església Plural, 6 de febrer 2009, (data d'accés: 13-02-09).
* ↑ «Sant Sínode». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 8 gener 2009].
# Eleccions municipals de 1995 a Amposta

Les eleccions municipals de 1995 a Amposta van ser unes eleccions locals que es van celebrar el diumenge 28 de maig de 1995 a Amposta, al Montsià, com a part de les eleccions municipals espanyoles. Es van triar els 17 regidors de l'Ajuntament d'Amposta.

## Sistema electoral

Les eleccions als ajuntaments de l'Estat espanyol estan fixades per celebrar-se el quart diumenge de maig cada quatre anys. El sistema electoral fa servir la regla D'Hondt amb representació proporcional, llistes tancades i una barrera electoral del 5% dels vots vàlids, que inclou els vots en blanc. La votació per a l'assemblea local es basa en el sufragi universal.
En les eleccions municipals, la circumscripció electoral és el municipi i el nombre d'escons (o sigui, regidors) a triar del municipi es determina en funció del nombre d'habitants censats en aquest municipi. En el cas d'Amposta, en tenir 12.709 persones censades, l'hi correspon 17 regidors.

## Candidatures

El 2 de maig del mateix any, la Junta Electoral de Zona de Tortosa va proclamar sis candidatures del municipi d'Amposta en el Butlletí Oficial de la Província de Tarragona.
| Partit polític | Llista de candidats |
| Convergència i Unió (CiU) | Llista |
| Partit dels Socialistes de Catalunya (PSC) | Llista |
| Partit Popular Català (PP) | Llista |
| Esquerra Republicana de Catalunya-Acord Municipal (EA-ERC) | Llista |
| Iniciativa per Catalunya Verds - Esquerra Unida i Alternativa (IC-EV) | Llista |
| Federació d'Independents de Catalunya (IA-FIC) | Llista |

## Jornada electoral
### Constitució de les meses

En aquell moment, Amposta tenia una població de 15.564 habitants, dels quals 12.709 persones van ser cridades a votar en alguna de les 22 meses que es van constituir al municipi.

### Participació

La participació en aquestes eleccions va ser de 68,1%, el qual cosa implica que un total de 8.656 ciutadans del municipi van decidir exercir el seu dret a vot. Comparant aquesta participació amb la mitjana catalana, Amposta va registrar una xifra més alta, situant-se en 3,3 punts percentuals per sobre.
A continuació, es presenta una taula amb els percentatges de participació registrats a diferents hores del dia de les eleccions:
| Hores | Amposta |
| Participació (14h) | 39,1% ( -0,1%) |
| Participació (18h) | 53,3% ( -0,9%) |
| Participació (20h) | 68,1% ( 0,5%) |

## Referències

* 1 2 «Llei orgànica 5/1985, de 19 de juny, del règim electoral general». Portal Jurídic de Catalunya. [Consulta: 31 maig 2023].
* ↑ «Infoelectoral | Resultados electorales» (en castellà). Ministerio de Interior | Gobierno de España. [Consulta: 31 maig 2023].
* ↑ «Elecciones. Elecciones Locales. 28 de mayo de 1995.» (en castellà). Junta Electoral Central. [Consulta: 17 juny 2023].
* 1 2 «Resultats electorals». Generalitat de Catalunya. [Consulta: 4 juny 2023].