OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Bernd Herrmann

Bernd Herrmann (Espenau, 22 de novembre de 1951) és un atleta alemany, ja retirat, especialista en els 400 metres, que va competir durant la dècada 1970.
El 1972 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de Munic, on fou quart en la prova del 4×400 metres del programa d'atletisme. Quatre anys més tard, als Jocs de Montreal, va disputar dues proves del programa d'atletisme. En el 4×400 metres, formant equip amb Franz-Peter Hofmeister, Harald Schmid i Lothar Krieg, va guanyar la medalla de bronze, mentre en els 400 metres quedà eliminat en sèries.
En el seu palmarès també destaca una medalla de bronze en els 400 metres al Campionat d'Europa d'atletisme 1974 i una d'or en els 4x400 metres en el de 1978. El 1973 guanyà una medalla de bronze a les Universíades.
A nivell nacional es proclamà campió dels 400 metres el 1974, 1975 i 1977, dels 400 metres tanques el 1979 i dels 4x400 metres el 1972 i de 1975 a 1981. També va ser campió alemany de pista coberta en els 400 metres de 1975 a 1977 i en el 4x400 metres de 1976 a 1979 i el 1981.

## Millors marques

* 400 metres. 45.10" (1974)
* 400 metres tanques. 49.53" (1980)

## Referències

* 1 2 3 «Olympedia – Bernd Herrmann». [Consulta: 26 juny 2024].
* ↑ «Leichtathletik - Deutsche Meisterschaften (400m - Herren)». [Consulta: 26 juny 2024].
* ↑ «Leichtathletik - Deutsche Meisterschaften (400m Hürden - Herren)». [Consulta: 26 juny 2024].
* ↑ «Leichtathletik - Deutsche Meisterschaften (Staffeln - Herren - Teil 1)». [Consulta: 26 juny 2024].
* ↑ «Deutsche Hallen - Leichtathletik - Meisterschaften (400m - Herren)». [Consulta: 26 juny 2024].
* ↑ «Leichtathletik - Deutsche Meisterschaften - Halle (Staffeln - Herren - Teil 1)». [Consulta: 26 juny 2024].
* ↑ «Track and Field Statistics». [Consulta: 26 juny 2024].
* ↑ «Bernd HERRMANN | Profile | World Athletics». [Consulta: 26 juny 2024].
# Creu del camí de Cal Fontanals

La Creu del camí de Cal Fontanals és una creu de terme del Pla del Penedès (Alt Penedès) situada al camí de Cal Fontanals, a 180 m al sud del carrer de la Creu. Està inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Conjunt inicialment tot de pedra però, actualment, amb la creu de ferro. Gran base de sustentació de planta circular estructura en tres esglaons de diàmetre decreixent en alçada. Recolzat en el graó superior hi ha el fust, cilíndric i llis, que sosté una creu de planxa de ferro amb el braços rematats amb expansions i florons.
La creu original era de pedra, amb una forma 'gotitzant' i un 'cercle circumscrit', amb el tronc més llarg que els braços.

## Història

La primera referència de la creu és del 1537. La creu de ferro s'ha col·locat recentment, substituint una altra també de ferro. L'original de pedra va ser destruïda durant la Guerra Civil.

## Referències

* 1 2 3 «Creu de Terme». Mapes de Patrimoni Cultural. Diputació de Barcelona.
* 1 2 «Creu del camí de Cal Fontanals». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 23 octubre 2017].
# Josep Maria Orts Aracil

Josep Maria Orts Aracil (Paterna i València, 28 d'octubre de 1891 - Barcelona, 4 de febrer de 1968) va ser un matemàtic valencià del segle xx.

## Vida

Traslladat a Barcelona on viu amb uns familiars, es matricula a la Facultat de Ciències de la Universitat de Barcelona on es llicencia en Ciències Exactes l’any 1914, obtenint el Premi extraordinari de llicenciatura concedit per la universitat i el que concedeix la Reial Acadèmia de Ciències i Arts de Barcelona pel seu treball sobre sèries trigonomètriques.
L’any 1916 demana permís per marxar a Madrid per doctorar-se a la Universidad Complutense, sota la direcció de Julio Rey Pastor. Llegeix la tesi doctoral el dia 7 de desembre amb el títol Resolución de problemas de Dirichlet en algunos recintos elementales i obté la qualificació d’excel·lent.
El 1921 és nomenat catedràtic d'Anàlisi matemàtica a la Universitat de Santiago de Compostel·la. El 1923 roman a Roma estudiant Estadística matemàtica i Càlcul de probabilitats, lloc on coneixerà i establirà una forta amistat amb Luigi Fantappiè.
El 1931 obté la càtedra d'Anàlisi matemàtica a la Universitat de Barcelona on romandrà fins a la seva jubilació el 1961.
En acabar la guerra civil, no va prendre el camí de l'exili com altres matemàtics catalans (Lluís Santaló, Ernest Corominas, Pere Pi Calleja, etc.) sinó que, fins i tot, va ser nomenat sotsdirector del Instituto Jorge Juan de Matemáticas, creat pel nou règim per substituir la Junta de Ampliación de Estudios, i dirigit nominalment per Julio Rey Pastor, tot i que aquest no va tornar de l'Argentina.
Va ser director del Seminari Matemàtic de Barcelona des de 1939 i de la revista Collectanea Mathematica des de la seva fundació.
Va rebre la Gran Creu de l'Ordre d'Alfons X el Savi (1959) i va ser membre numerari de la RACAB des de 1944.
L'any 1928 va fundar la Biblioteca de Matemàtiques de la Universitat de Barcelona. Una placa al vestíbul ho acredita.

## Principals Obres

La seva obra va quedar plasmada en multitud d'articles i memòries publicats a la seva revista (Collectanea Mathematica), a les Memòries de la RACAB, a la Revista Matemática Hispano-Americana i a la Gaceta Matemática.

## Referències

* ↑ «Resolución del problema de Dirichlet en algunos recintos elementales - Dialnet». Fundació Dialnet. [Consulta: 25 gener 2024].
* ↑ Obituari Collectanea, pàgina 2.
* ↑ Formentín, pàgina 68.
* ↑ Obituari Collectanea, pàgina 1.

## Bibliografia

* Obituari. Gaceta Matemàtica. Volum 21, Num.1-2 (1969). Pàgines 3-8. (castellà)
* Obituari Arxivat 2012-06-26 a Wayback Machine.. Collectanea Mathematica. Volum 19, Nums. 1-2 (1968). ISSN 0010-0757. Págines 1-3. (castellà)
* Formentín Ibáñez, Justo i Rodríguez Fraile, Esther. La Fundación Nacional para Investigaciones Científicas (1931-1939). CSIC. Madrid, 2001.. ISBN 9788400079260. (castellà)

## Enllaços externs

* «The Mathematics Genealogy Project – Josep Maria Orts i Aracil». [Consulta: 18 maig 2013].
* José María Orts Aracil Arxivat 2014-01-10 a Wayback Machine. Personalidades matemáticas gallegas.
* Exposició del CRAI Matemàtiques de la Universitat de Barcelona "Matematics Catalans Jose Maria Orts Aracil"
# Negret (tauró)

L’agullat negre, negre o negret (Etmopterus spinax) és una espècie de tauró que es troba a l'Atlàntic oriental des d'Islàndia fins a Sud-àfrica, incloent-hi la Mediterrània. Espècie sense cap tipus d'importància comercial, tret del port de Sant Carles de la Ràpita.

## Morfologia

* És el tauró més petit de les costes catalanes, ja que rarament ultrapassa els 45 cm de longitud.
* Cos llarg amb el musell ample i la boca petita.
* Presenta dues espines predorsals ben desenvolupades.
* Als ulls no hi ha membrana nictitant.
* Tampoc té aleta anal.
* La coloració general és de bru a negre amb algunes zones més fosques al ventre i a les aletes pelvianes.
* Maduren quan tenen de 33 a 36 cm de longitud.

## Ecologia

Ocupa una ampla franja batimètrica que va des dels 70 als 1.200 m, però és més comú als fons de 200 a 500 m. A la nit s'apropa a la superfície per alimentar-se.
Menja petits peixos, calamars i gambes.
És ovovivípar aplacentari. A l'estiu les femelles pareixen de 6 a 20 cries, que fan, en el moment de néixer, al voltant de 12 o 14 cm de longitud.

## Referències

* ↑ Belluscio, A., U. Scacco, F. Colloca, P. Carpentiere i G.D. Ardizzone, 2000. Feeding strategies of two species of demersal Chondrichthyans, Galeus melastomus (Rafinesque, 1810) and Etmopterus spinax (Linnaeus, 1758), in the Central Tyrrhenian Sea. Biol. Mar. Mediterr. 7(1):417-426.
* ↑ Mercader L., D. Lloris i J. Rucabado, 2003. Tots els peixos del Mar Català. Diagnosi i claus d'identificació. Institut d'Estudis Catalans. Barcelona.350p.
* ↑ Merella, P., A. Quetglas, F. Alemany i A. Carbonell, 1997. Length-weight relationship of fishes and cephalopods from the Balearic Islands (western Mediterranean). Naga ICLARM Q. 20(3/4):66-68.
* ↑ Barrull, Joan i Mate, Isabel: Els taurons dels Països Catalans. Editorial Pòrtic, S.A. Col. Conèixer la natura, núm. 14. Barcelona, març del 1996. ISBN 84-7306-920-X. Plana 89.
# Fairfield (Kentucky)

Fairfield és una població dels Estats Units a l'estat de Kentucky. Segons el cens del 2000 tenia 72 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Fairfield tenia 72 habitants, 27 habitatges, i 23 famílies. La densitat de població era de 95,9 habitants/km².
Dels 27 habitatges en un 40,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 59,3% hi vivien parelles casades, en un 25,9% dones solteres, i en un 14,8% no eren unitats familiars. En el 14,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 7,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,63 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,83.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25% tenia menys de 18 anys, un 8,3% entre 18 i 24, un 31,9% entre 25 i 44, un 20,8% de 45 a 60 i un 13,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 86,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 19.375 $ i la renda mediana per família de 26.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 58.750 $ mentre que les dones 0 $. La renda per capita de la població era de 17.181 $. Cap de les famílies estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Fairfield». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Fairfield». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Kàmenka (Sverdlovsk)

Kàmenka (en rus: Каменка) és un poble de l'óblast de Sverdlovsk, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 264 habitants.

## Referències

* ↑ Статья об открывшемся новом ФАПе в посёлке Белоречка
* ↑ «Поселок Басьяновский» (en rus). Информация о Свердловской области. Свердловская областная универсальная научная библиотека им. В. Г. Белинского. [Consulta: 18 agost 2019].
* ↑ «Об отнесении рабочего поселка Басьяновский, расположенного на территории Верхнесалдинского района, к категории сельских населенных пунктов к виду поселок, Закон Свердловской области от 21 июля 2004 года №54-ОЗ». docs.cntd.ru. Arxivat de l'original el 2018-04-23. [Consulta: 22 abril 2018].
# Kírov (Rostov)

Kírov (en rus: Киров) és un poble (un khútor) de l'óblast de Rostov, a Rússia, que en el cens del 2010 tenia 262 habitants, pertany al districte d'Aksai.

## Referències

* ↑ Паспорт муниципального образования «Мишкинское сельское поселение» Аксайского муниципального района
# Druid Hills (Kentucky)

Druid Hills és una població dels Estats Units a l'estat de Kentucky. Segons el cens del 2000 tenia 318 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Druid Hills tenia 318 habitants, 139 habitatges, i 89 famílies. La densitat de població era de 1.534,8 habitants/km².
Dels 139 habitatges en un 31,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 54% hi vivien parelles casades, en un 7,9% dones solteres, i en un 35,3% no eren unitats familiars. En el 33,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 18% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,29 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,96.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,1% tenia menys de 18 anys, un 3,5% entre 18 i 24, un 27,7% entre 25 i 44, un 22,3% de 45 a 60 i un 20,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 75,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 66.875 $ i la renda mediana per família de 83.698 $. Els homes tenien una renda mediana de 68.750 $ mentre que les dones 46.250 $. La renda per capita de la població era de 41.213 $. Cap de les famílies estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Druid Hills». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Druid Hills». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Crescent Springs

Crescent Springs és una població dels Estats Units a l'estat de Kentucky. Segons el cens del 2000 tenia 3.931 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Crescent Springs tenia 3.931 habitants, 1.638 habitatges, i 1.020 famílies. La densitat de població era de 1.061,4 habitants/km².
Dels 1.638 habitatges en un 33,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 44,6% hi vivien parelles casades, en un 12,6% dones solteres, i en un 37,7% no eren unitats familiars. En el 29,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 7,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,4 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,4% tenia menys de 18 anys, un 10,1% entre 18 i 24, un 34,7% entre 25 i 44, un 20% de 45 a 60 i un 8,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 32 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 91,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 41.429 $ i la renda mediana per família de 50.573 $. Els homes tenien una renda mediana de 42.500 $ mentre que les dones 30.708 $. La renda per capita de la població era de 24.891 $. Entorn del 5,2% de les famílies i el 7,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Crescent Springs». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Crescent Springs». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Lambersart

Lambersart és un municipi francès, al departament del Nord i a la regió dels Alts de França. L'any 2006 tenia 28.543 habitants. Limita amb Lilla (barri Bois Blancs), Lomme, Lompret, Verlinghem, Saint-André-lez-Lille, Wambrechies i Marquette-lez-Lille.
La ciutat és a prop del riu Deûle i del Bois de la Citadelle. Aquest entorn paisatgístic l'ha convertit en una ciutat eminentment residencial. Per això les cases, fetes amb maons i d'estil art déco, tenen sovint l'arquitectura pròpia d'un balneari. Destaca, en aquest sentit, l'Avenue de l'Hippodrome, un carrer que conserva els edificis del segle passat.

## Demografia

Evolució de la població Ehess i INSEE :
| 1793 | 1800 | 1806 | 1821 | 1831 | 1836 | 1841 | 1846 | 1851 |
| 783 | 734 | 856 | 842 | 940 | 966 | 1 026 | 1 161 | 1 219 |
| 1856 | 1861 | 1866 | 1872 | 1876 | 1881 | 1886 | 1891 | 1896 |
| 1 328 | 1 615 | 1 852 | 2 240 | 2 425 | 2 775 | 3 450 | 4 050 | 4 820 |
| 1901 | 1906 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1936 | 1946 | 1954 |
| 6 804 | 7 984 | 9 326 | 10 472 | 11 927 | 14 377 | 16 197 | 17 675 | 19 092 |
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 | 2011 | 2016 |
| 21 807 | 26.833 | 29 614 | 28 494 | 28 275 | 28 131 | - | - | - |
| 2019 | - | - | - | - | - | - | - | - |

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 1973-1988 | Georges Delfosse | CDS |
| 1988-2004 | Marc-Philippe Daubresse | UMP |
| 2004-2005 | Jacques-Yves Wambergue | UMP |
| 2005- | Marc-Philippe Daubresse | UMP |
# Lamna nasus

El marraix, nas llarg, tauró, tigre de mar o llúdria (Lamna nasus) és una espècie de tauró que a l'estiu s'apropa molt a la costa fins al punt que arriba a penetrar en platges i ports. Tot i la seua poca abundor, és una espècie comercial. Es pesca amb palangre i es ven, juntament amb el solraig ver, amb el nom d′emperador. Ambdós tenen els mateixos aprofitaments.

## Morfologia

* Cos fusiforme i relativament alt.
* El musell és cònic i una mica arrodonit.
* Dues aletes dorsals; la primera, gran, just per darrere de la inserció de les pectorals; la segona molt més petita, com l'anal.
* L'aleta caudal és semilunar.
* Presenta cinc parells de fenedures branquials per davant de les pectorals.
* Sense membrana nictitant.
* Les dents són iguals a les dues mandíbules, primes, de marge llis i amb dues cúspides secundàries a la base.
* Color blau fosc al dors i blanc o gris a la panxa.
* La seua longitud màxima és de més de 300 cm.
* El mascle és adult entre els 219 i 262 cm, i la femella entre els 152 i 219 cm.

## Ecologia

Excel·lent nedador pelàgic, pot navegar sol o en grups pel litoral costaner. Cerca els corrents d'aigües fredes de menys de 18 °C. A l'estiu s'apropa a les costes nedant per la superfície; a l'hivern s'està més en fondalades d'alta mar. Se'l troba des de la superfície fins a profunditats de 336 m. Presenta segregació poblacional per sexes i edats.
Menja petits peixos pelàgics com la sardina, el seitó, el verat i el sorell. També alguns gàdids, petits taurons i calamars.
És ovovivípar aplacentari. Els embrions practiquen el canibalisme intrauterí. La femella fa ventrades, presumiblement durant tot l'any, d'una a cinc cries entre 60 i 75 cm. Poden viure fins a uns 30 anys, i arriben a la seua maduresa als 5 anys.

## Referències

* ↑ Vegeu-ne algunes a «marraix». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia.
* ↑ «Carrers (18) zoònims marins (m-o) amb Àngela Buj Alfara», 12-02-2016. [Consulta: 13 febrer 2025].
* Barrull, Joan i Mate, Isabel: Els taurons dels Països Catalans. Editorial Pòrtic, S.A. Col. Conèixer la natura, núm. 14. Barcelona, març del 1996. ISBN 84-7306-920-X. Plana 123.

## Enllaços externs

* Stevens et al (2005). Marraix. Llista Vermella de la UICN, Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2006. Consultat el 4 de febrer del 2008 (en anglès).
* Descripció del marraix. (anglès)
# Campbellsburg (Kentucky)

Campbellsburg és una població dels Estats Units a l'estat de Kentucky. Segons el cens del 2000 tenia 705 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Campbellsburg tenia 705 habitants, 283 habitatges, i 202 famílies. La densitat de població era de 477,5 habitants/km².
Dels 283 habitatges en un 32,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 51,6% hi vivien parelles casades, en un 18,7% dones solteres, i en un 28,6% no eren unitats familiars. En el 26,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 15,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,49 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,01.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,4% tenia menys de 18 anys, un 7,9% entre 18 i 24, un 25,5% entre 25 i 44, un 23,3% de 45 a 60 i un 15,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 77,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 35.865 $ i la renda mediana per família de 41.406 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.250 $ mentre que les dones 21.250 $. La renda per capita de la població era de 15.755 $. Entorn del 10,5% de les famílies i el 18,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Campbellsburg». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 8 febrer 2021].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Campbellsburg». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Llac Itasca

El Llac Itasca és un petit llac glacial d'uns 4,7 km² al nord de l'estat de Minnesota. El llac es troba al sud-est del comtat de Clearwater dins del Itasca State Park. Té una profunditat mitjana de 6-11 m i es troba a uns 450 m per sobre del nivell del mar.

## Font del Mississipi

És la font del riu Mississipi que recorre 3,770 km fins a la seva desembocadura al Golf de Mèxic; Això no obstant, el lloc exacte no es pot localitzar, ja que hi ha molts petits afluents conflueixen en la conca hidrogràfica del riu. Henry Schoolcraft identificà el llac Itasca com la font del riu el 1832. Havia pres part en una expedició anterior en 1820 dirigida per General Lewis Cass que havia identificat al proper Llac Cass una mica més avall de l'Itasca com a font del Mississipi. En l'idioma ojibwa el nom del llac era Omashkoozo-zaaga'igan (llac Elk); Se li canvià el nom pel de "Itasca", per una combinació dels mots llatins veritas ("veritat") i caput ("cap").
El braç occidental del llac rep les aigües de dos rierols petits en l'extrem sud. Nicolett Creek, és un petit rierol que neix en unes fonts properes. Un altre rierol nodreix el llac Itasca venint del llac Elk, que alhora es nodreix d'uns altres dos rierols. Els anishinaabemowin anomenaren el llac Elk Lake i el rierol Bekegamaag-zaaga'igan i Bekegamaag-ziibi (llac del costat i riu del costat), respectivament. El 1887 Williard Glazier promogué una campanya per a considerar el llac Elk, conegut com a llac Glazier, com a font del riu Mississipi. Aquests rierols són massa petits per a considerar-los capçalera del Mississipi.
Jacob V. Brower, president de la societat històrica de Minnesota the Minnesota Historical Society, després de passar cinc mesos explorant els llacs decidí que els llacs cap al sud del Itasca no eren les fonts del Mississipi i promogué una campanya contra la tala d'arbres. El 21 d'abril de 1891 es creà oficialment el parc estatal. A Brower se'l coneix actualment com el pare del llac Itasca i el centre de visitants té el seu nom.
El canal del Mississipi que surt del llac es canvià el 1930 per a crear millorar l'experiència del visitants. El projecte inclogué el drenatge dels pantans dels voltants, l'excavació d'un nou canal i la instal·lació de ràpids artificials.

## Referències

* 1 2 Joseph Gilfillan "Minnesota Geographical Names Derived from the Chippewa Language" in The Geological and Natural History Survey of Minnesota: The Fifteenth Annual Report for the Year 1886 (St. Paul: Pioneer Press Company, 1887)
* ↑ «www.pgdp.net». Arxivat de l'original el 2008-08-16. [Consulta: 1r febrer 2010].
* ↑ Bright, William (2004). Native American Placenames of the United States. Norman: University of Oklahoma Press, pg. 188
* ↑ Upham, Warren. «Minnesota Place Names: A Geographical Encyclopedia». Minnesota Historical Society. Arxivat de l'original el 2011-01-08. [Consulta: 14 agost 2007].

## Enllaços externs

* Llac Itasca Arxivat 2004-07-07 a Wayback Machine.