OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Climent Baixas i Cuyàs

Climent Baixas i Cuyàs (Barcelona, 1854 - 4 de desembre de 1936) fou un organista i compositor català.
Alumne de Nicolau Manent (solfeig, piano i harmonia), a qui va acabar susbtituint, a l'escolania de la parròquia de Sant Jaume de Barcelona. Posteriorment fou deixeble d'Anselm Barba (orgue i composició i instrumentació) i de Josep Ribera, es dedicà a l'ensenyament de la música i participà activament en el moviment d'introducció de les obres de Wagner a Catalunya. Va ser professor de piano i organista, i l'any 1874 entrà com a professor i mestre de capella dels jesuïtes de Barcelona, desenvolupant una intensa tasca docent en diferents centres d'ensenyament religiós a Catalunya.
Compongué principalment música d'església per a veus i orquestra o orgue (una missa de Glòria, un Te Deum, una Passió, motets, etc.) i música instrumental per a piano, harmònium i orquestra (preludis, barcaroles, marxes). Va guanyar premis en diversos certàmens musicals amb les seves composicions.
Com a un dels primers promulgators de l'estil wagnerià a Espanya, va formar part del Patronatverein de Bayreuth, delegació presidida i representada per Joaquim Marsillach; aquest Patronat del Festival de Bayreuth havia estat creat per Richard Wagner per a sufragar el cost de l'estrena de Parsifal.

## Obres

La seva obra conté les peces següents:
* Missa de Glòria per a 6 veus i gran orquestra
* Te Deum per a 5 veus i gran orquestra
* Passió de Divendres Sant per a 4 veus (Ti, T, B, i Cor) i acompanyament (Vc, Fg)
* Salutació a Sant Lluis Gonzaga
* 4 Rosaris per a 4 veus i orgue
* Stabat Mater per a tenor, arpa i orgue
* Tota Pulchra per a 4 veus, orquestra i orgue
* 2 Preludis per a orquestra, piano i arpa
També compongué altres tipus de peces com trisagis, motets, barcaroles, marxes, himnes i altres composicions. Es conserven obres seves al fons musical de l’església parroquial de Santa Eulàlia de Berga i de Santa Maria de la Bisbal. Obres de Baixas a l'IFMuC. Base de dades dels fons musicals de Catalunya.

## Referències

* ↑ «Esquela». La Vanguardia, 05-12-1936, pàg. 2.
* 1 2 Dades a filomusica.com
* ↑ "Baixas y Cuyàs, Climent". Gran Enciclopèdia de la Música (Vol. 1). (1999). Fundació Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Climent Baixas i Cuyàs». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* 1 2 URPÍ I CÀMARA, M. «Baixas Cuyas, Climent.» Diccionario de la música Española e Hispanoamericana. Madrid: SGAE, 1999-2002 (Vol. 2, p. 61).
# Cloropentafluoroetà

L'1-cloro-1,1,2,2,2-pentafluoroetà és un compost químic de la classe dels halurs orgànics. Es tracta d'una molècula d'età on s'ha substituït un hidrogen per un clor i els altres cinc hidrogens per fluors.

## Història

El cloropentafluoroetà és un clorofluorocarbur (CFC) que abans s'utilitzava com a refrigerant i també conegut com a R-115 i CFC-115. La seva producció i consum està prohibit des de l'1 de gener de 1996 en virtut del Protocol de Mont-real a causa del seu alt potencial d'esgotament de la capa d'ozó i la seva vida útil, molt llarga quan s'allibera al medi ambient. El CFC-115 també és un gas amb efecte d'hivernacle potent. A causa del seu efecte esgotador de la capa d'ozó, la producció de refrigerants està disminuint contínuament, segons els requisits del protocol de Mont-real. El seu ús està controlat i progressivament es van substituint. L'abundància atmosfèrica de CFC-115 va augmentar de 8,4 parts per bilió (ppt) l'any 2010 a 8,7 ppt el 2020 a partir de l'anàlisi de mostres d'aire recollides de llocs d'arreu del món.
| Propietat | Valor |
| Potencial d'esgotament de la capa d'ozó (ODP) | 0,44 (CCl$_3$F = 1) |
| Potencial d'escalfament global (GWP: 100 anys) | 5 860 - 7 670 anys (CO$_2$ = 1) |
| Vida atmosfèrica | 1 020 - 1 700 anys |

## Propietats

El cloropentafluoroetà és un gas incolor i inodor amb una olor semblant al⁣ èter. Té un punt de fusió de −99 °C i un d'ebullició de −39,1 °C. La seva solubilitat dins l’aigua és de 59 mg/L. A 21 °C presenta una pressió de vapor de 7,9 atm. El punt d'inflamació d'aquest compost és a 70,4 °C.
S'envia com un gas liquat sota la seva pròpia pressió de vapor. És incombustible, és a dir, no es pot cremar. Pot asfixiar-se pel desplaçament de l'aire. El contacte amb el líquid pot provocar congelacions. L'exposició prolongada de l'envàs a la calor o al foc pot provocar que es trenqui violentament i es dispari. No reacciona ràpidament ni amb l'aire ni amb l'aigua.

## Toxicologia

Els principals perills que presenta el cloropentafluoroetà és que en altes concentracions pot arribar a causar asfixia. Seguint el (GHS) Sistema Mundial Harmonitzat de Classificació i Etiquetatge de Productes Químics, els seus pictogrames són els següents: explosiu i nociu. La paraula indicativa és Avís.

## Vegeu també

* Gas amb efecte d'hivernacle

## Referències

* ↑ «Monochloropentafluoroethane» (en anglès). Scorecard - The Pollution Information Site, 06-04-2016. Arxivat de l'original el 2016-04-06. [Consulta: 2 febrer 2024].
* ↑ «AGAGE Data and Figures». Massachusetts Institute of Technology. [Consulta: 11 febrer 2021].
* 1 2 John S. Daniel. «Chapter 8. Halocarbon Scenarios, Ozone Depletion Potentials, and Global Warming Potentials». A: Scientific Assessment of Ozone Depletion: 2006. Geneva, Switzerland: World Meteorological Organization, 2006.
* 1 2 «Chapter 8». A: AR5 Climate Change 2013: The Physical Science Basis, p. 731.
* ↑ «Chloropentafluoroethane». [Consulta: 24 gener 2024].
6. "CHLOROPENTAFLUOROETHANE" Consulta: 02 febrer 2024.
# Club Deportiu Santa Eulàlia

El Club Deportiu Santa Eulàlia fou un club català de futbol de la ciutat de L'Hospitalet de Llobregat, al Barcelonès.
Va ser fundat el mes d'agost de 1950. El seu primer president fou Manuel Museras, qui es feu càrrec d'un club d'empresa desaparegut anomenat Trinxet, reunint així 300 socis per al nou club.
El seu primer èxit arribà a la seva primera temporada i fou el triomf en un torneig organitzat pel CF Torrassenc durant la festa major de la Torrassa, on també hi participaren els clubs Tecla Sala i At. Collblanc. L'any 1952 ascendí a la Primera Categoria B del Campionat de Catalunya. Tres temporades més tard ascendí a Primera Categoria i la següent temporada a Tercera Divisió.
El juliol de 1957, el club desaparegué després de fusionar-se amb el CF Hèrcules i amb la UD Hospitalet. D'aquesta fusió sorgí el Centre d'Esports l'Hospitalet.

## Evolució de l'Uniforme

| 1950-1955 | 1955-1957 |

## Temporades

* 1950-1951: C. Catalunya, Segona Categoria
* 1951-1952: C. Catalunya, Segona Categoria 2n
* 1952-1953: C. Catalunya, Primera Categoria B 10è
* 1953-1954: C. Catalunya, Primera Categoria B 6è
* 1954-1955: C. Catalunya, Segona Categoria 3r i 2n a la fase d'ascens
* 1955-1956: C. Catalunya, Primera Categoria 6è
* 1956-1957: 3a Divisió 22è

## Referències

* ↑ http://hemeroteca.elmundodeportivo.es/preview/1951/03/24/pagina-4/621431/pdf.html
* ↑ http://hemeroteca.elmundodeportivo.es/preview/1950/06/24/pagina-7/666417/pdf.html
* ↑ http://hemeroteca.elmundodeportivo.es/preview/1950/07/24/pagina-3/624957/pdf.html
* ↑ http://hemeroteca-paginas.elmundodeportivo.es/EMD02/HEM/1957/07/05/MD19570705-004.pdf
* ↑ http://hemeroteca.elmundodeportivo.es/preview/1951/05/03/pagina-2/627343/pdf.html
* ↑ http://hemeroteca.elmundodeportivo.es/preview/1952/03/27/pagina-2/630929/pdf.html
* ↑ http://hemeroteca.elmundodeportivo.es/preview/1953/05/11/pagina-7/1362247/pdf.html
* ↑ http://hemeroteca.elmundodeportivo.es/preview/1954/01/18/pagina-7/631028/pdf.html
* ↑ http://hemeroteca.elmundodeportivo.es/preview/1955/03/21/pagina-7/1371482/pdf.html
* ↑ http://hemeroteca.elmundodeportivo.es/preview/1955/07/11/pagina-8/631555/pdf.html
* ↑ http://hemeroteca.elmundodeportivo.es/preview/1956/01/16/pagina-7/637773/pdf.html

## Enllaços externs

* Història del club
# Club Deportivo San Isidro

El Club Deportivo San Isidro és un club de futbol espanyol amb seu a San Isidro, a la comunitat autònoma de les Illes Canàries. Fundat l'any 1970 juga a Tercera Divisió – Grup 12, i celebra els partits a casa a l'Estadi La Palmera, amb una capacitat de 2.500 seients. A Tenerife, el club es coneix comunament com a Raqui San Isidro.

## Temporada a temporada

| Temporada | Divisió | Posició |
| 1970–97 | Regional | — |
| 1997/98 | 3a | 7è |
| 1998/99 | 3a | 5è |
| 1999/00 | 3a | 5è |
| 2000/01 | 3a | 4t |
| 2001/02 | 3a | 6è |
| 2002/03 | 3a | 7è |
| 2003/04 | 3a | 6è |
| 2004/05 | 3a | 2n |
| Temporada | Divisió | Posició |
| 2005/06 | 2a B | 18è |
| 2006/07 | 3a | 2n |
| 2007/08 | 2a B | 20è |
| 2008/09 | Preferente | 2n |
| 2009/10 | Preferente | 2n |
| 2010/11 | 3a | 19è |
| 2011/12 | Preferente | 1r |
| 2012/13 | 3a | 17è |
| 2013/14 | 3a | 18è |
| 2014/15 | Preferente | 2n |
| 2015/16 | Preferente | 11è |
| 2016/17 | Preferente | 7è |
* 2 temporades a Segona Divisió B
* 12 temporades a Tercera Divisió

## Jugadors famosos

* Fernando Pierucci
* Baba Sule
* Álvaro
* Pedro; la seva venda al Chelsea FC va assegurar el futur del club ja que van rebre 320.000 lliures com a part del traspàs.

## Referències

* ↑ «Pedro's transfer has just secured the long-term future of one club - and it's not Chelsea or Barcelona». Mirror. [Consulta: 20 agost 2015].

## Enllaços externs

* Web oficial (en castellà)
* Perfil de l'equip Futbolme (en castellà)
# Club Natació Sabadell

El Club Natació Sabadell (CN Sabadell) és un club poliesportiu de Sabadell, fundat el juny de 1916, per iniciativa del polític Joan Vidal i Valls.

## Palmarès
### Waterpolo masculí

* Campionat de Catalunya:
** 2005-06
* Supercopa espanyola:
** 2002-03, 2005-06, 2012-13, 2020-21
* Euro Cup de la LEN de waterpolo masculina:
** 2021-22

### Waterpolo femení

* Campionat de Catalunya:
** 2000-01, 2001-02. 2002-03, 2004-05, 2005-06, 2007-08
* Lliga espanyola:
** 1999-00, 2000-01, 2001-02, 2003-04, 2004-05, 2006-07, 2007-08, 2008-09, 2010-11, 2011-12, 2012-13, 2013-14, 2014-15, 2015-16, 2016-17, 2017-18, 2018-19, 2020-21, 2021-22, 2022-23
* Copa espanyola:
** 2001, 2002, 2004, 2005, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012, 2013, 2014, 2015, 2017, 2018, 2019, 2020, 2021, 2023
* Supercopa espanyola:
** 2009, 2010, 2011, 2012, 2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2018, 2020, 2023
* Lliga de Campions de la LEN femenina:
** 2011, 2013, 2014, 2016, 2019, 2023
* Supercopa d'Europa de waterpolo femenina:
** 2013-14, 2014-15, 2016-17, 2023-24

### Natació sincronitzada

* Campionat d'Espanya de natació sincronitzada per equips:
** 2018-19

## Referències

* ↑ «Club Natació Sabadell». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Sabadell, campeón de Catalunya». Mundo Deportivo, 17-10-2005. [Consulta: 29 octubre 2020].
* ↑ «El Club Natació Sabadell toca la glòria amb l'Euro Cup». CCMA, 26-03-2022. [Consulta: 26 març 2022].
* ↑ Agustí, Xavier. «El CN Sabadell conquereix la sisena Champions en una gran final contra el CN Mataró (8-9)». L'Esportiu, 01-04-2023. [Consulta: 1r abril 2023].
* ↑ «El Sabadell conquista la Supercopa de Europa femenina ante el Skif (9-10)». El Mundo Deportivo, 08-12-2013. [Consulta: 22 novembre 2014].
* ↑ «El CN Sabadell guanya la Supercopa d'Europa amb un triomf davant l'Olympiacos per 9 a 8». 324.cat, 22-11-2014. [Consulta: 22 novembre 2014].
* ↑ «El Astralpool Sabadell conquista su tercera Supercopa de Europa (10-9)». El Mundo Deportivo, 06-11-2016. [Consulta: 7 febrer 2022].
* ↑ Agustí, Xavier. «Pòquer de supercopes». L'Esportiu, 08-11-2023. [Consulta: 8 novembre 2023].

## Enllaços externs

* Club Natació Sabadell - Lloc web oficial
# Cocobeach

Cocobeach és una ciutat gabonesa i alhora equatoguineana. És la capital del departament gabonès de Noya. Està situada al nord-oest de la província d'Estuaire, Gabon; i al sud-oest de la província del Litoral, a Mbini, la part continental de Guinea Equatorial.
Es localitza geogràficament entre els 0° 59′ N i els 9° 36′ E, prop de la frontera amb Guinea Equatorial. Aquest país va arribar a un acord diplomàtic amb la seva veïna Gabon, al novembre de 2006, per compartir la ciutat (incloent-hi el llogaret de Bogofala situat al nord) com a port costaner comú. Cocobeach, en trobar-se a l'altre costat del riu Muni, és una ciutat que confronta amb les costes de Gabon, on es fa la major part del comerç d'aquest país. La ciutat es troba a una altitud de 252 metres.
Al cens del 1993, es va registrar una població de 1.200 habitants, mentre que es va estimar que la població arribaria a 1.728 habitants al gener del 2007.A partir del 2013, la població s'estimava en 2.591.
L'acord entre Gabon i Guinea Equatorial per a l'ús compartit de la localitat va portar amb si canvis relatius tant en el ciutadanatge dels habitants com en les llengües oficials. Els dos idiomes oficials són el francès (llengua oficial del Gabon) i el castellà (llengua oficial a Guinea Equatorial). Els habitants de Cocobeach nascuts abans de l'acord de novembre de 2006 mantenen la nacionalitat gabonesa, mentre que els que són nats posteriorment gaudeixen de la doble nacionalitat, gabonesa i equatoguineana.
Una ciutat que va tenir el mateix estatus de Cocobeach, amb sobirania compartida per a dos països alhora, va ser Walvis Bay, que va ser tant sud-africana com namibiana. Actualment pertany solament a Namíbia.

## Referències

* 1 2 «Gabón: ¿Sabía usted que la ciudad de Cocobeach es a la vez gabonesa y guineoecuatoriana?» (en castellà). Boletín de Estudios Africanos. Centro de Investigaciones y Proyectos Especiales (CIPE).
* ↑ «Maps, Weather, and Airports for Cocobeach, Gabon».
* ↑ «REPUBLIQUE GABONAISE (Hrsg.): RÉSULTATS GLOBAUX DU RECENSEMENT GÉNÉRAL DE LA POPULATION ET DES LOGEMENTS DE 2013 DU GABON (RGPL-2013). 2013, S. 239» (en francès).
# Coding Academy

La Coding Academy és una institució d'ensenyament superior en programació informàtica pertanyent a Epitech, divisió tecnològica del grup educatiu Groupe Ionis, primer grup privat d'educació superior francès.
Va ser creada a França el 2015, sota la direcció de Sophie Viger. S'especialitza en una educació intensiva en programació informàtica. Els estudiants hi poden obtenir el títol oficial europeu d'expert en Tecnologies de la informació i la comunicació. El 2017, en el marc de la instal·lació a Barcelona del primer campus fora de França d'Epitech, també va desembarcar-hi la Coding Academy.

## Referències

* 1 2 «Informatique: quelles formations pour avoir un emploi?» (en francès). Le Monde.fr, 07-03-2015.
* ↑ Hanoun, Lisa. «Sophie Viger : "À 42, je n'accepterai pas la moindre remarque sexiste et déplacée"» (en francès). Le Figaro, 30-10-2018. [Consulta: 20 juliol 2023].
* ↑ Berengueras, Josep M. «La escuela de informática Epitech abre su primer centro fuera de Francia en Barcelona» (en castellà). El Periódico, 14-03-2017 [Consulta: 15 juliol 2023].
* ↑ «"Estamos en un momento de crecimiento sostenido de la llamada economía digital"» (en castellà). El Economista, 15-06-2017 [Consulta: 15 juliol 2023].
# Coira

Coira o Chur (alemany Chur, italià Coira, romanx Cuira o Cuera, francès Coire) és una ciutat suïssa, capital del cantó dels Grisons.
Està situada a la regió de Plessur. Limita al nord amb els municipis de Haldenstein i Trimmis, a l'est amb Maladers, al sud amb Churwalden i Malix, i a l'oest amb Domat/Ems i Felsberg. Té una població de 38.129 habitants permanents (a finals del 2022). Les llengües parlades son: alemany, italià i romanx.

## Història

Coira és una de les ciutats més antigues de Suïssa. La ciutat ja fou habitada temporalment per caçadors i recol·lectors del paleolític. Així mateix, es poden trobar restes d'assentaments permanents de l'edat de bronze i de ferro. En temps romans, on rebé el nom de Curia Rhaetorum, va pertànyer a la província de Rècia. En temps de Dioclecià, quan Rècia va ésser dividida en dues províncies, va arribar a ser la capital de Rhaetia prima.
La primera menció de Coira és com a seu del Bisbat de Chur, la qual es remunta al 451.
El 1803 esdevé la capital del nou cantó de Grisons i el 1820 seu permanent del parlament.

## Fills il·lustres

* Valentin Alfred Heuss (1877-1934), musicòleg i compositor musical.
* H.R. Giger (1940 - 2014), dissenyador gràfic, pintor i escultor.
* Josias Braun Blanquet (1884 - 1980), fitosociòleg i botànic.

## Referències

* ↑ «Chur | enciclopedia.cat». [Consulta: 7 gener 2024].
* ↑ «Grisons | enciclopedia.cat». [Consulta: 7 gener 2024].
* ↑ «Region Plessur» (en alemany estàndard suís). [Consulta: 7 gener 2024].
* ↑ Statistik, Bundesamt für. «Permanent resident population (Kantone/Bezirke/Politische Gemeinden) | Karte» (en alemany), 24-08-2023. [Consulta: 7 gener 2024].
* ↑ «Chur, the oldest city in Switzerland | Chur» (en anglès). [Consulta: 7 gener 2024].
* 1 2 «Chur – die älteste Stadt der Schweiz» (en alemany estàndard suís). [Consulta: 7 gener 2024].
* ↑ «Coira - Treccani» (en italià). [Consulta: 7 gener 2024].
* ↑ «Rètia | enciclopedia.cat». [Consulta: 7 gener 2024].
* ↑ «Catholic Encyclopedia (1913)/Chur» (en anglès). Catholic Encyclopedia.
* ↑ «Chur | Alpine Town, Historic City, Roman Ruins | Britannica» (en anglès). [Consulta: 7 gener 2024].
* ↑ «Cuira (vischnanca)» (en romanx). Lexicon Istoric da la Svizra, 2021.
* ↑ Biographie, Deutsche. «Heuß, Alfred - Deutsche Biographie» (en alemany). [Consulta: 7 gener 2024].
* ↑ «Le créateur d'Alien, H.R. Giger, est mort» (en francès). [Consulta: 23 maig 2024].
# Bertran IV de la Tour

Bertran IV de la Tour, nascut després de 1353, mort vers 1423, va ser senyor de la Tour i de Montgascon.
Era fill de Guiu de la Tour, senyor de la Tour i d'Oliergues, i de Marta Rogier de Beaufort, filla de Guillem II, senyor de Beaufort-en-Vallée i de Maria de Chambon, neboda del papa Climent VI (Pierre Rogier), i germana del papa Gregori XI.
Es va casar el 1389 amb la futura comtessa (va heretar després del 1422, just acabat de morir Bertran IV) Maria I d'Alvèrnia i II de Boulogne, filla de Godofreu d'Alvèrnia, senyor de Montgascon, i de Joana de Ventadour (Jofré era fill de Robert VII el Gran d'Alvèrnia, i va tenir:

## Referències

* 1 2 Moreri, Louis. Le grand dictionaire historique: ou, Le mélange curieux de l'histoire sacreé et profane (en francès). vol. 2. Amsterdam, Leiden, La Haia i Utrecht: Chez P. Brunel et al., 1740, p. 180.
* ↑ «Auvergne» (en anglès). Foundation for Medieval Genealogy. [Consulta: 2 juny 2024].
# Creus de terme de Sant Feliu Sasserra

Les creus de terme de Sant Feliu Sasserra són un conjunt de creus de terme del municipi de Sant Feliu Sasserra (Bages), la major part d'elles desaparegudes. Només queden en peu la Creu del Pilar, al sud de la població i la Creu del Puig, al nord, prop del serrat de les Forques.
Les creu de terme desaparegudes són:
* Creu de terme de Santa Magdalena,
* Creu del Pla de la Riba,
* Creu de Gorrians i
* Creu escapçada, que era situada al sud del nucli municipal.

## Galeria

* Creu escapçada
* Creu del Pilar

## Referències

* 1 2 «Inventari Patrimoni Cultural de Sant Feliu Sasserra» p. 58. Diputació de Barcelona.
# Alevtina Oliúnina

Alevtina Oliúnina (en rus: Алевти́на Серге́евна Олю́нина) (Ptxiólkino, Unió Soviètica 1942) és una esquiadora de fons russa ja retirada, que va competir sota bandera soviètica durant les dècades de 1960 i 1970.

## Biografia

Va néixer el 15 d'agost de 1942 a la ciutat de Ptxiólkino, població situada a l'óblast de Kostromà, que en aquell moment formava part de la Unió Soviètica i que auvi en dia forma part de la Federació Russa.

## Carrera esportiva

Va fer el seu debut internacional en els Jocs Olímpics d'Hivern de 1968 realitzats a la ciutat de Grenoble (França), finalitzant vintena en la prova de 5 quilòmetres i onzena en la de 10 quilòmetres. En els Jocs Olímpics d'Hivern de 1972 realitzats a Sapporo (Japó) aconseguí guanyar la medalla d'or en la prova de relleus 3x5 quilòmetres i la medalla de plata en la prova de 10 quilòmetres, a més de finalitzar quarta en la prova de 5 quilòmetres.
Al llarg de la seva carrera aconseguí guanyar dues medalles d'or en al Campionat del Món d'esquí nòrdic en les proves de 10 km i de relleus 3x5 quilòmetres l'any 1970. Així mateix fou nou vegades campiona del seu país, dues en la prova de 5 km i set en les de relleus.

## Referències

* 1 2 «Olympedia – Alevtina Olyunina-Smirnova». [Consulta: 14 novembre 2023].
* ↑ «OLJUNINA Alevtina». International Ski Federation. [Consulta: 23 desembre 2019].

## Enllaços externs

* (anglès) www.fis-ski.com - Alevtina Olyunina Arxivat 2011-05-25 a Wayback Machine.
# Hudson (Kansas)

Hudson és una població dels Estats Units a l'estat de Kansas. Segons el cens del 2000 tenia 133 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Hudson tenia 133 habitants, 59 habitatges, i 41 famílies. La densitat de població era de 395 habitants/km².
Dels 59 habitatges en un 25,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 64,4% hi vivien parelles casades, en un 5,1% dones solteres, i en un 30,5% no eren unitats familiars. En el 28,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 10,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,25 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,76.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,3% tenia menys de 18 anys, un 4,5% entre 18 i 24, un 27,1% entre 25 i 44, un 22,6% de 45 a 60 i un 22,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 42 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 104 homes.
La renda mediana per habitatge era de 31.500 $ i la renda mediana per família de 36.875 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.750 $ mentre que les dones 23.750 $. La renda per capita de la població era de 13.730 $. Entorn del 10,3% de les famílies i el 16,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Hudson». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Hudson». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.