OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# River Forest (Illinois)

River Forest és una vila dels Estats Units a l'estat d'Illinois. Segons el cens del 2000 tenia 11.635 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, River Forest tenia 11.635 habitants, 4.092 habitatges, i 2.909 famílies. La densitat de població era de 1.789,8 habitants/km².
Dels 4.092 habitatges en un 36,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 59% hi vivien parelles casades, en un 10% dones solteres, i en un 28,9% no eren unitats familiars. En el 25,6% dels habitatges hi vivien persones soles l'11,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,62 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,19.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,6% tenia menys de 18 anys, un 11,1% entre 18 i 24, un 23,3% entre 25 i 44, un 25% de 45 a 60 i un 14% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 78,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 89.284 $ i la renda mediana per família de 122.155 $. Els homes tenien una renda mediana de 89.900 $ mentre que les dones 49.113 $. La renda per capita de la població era de 46.123 $. Aproximadament el 2,5% de les famílies i el 2,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- River Forest». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 5 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- River Forest». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Reasnor

Reasnor és una població dels Estats Units a l'estat d'Iowa. Segons el cens del 2000 tenia 194 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Reasnor tenia 194 habitants, 77 habitatges, i 52 famílies. La densitat de població era de 149,8 habitants/km².
Dels 77 habitatges en un 29,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 61% hi vivien parelles casades, en un 3,9% dones solteres, i en un 31,2% no eren unitats familiars. En el 29,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,52 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,09.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,3% tenia menys de 18 anys, un 6,2% entre 18 i 24, un 27,3% entre 25 i 44, un 23,2% de 45 a 60 i un 16% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 98,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 37.500 $ i la renda mediana per família de 40.500 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.000 $ mentre que les dones 20.417 $. La renda per capita de la població era de 14.435 $. Entorn de l'1,9% de les famílies i el 4,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Reasnor». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Reasnor». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# 180 aC

El 180 aC va ser un any del calendari romà prejulià. Durant la República i l'Imperi Romà es coneixia com l'Any del Consolat d'Albí i Pisó o també any 574 Ab urbe condita o de la fundació de la ciutat). L'ús del nom «180 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini va ser el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

## Esdeveniments
### Antic Egipte

* Inici del regnat de Ptolemeu VI Filomètor a la mort del seu pare Ptolemeu V Epífanes.

### Antiga Roma

* Aquest any són elegits cònsols Aulus Postumi Albí i Gai Calpurni Pisó.
* Postumi Albí fa la guerra contra els lígurs, amb èxit.
* Calpurni Pisó mor en l'exercici del càrrec segurament a causa de la pesta encara que es va sospitar que l'havia enverinat la seva dona Hostília Quarta, ja que un fill d'ella d'un anterior matrimoni, Quint Fulvi Flac, succeeix a Pisó com a cònsol sufecte.
* Segons Titus Livi, aquest any hi ha a Roma una gran epidèmia de pesta.

### Hispània

* Tiberi Semproni Grac, que l'any 181 aC havia rebut, com a pretor, el mandat sobre l'Hispània Citerior, i dins de la primera guerra celtibera, aixeca el setge de Carabis que havia estat atacada per celtibers no sotmesos, i derrota els revoltats prop de Complega. Les seves mesures polítiques també són beneficioses pel domini romà. Refunda la ciutat d'Illiturgis i canvia el nom de la ciutat d'Ilurcis, l'anomena Graccurris.

## Necrològiques

* Ptolemeu V Epífanes, rei d'Egipte, enverinat per alguns dels seus amics quan reunia un exèrcit mercenari por envair la Celesíria.
* Mor l'Emperadriu Lü Zhi de la Xina, viuda de l'emperador Gaozu de Han, primer emperador de la dinastia Han, que va governar Xina a partir de l'any 202 aC.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* 1 2 Polibi. Història, XXVIII, 1
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XL, 35
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XL, 41
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XL, 37, 1
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XL, 36
* ↑ Roldán Hervás, José Manuel; Wulff Alonso, Fernando. Citerior y ulterior: las provincias romanas de Hispania en la era republicana (en castellà). Akal, 2001, p. 124. ISBN 8470903330.
* ↑ Peterson, Barbara Bennett. Notable women of China : Shang dynasty to the early twentieth century. Armonk: M.E. Sharpe, 2000, p. 45. ISBN 9780765605047.
# Santa Maria Mitjancera del Brull

La capella de Santa Maria Mitjancera és una obra del Brull (Osona) protegida com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

Petita capella de planta quadrada amb teulada àrab d'una sola vessant. Té el campanar afegit a la part nord, en forma d'espadanya que puja damunt la petita sagristia adossada. Els seus murs són de pedra excepte el de llevant, o façana principal, que és de fusta. S'accedeix al seu interior per dues portes que es troben a llevant, quedant el petit altar a aquesta façana. La seva capacitat és reduïda. A la façana principal es pot veure un banc de pedra entre les dues úniques obertures. Al seu interior es venera una imatge de la Verge.

## Història

Hi ha poques notícies sobre la capelleta, ja que és de construcció recent, cap a 1960. Hom hi celebra un aplec anual. Forma una unitat juntament amb la casa que duu el mateix nom. Tan sols és oberta al culte quan la casa de recés és habitada. Pertany a la parròquia del Brull.
El projecte data del 20 d'octubre de 1960. La capella va ser beneïda el 22 d'agost de 1961 per Mn. Joan Colom, rector de Tona, i Mn. Narcís Casanovas i Pujol, el seu responsable actual.

## Referències

* 1 2 3 «Capella Mitjancera». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 21 setembre 2017].
# 23

    Aquesta pàgina és per a l'any. Per al nombre, vegeu vint-i-tres.

## Esdeveniments

* Comença el regnat del rei Ptolemeu de Mauritània.
* Estrabó publica la seva geografia, comprenent el saber cartogràfic clàssic.
* Liu Xuan, un rebel Han, es revolta contra la dinastia Xin i es proclama emperador de la Xina. És la fi de la dinastia Xin a la Xina i el retorn de la dinastia Han al poder.

## Naixements

* Plini el Vell

## Necrològiques

* 6 d'octubre: Wang Mang, emperador xinès, fundador de la dinastia Xin
* Drus el Jove, net de Tiberi

## Referències

* 1 2 de Crespigny, Rafe. A Biographical Dictionary of Later Han to the Three Kingdoms (23-220 AD) (en anglès). Leiden, Països Baixos: Brill, 2006-12-01, p. 1176. ISBN 978-90-474-1184-0.
# 457 aC

L'any 457 aC va ser un any del calendari romà prejulià. Durant la República Romana es coneixia com l'Any del consolat de Pulvil i Augurí o Cincinat i Vibulà o, de vegades, any 297 Ab urbe condita o de la fundació de Roma. La denominació 457 aC per a aquest any s'ha emprat des de l'edat mitjana, quan el calendari Anno Domini va ser el mètode més usat a Europa per a anomenar els anys.

## Esdeveniments
### Grècia

* Batalla de Tànagra. Va ser un enfrontament important entre Atenes i Esparta al principi de la Primera Guerra del Peloponnès. Els atenesos havien començat l'ampliació de la Muralla llarga. Un exèrcit espartà va vèncer l'exèrcit atenès mentre intentaven impedir-ne la construcció, però el treball en els murs va continuar i van ser acabats poc després de la batalla. Els atenesos eren dirigits per Mirònides i tenien una força de 14.000 soldats. Els espartans tenien per cap l'estrateg Nicomedes, amb un total d'11.500 soldats.
* A la tardor, els atenesos, sota comandament de Mirònides, derroten als beocis i als tebans a Enòfita i obtenen el control de Beòcia i la Fòcida, excepte Tebes.
* Els zeugites, pagesos que havien obtingut la ciutadania pe¡r les lleis de Soló, van poder accedir a l'arcontat, o govern de la ciutat.
* Probablement aquest any, Cimó d'Atenes va ser condemnat a l'ostracisme, després de la batalla de Tanagra.

### República Romana

* A Roma van ser elegits cònsols Gai Horaci Pulvil i Quint Minuci Esquilí Augurí. Esquilí Augurí va dirigir la guerra contra els sabins, però no va poder fer més que assolar les seves terres, ja que els sabins es tancaven a les seves ciutats fortificades. Horaci Pulvil va lluitar contra els eques als que va derrotar destruint Corbió.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* 1 2 Fine, John V. A. The Ancient Greeks: a critical history. Cambridge, Mass.: Harvard University Press, 1983, p. 209 i 330. ISBN 9780674033115.
* ↑ Tucídides. Història de la Guerra del Peloponnès, I, 105, 106
* ↑ Tucídides. Història de la Guerra del Peloponnès, I, 112
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, III, 30
* ↑ Dionisi d'Halicarnàs. Antiguitats romanes, X, 26
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, III, 30, 32
# 476 aC

El 476 aC va ser un any del calendari romà prejulià. Durant la República Romana es coneixia com l'Any del consolat de Rútil i Estructe, o de vegades, any 278 Ab urbe condita o de la fundació de Roma. La denominació 476 aC per a aquest any s'ha emprat des de l'edat mitjana, quan el calendari Anno Domini va ser el mètode més usat a Europa per a anomenar els anys.

## Esdeveniments
### Grècia

* Cimó II augmenta el seu poder a expenses de Temístocles. Expulsa de l'illa d'Esciros als pirates dolops i hi funda una colònia.
* Sota la direcció de Cimó i amb Aristides com a comandant adjunt al general Pausànies, la lliga de Delos continua lluitant contra els perses i allibera els ciutadans de Jònia.

### Tràcia

* Boges, governador persa d'Eíon, a Tràcia, va veure la seva ciutat assetjada pels atenesos. Cimó, que dirigia l'exèrcit, li va proposar la rendició. Boges, quan va veure que no podia seguir defensant la ciutat i negant-se a lliurar-la va matar la seva família, va calar foc als tresors i al seu palau i va morir.

### República Romana

* Aulus Virgini Tricost Rútil i Espuri Servili Estructe són elegits cònsols a Roma. Els etruscs havien avançat fins a les muralles de Roma i es van apoderar del turó del Janícul. Servili Estructe va provar de recuperar el turó, però va ser rebutjat amb fortes pèrdues i només es va salvar de la completa destrucció per l'oportú suport del seu col·lega Rútil. Quan es va acabar el període del seu mandat va ser acusat de la derrota pels tribuns de la plebs, però va ser absolt.
* Quint Considi i Tit Genuci són elegits tribuns de la plebs. Van fer aprovar una llei agrària. Van acusar Tit Meneni Lanat, cònsol l'any anterior, de ser el culpable de la destrucció dels Fabis a la riba del Cremera, perquè no va actuar per evitar-la.

### Temàtiques
#### Esports

* Jocs Olímpics: Agesídam guanya la prova de pugilat.

## Necrològiques

* Anaxilau, tirà de Règion.
* Itoku, emperador del Japó.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* 1 2 Plutarc. Vides paral·leles: Cimó, XIV, 8, 11
* ↑ Heròdot. Històries, VII, 113
* ↑ Tucídides. Història de la Guerra del Peloponnès, I, 98
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, II, 51-52
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita II,52
* ↑ Píndar. Olímpiques, X i XI
* ↑ Diodor de Sicília. Biblioteca històrica, X, 76
* ↑ Klaproth, M. J. (et al.). Nipon O Dai Itsi Ran ou Annales des Empereurs du Japon. Londres; París: Printed for the Oriental Translation Fund of Great Britain and Ireland, sold by Parbury, Allen and Co., 1834, p. 4.
# 478 aC

El 478 aC va ser un any del calendari romà prejulià. Durant la República Romana es coneixia com l'Any del consolat de Mamerc i Ahala, o de vegades, any 276 Ab urbe condita o de la fundació de Roma. La denominació 478 aC per a aquest any s'ha emprat des de l'edat mitjana, quan el calendari Anno Domini va ser el mètode més usat a Europa per a anomenar els anys.

## Esdeveniments
### Grècia

* Després de la destrucció de la ciutat pels perses, Temístocles reconstrueix i fortifica Atenes, sense considerar la petició dels espartans, que, amb to amable, van demanar que no s'aixequessin de nou les muralles per tal d'evitar que si la tornaven a ocupar els perses fos un lloc difícil de conquerir. Temístocles va anar a Esparta amb Aristides, l'arcont d'aquell any i Abrònic, ambaixador, i va dir ala espartans que les muralles ja eren prou altes com per resistir un assalt, entre les protestes d'Esparta.
* El general Pausànies, després de la batalla de Platea (479 aC), va atacar Tebes i va exigir la rendició dels que havien ajudat els perses. Després d'un setge de 20 dies, alguns caps del partit persa, dirigit per Timagènides i Atagí (que després va escapar) van acceptar ser lliurats als aliats. Els traïdors van ser executats sense judici a Corint.
* La Lliga de Delos va enviar una força per conquerir la ciutat de Bizanci, l'actual Istanbul, però, tot i que el setge va tenir èxit, el comportament arrogant del general Pausànies va indignar nombrosos aliats que, després d'aconseguir que Esparta el retirés, van confiar la flota als atenesos.

### República Romana

* Luci Emili Mamerc i Gai Servili Estructe Ahala, que va morir durant el seu mandat, van ser elegits cònsols a Roma. Va ser elegit cònsol sufecte Opiter Virgini Tricost Esquilí.
* Emili Mamerc va derrotar els habitants de Veios davant de les muralles de la ciutat, i va fer una gran matança. Poc després va acordar un tractat que el senat va rebutjar per ser massa favorable als derrotats i li va negar els honors del triomf.

### Sicília

* Hieró I és el nou tirà de Siracusa, després de la mort del seu germà Geló I.

## Necrològiques

* Geló I, tirà de les ciutats de Gela i Siracusa de Sicília (neix el 540 aC).

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Tucídides. Història de la Guerra del Peloponnès, I, 90
* ↑ Heròdot. Històries, IX, 86, 88
* ↑ Tucídides: Història de la Guerra del Peloponès. I, 95
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, II, 49
* ↑ Diodor de Sicília. Biblioteca històrica, XI, 52
* 1 2 Diodor de Sicília. Biblioteca històrica, XI, 38
# 482 aC

El 482 aC va ser un any del calendari romà prejulià. Durant la República Romana es coneixia com l'Any del consolat de Vibulà i Jul, o de vegades, any 272 Ab urbe condita o de la fundació de Roma. La denominació 482 aC per a aquest any s'ha emprat des de l'edat mitjana, quan el calendari Anno Domini va ser el mètode més usat a Europa per a anomenar els anys.

## Esdeveniments
### Pèrsia

* Xerxes reprimeix una de tantes revoltes que hi havia hagut a Babilònia, saqueja la ciutat, sobretot el temple d'Esagila, d'on s'emporta una estàtua d'or de Marduk, mata al seu sacerdot i dessacralitza el temple.
* Ctèsies de Cnidos diu que va ser el general persa Megabazos qui va dirigir la repressió de la revolta a Babilònia contra Xerxes, mentre que Heròdot atribueix el fet al seu pare, Zòpir el Vell, que era el sàtrapa de la ciutat.

### Grècia

* Temístocles, després de castigar amb l'ostracisme al general Aristides es converteix en el dirigent polític d'Atenes.

### Sicília

* Teró d'Acragant va expulsar a Teril·le del poder a Hímera, que va incorporar als seus dominis, segons diu Heròdot. Teril·le va demanar ajuda als cartaginesos, que van decidir restaurar-lo en el poder i estendre el seu poder per l'illa. L'expulsió de Teril·le va ser la causa immediata de l'expedició d'Hamílcar que va acabar amb la gran batalla d'Hímera l'any 480 aC.

### República Romana

* Quint Fabi Vibulà i Gai Juli Jul són elegits cònsols a Roma. La seva elecció com a cònsols es va produir per un acord entre els dos partits que governaven l'estat, que després d'enfrontar-se als comicis romans, van acordar l'elecció de Jul per part dels populars i de Fabi pels aristòcrates. Titus Livi diu que la discòrdia entre les classes romanes va ser tant violenta aquest any com en anys anteriors. Els cònsols van fer la guerra a la ciutat de Veios, però com que l'enemic no va presentar batalla van tornar a Roma després de devastar el territori.
* Aulus Semproni Atratí és nomenat interrex per regular els comicis.
* L'exèrcit de la ciutat de Veios va entrar en territori romà i va saquejar els conreus.

### Xina

* El rei Fuchai de Wu mentre tractava d'obtenir l'hegemonia en una reunió dels ducs en Huangchi, la seva capital Gusu (actual Suzhou) va ser presa per sorpresa pel Rei Goujian de Yue.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Heròdot. Històries, III, 153-160
* ↑ Ctèsies de Cnidos. Περσικά (Pèrsica), XVII, 30
* ↑ Heròdot. Històries, VIII, 79
* ↑ Heròdot. Històries, VI, 165
* 1 2 Titus Livi. Ab Urbe Condita, II, 43
* 1 2 Dionisi d'Halicarnàs. Antiguitats romanes, VIII, 90-91
* ↑ Twitchett, D. C. (ed.). The Cambridge history of China. Cambridge: Cambridge University Press, 1978, p. 564. ISBN 9780521243278.
# 485 aC

El 485 aC va ser un any del calendari romà pre-julià. A l'Imperi Romà es coneixia com l'any del Consolat de Cos i Vibulà (o també any 269 ab urbe condita). La denominació 485 aC per a aquest any s'ha emprat des de l'edat mitjana, quan el calendari Anno Domini va ser el mètode prevalent a Europa per a anomenar els anys.

## Esdeveniments
### Imperi Persa

* Xerxes I pren possessió de l'Imperi persa després de la mort del seu pare, Darios I el Gran, un dels més grans governant de la dinastia Aquemènida.

### Grècia

* Quiònides, poeta còmic atenenc de la vella comèdia, guanya el premi a les Dionísies d'Atenes.

### Sicília

* Geló I, tirà de Gela, va restablir el govern dels Geomori (descendents dels colons originals) a la ciutat de Siracusa, expulsats l'any anterior per una revolta popular. Nominalment els va tornar el poder, però Geló és l'autèntic governant i es converteix en tirà de Siracusa.
* Geló, després de fer-se amo de Siracusa, expulsa tots els habitants de Camarina i destrueix la ciutat per segona vegada.

### República Romana

* Servi Corneli Cos Maluginense i Quint Fabi Vibulà són elegits cònsols de Roma. Fabi Vibulà va fer la guerra contra els volscs i eques, però en lloc de dividir el botí entre els soldats, el va vendre i va dipositar els diners al tresor públic. Corneli Cos va fer la guerra contra la ciutat de Veios amb èxit.
* En aquest any va ser condemnat a mort Espuri Cassi Viscel·lí. Va ser portat a judici acusat d'aspirar al poder reial davant l'assemblea de les tribus romanes, pels qüestors dels parricidis Cesó Fabi i Luci Valeri Potit, i condemnat pels patricis que el miraven com a traïdor a la seva causa. Va ser escanyat i decapitat. Van arrasar casa seva fins als fonaments i el solar on es trobava, davant del temple de Tel·lus, va quedar abandonat.

## Naixements

* Protàgores, filòsof presocràtic (data probable).

## Necrològiques

* Darios I el Gran, rei de Pèrsia. (nascut l'any 540 aC).

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* 1 2 Heròdot. Històries, VI, 98
* ↑ Easterling, P. E. (ed.). Historia de la literatura clásica I: literatura griega. Madrid: Gredos, 1990, p. 390. ISBN 842491421X.
* ↑ Heròdot. Històries, VII, 155
* ↑ Tucídides. Història de la Guerra del Peloponnès, VI, 4
* ↑ Heròdot. Història de la Guerra del Peloponnès, VII, 156
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, II, 41
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, I, 43
* ↑ Filòstrat d'Atenes. Vida dels sofistes, I, 10, 1
# Garfield (Geòrgia)

Garfield és una població dels Estats Units a l'estat de Geòrgia. Segons el cens del 2000 tenia 152 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Garfield tenia 152 habitants, 65 habitatges, i 46 famílies. La densitat de població era de 73,4 habitants/km².
Dels 65 habitatges en un 33,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 44,6% hi vivien parelles casades, en un 23,1% dones solteres, i en un 29,2% no eren unitats familiars. En el 26,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 12,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,34 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,8.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 30,9% tenia menys de 18 anys, un 9,2% entre 18 i 24, un 19,7% entre 25 i 44, un 20,4% de 45 a 60 i un 19,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 66,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 14.167 $ i la renda mediana per família de 22.500 $. Els homes tenien una renda mediana de 36.875 $ mentre que les dones 17.500 $. La renda per capita de la població era de 16.038 $. Entorn del 27,1% de les famílies i el 36,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Garfield». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 3 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Garfield». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.