OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Dunlap (Kansas)

Dunlap és una població dels Estats Units a l'estat de Kansas. Segons el cens del 2000 tenia 81 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Dunlap tenia 81 habitants, 25 habitatges, i 21 famílies. La densitat de població era de 136 habitants/km².
Dels 25 habitatges en un 52% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 72% hi vivien parelles casades, en un 12% dones solteres, i en un 16% no eren unitats familiars. En el 16% dels habitatges hi vivien persones soles el 8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,24 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,62.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 38,3% tenia menys de 18 anys, un 8,6% entre 18 i 24, un 27,2% entre 25 i 44, un 18,5% de 45 a 60 i un 7,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 27 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 100 homes.
La renda mediana per habitatge era de 42.500 $ i la renda mediana per família de 42.500 $. Els homes tenien una renda mediana de 43.750 $ mentre que les dones 22.083 $. La renda per capita de la població era de 12.939 $. Entorn del 9,1% de les famílies i el 6,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Dunlap». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Dunlap». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Cedar Point (Kansas)

Cedar Point és una població dels Estats Units a l'estat de Kansas. Segons el cens del 2000 tenia 53 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Cedar Point tenia 53 habitants, 22 habitatges, i 13 famílies. La densitat de població era de 292,3 habitants per km².
Dels 22 habitatges en un 13,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 50% hi vivien parelles casades, en un 13,6% dones solteres, i en un 36,4% no eren unitats familiars. En el 31,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 13,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,41 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22,6% tenia menys de 18 anys, un 17% entre 18 i 24, un 18,9% entre 25 i 44, un 24,5% de 45 a 60 i un 17% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 95,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 28.750 $ i la renda mediana per família de 36.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 40.000 $ mentre que les dones 42.500 $. La renda per capita de la població era de 16.102 $. Cap de les famílies i el 3,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Cedar Point». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Cedar Point». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Piodermatitis

Piodermatitis o piodèrmia significa qualsevol malaltia de la pell que és piògena (que forma pus). Aquesta inclou infeccions bacterianes superficials com l'impetigen, l'ectima, fol·liculitis, l'impetigen de Bockhart, el furóncol, el carboncle, l'úlcera tropical, la piodèrmia gangrenosa (en cas d'immunodeficiència), etc. La piodermatitis afecta més de 111 milions de nens a tot el món, convertint-se en un dels tres trastorns de la pell més comuns en els nens, juntament amb la sarna i la dermatofitosi .

## Referències

* 1 2 Andrews RM, McCarthy J, Carapetis JR, Currie BJ «Skin disorders, including pyoderma, scabies, and tinea infections». Pediatr. Clin. North Am., vol. 56, 6, 12-2009, pàg. 1421–40. DOI: 10.1016/j.pcl.2009.09.002. PMID: 19962029.
* ↑ Page 348 in: Fisher, Bruce; Harvey, Richard P.; Champe, Pamela C.. Lippincott's Illustrated Reviews: Microbiology (Lippincott's Illustrated Reviews Series). Hagerstown, MD: Lippincott Williams & Wilkins, 2006. ISBN 0-7817-8215-5.
# Alden (Kansas)

Alden és una població dels Estats Units a l'estat de Kansas. Segons el cens del 2000 tenia 168 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Alden tenia 168 habitants, 73 habitatges, i 52 famílies. La densitat de població era de 341,4 habitants per km².
Dels 73 habitatges en un 19,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 67,1% hi vivien parelles casades, en un 2,7% dones solteres, i en un 27,4% no eren unitats familiars. En el 26% dels habitatges hi vivien persones soles el 16,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,3 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,77.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22% tenia menys de 18 anys, un 6% entre 18 i 24, un 25,6% entre 25 i 44, un 22,6% de 45 a 60 i un 23,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 43 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 92,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 36.442 $ i la renda mediana per família de 36.827 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.500 $ mentre que les dones 18.333 $. La renda per capita de la població era de 21.908 $. Cap de les famílies i l'1,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Alden». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Alden». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Yetter

Yetter és una població dels Estats Units a l'estat d'Iowa. Segons el cens del 2000 tenia 36 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Yetter tenia 36 habitants, 18 habitatges, i 9 famílies. La densitat de població era de 115,8 habitants/km².
Dels 18 habitatges en un 22,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 33,3% hi vivien parelles casades, en un 11,1% dones solteres, i en un 50% no eren unitats familiars. En el 44,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 27,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,78.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 19,4% tenia menys de 18 anys, un 2,8% entre 18 i 24, un 30,6% entre 25 i 44, un 25% de 45 a 60 i un 22,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 44 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 123,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 45.938 $ i la renda mediana per família de 46.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.500 $ mentre que les dones 11.563 $. La renda per capita de la població era de 21.675 $. Cap de les famílies estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Yetter». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Yetter». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# De Soto (Kansas)

De Soto és una població dels Estats Units a l'estat de Kansas. Segons el cens del 2000 tenia 4.561 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, De Soto tenia 4.561 habitants, 1.642 habitatges, i 1.246 famílies. La densitat de població era de 155,6 habitants per km².
Dels 1.642 habitatges en un 41,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 62,1% hi vivien parelles casades, en un 8,6% dones solteres, i en un 24,1% no eren unitats familiars. En el 21,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 7,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,78 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,23.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 30,5% tenia menys de 18 anys, un 8,1% entre 18 i 24, un 32,5% entre 25 i 44, un 20,9% de 45 a 60 i un 8,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 32 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 100,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 47.426 $ i la renda mediana per família de 53.219 $. Els homes tenien una renda mediana de 36.203 $ mentre que les dones 31.682 $. La renda per capita de la població era de 23.141 $. Entorn del 3,2% de les famílies i el 5,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- De Soto». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- De Soto». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Crims al Bàltic: El límit del dolor

Crims al Bàltic: El límit del dolor (títol original en alemany, Der Usedom-Krimi: Schmerzgrenze) és un telefilm de la sèrie de pel·lícules de ficció criminal Crims al Bàltic. Va ser produït per a Das Erste per Polyphon Film- und Fernsehgesellschaft en nom d'ARD Degeto i NDR. És el dotzè episodi de la sèrie de pel·lícules i es va emetre per primera vegada el 5 de novembre de 2020. S'ha doblat al català central per a TV3.

## Sinopsi

La mare del fiscal Brunner, que patia de demència senil, mor en una residència d'avis de luxe. Quan el fiscal li ret l'últim adeu s'adona que pot haver estat maltractada per la seva cuidadora, Kerstin Matthies. Una autòpsia posterior confirma aquesta sospita. El cas és particularment dolorós per a en Brunner, ja que la Kerstin manté una relació sentimerntal amb ell. Poc després, la cuidadora desapareix de manera sobtada. Per defugir la pressió mediàtica, el fiscal, que es converteix en sospitós, demana ajuda precisament a la seva rival Karin Lossow, que l'amaga a la reserva de bisons on treballa. En Brunner sospita que està sent víctima d'un complot.

## Producció

La pel·lícula es va rodar del 12 de novembre al 10 de desembre de 2019 principalment a l'illa d'Usedom al mar Bàltic, però també als estats federals de Berlín i Brandenburg. La ubicació més important de la pel·lícula va ser la reserva de bisons al barri de Prätenow de Dargen.

## Referències

* ↑ «Usedom-Krimi – Staffel 2020 – Kritik zum Film».
* ↑ Oliver Armknecht. «Der Usedom-Krimi: Schmerzgrenze».
* 1 2 «Crims al Bàltic - T1xC12 - El límit del dolor - 3Cat». CCMA. [Consulta: 31 gener 2024].
* ↑ «Der Usedom-Krimi - Schmerzgrenze». crew united.
# Crims al Bàltic: Ombres nocturnes

Crims al Bàltic: Ombres nocturnes (títol original en alemany, Der Usedom-Krimi: Nachtschatten) és el nom de l'onzè episodi de la sèrie de pel·lícules de ficció criminal Crims al Bàltic. L'episodi es va emetre per primera vegada a Erste el 29 d'octubre de 2020. S'ha doblat al català central per a TV3.

## Sinopsi

Un grup de joves de setze anys organitzen una festa en un bungalou de vacances. Potents psicotròpics i alcohol són consumits sense moderació. Al cap d'unes hores, tots els joves acaben mig inconscients. L'endemà, un dels nois apareix mort a la sauna. Segons sembla, algú havia bloquejat la porta. Es tractaria, doncs, d'un crim intencionat. La festa l'havia organitzat en Ben, fill d'un nebot de la Karin Lossow, que s'implica en la investigació, ja que en Ben és considerat sospitós. Ell i el mort estaven enamorats de la mateixa noia, Felice Neumann. El cas es complica quan se sap que la Felice ha estat violada, però no aconsegueix recordar res.

## Producció

Ombres nocturnes es va rodar del 4 de febrer al 8 de juliol de 2020 a l'illa d'Usedom al mar Bàltic, a Świnoujście i a Berlín. Les escenes de l'assentament de cases flotants es van crear al Baltic Sea Resort de Kröslin, una comunitat al sud de la badia de Greifswald que pertany al parc natural de l'illa d'Usedom. El final de la pel·lícula es va rodar al port esportiu de Świnoujście. Les imatges dels drons es van prendre, entre altres llocs, al pont de Zecherin.

## Referències

* 1 2 «Crims al Bàltic - T1xC11 - Ombres Nocturnes». CCMA. [Consulta: 31 gener 2024].
* ↑ «Der Usedom-Krimi - Nachtschatten». Crew united.
* ↑ «Der Usedom-Krimi - Videos der Sendung | ARD Mediathek» (en alemany). [Consulta: 13 febrer 2024].
* ↑ «DER USEDOM-KRIMI | Drehorte | anderswohin». [Consulta: 13 febrer 2024].
# Cristina Navarro Campos

Cristina Navarro Campos (València, 1979) és una entomòloga valenciana.
Va estudiar tant enginyeria agrícola com ciències ambientals, convertint-se en doctora en entomologia amb una investigació sobre com les formigues poden prevenir algunes plagues dels cítrics.
Es va traslladar a Sud-àfrica i Bèlgica abans de traslladar-se a València, on investiga sobre les plagues. Ha estat investigant les plagues a les plantacions de xufa.

## Referències

* 1 2 3 Exploradores i aventureres de la ciència. Científiques que han obert camí.. 1. ACICOM, p. 36. ISBN 978-84-09-26280-9.
* ↑ S.L, EDICIONES PLAZA. «Identifican la desconocida e histórica plaga que ataca los cultivos de chufa» (en castellà). Valencia Plaza. [Consulta: 24 febrer 2024].
* ↑ «Investigadores del CSIC estudian la capacidad de las plantas para eliminar contaminantes del suelo y las aguas residuales - Biotech Spain». biotech-spain.com. [Consulta: 24 febrer 2024].
# Cronicón mayoricense

El Cronicón mayoricense és una miscel·lània de notícies i relacions històriques de Mallorca ordenades cronològicament del 1229 al 1800 per Àlvar Campaner i Fuertes. Editada en fascicles a Palma entre els anys 1881 i 1884, l'any 1967 fou reeditat tot completant-se amb un índex temàtic obra de Jaume Cerdà i Oliver, conformat per Campaner mateix.
Les notícies són extretes de manuscrits de diversos autors mallorquins, com Joan Binimelis, Guillem Terrassa, Josep Maria Bover o Bonaventura Serra i Ferragut; reprodueix, a més, documents inèdits importants, com l'Auto general de la inquisició de Mallorca al 13 de gener de 1675, o impresos rars, com el Llibre de la benaventurada vinguda de l'emperador i rei don Carlos en la sua Ciutat de Mallorques (del 1542).
El Cronicón de Campaner és una font d'informació molt vàlida per trobar referenciats en un mateix volum diferents notícies ja recollides per diversos erudits o cronistes coetanis als fets que citen, que presenten un grau de dispersió que no afavoreix la celeritat de la feina de l'investigador. El seu caràcter divulgador de notícies inèdites o de difícil consulta és la raó de l'obra, com afirma el propi Campaner a la introducció del volum, el seu objectiu era:
| « | acopiar datos y noticias para contribuir a la ulterior formación de aquella Historia [de Mallorca], salvando de la destrucción o del extravío algunos de los trabajos de nuestros antepasados, de los cuales bastantes han sido ya pasto del polvo y la polilla, y no pocos extraídos de la isla para figurar en colecciones ignoradas o donde no serán fácilmente accesibles a nuestros estudios. | » |
| — Àlvar Campaner i Fuertes, Cronicón mayoricense, 1881-1884, p. 5 |||
Campaner, en la majoria dels casos, només fa una referència global a la font d'on ha extret la notícia en qüestió, un tret habitual en els treballs històrics de l'època que dificulta en algunes ocasions la localització a posteriori de la notícia per part de l'investigador. Campaner va recollir moltes de les notícies a partir de treballs manuscrits d'altres autors, fent més accessibles a l'interessat unes notícies històriques de difícil abast, sigui pel fet de trobar-se entre la profusa documentació de diferents arxius, sigui per haver estat recollides en recopilacions de difícil consulta.

## Enllaços externs

* El Cronicón mayoricense digitalitzat.

## Referències

* 1 2 «Cronicón mayoricense». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 19 desembre 2024].
* ↑ Fiol Pons, Guillem. «5.2.4. Una tasca de recopilació: el Cronicón Mayoricense d'Álvaro Campaner». A: El taller de l'artista a Mallorca els segles XVI-XVIII. la nissaga dels Oms(formació, materials, tècniques,procediments i fonts). Memòria d'investigació, p.99-104.
# Ctònia (filla de Foroneu)

Ctònia (en grec antic: Χθονία 'Chthonía') va ser, segons la mitologia grega, filla de Foroneu i d'Hermíone i germana de Climen. Una tradició dels argius la fa filla de Colontas d'Argos.
Pausànias explica una història recollida dels habitants d'Hermíona, que deia que ella i el seu germà Climen van edificar un santuari per a la deessa Demèter a la ciutat. Els ciutadans d'Argos explicaven que el seu pare, Colontas, s'havia negat a permetre que s'adorés Demèter a Argos, i Demèter la va portar a Hermíona, mentre que Colontas moria cremat a casa seva.
A Demèter se l'adorava a Hermione amb el nom de Demèter Ctònia i se celebrava un festival anual anomenat Ctònies en el seu honor. El temple de Demèter Ctònia, que era inviolable, el van saquejar els pirates cilicis durant l'època de Pompeu.

## Referències

* 1 2 3 Pausànias. Descripció de Grècia, II, 35, 4-8
* ↑ Grimal, Pierre. Diccionari de mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions de 1984, 2008, p. 123. ISBN 9788496061972.
* ↑ Plutarc. Vides paral·leles: Pompeu, XVII, 24
# Curs (navegació)

En navegació, el curs d'una embarcació o d'una aeronau és la direcció cardinal que acaba recorrent sobre el mapa, un vehicle d'aquestes característiques. El curs s'ha de distingir i no ser confós amb rumb, que és la direcció cap on es troba apuntant la proa d'una embarcació o el morro d'una aeronau en un moment determinat.

## Curs, trajectòria, ruta i rumb

La trajectòria que una embarcació segueix sobre el terreny o trajectòria terrestre, s'anomena curs complert, o curs sobre el terreny. En el cas d'una aeronau, s'anomena simplement, trajectòria. Una trajectòria prevista per a ser seguida és una ruta. Per a embarcacions i aeronaus, les rutes solen ser segments en línia recta, entre punts de referència, en els quals s'utilitzen coordenades per ubicar-los en un mapa.
Un navegant pot determinar el rumb d'una embarcació cap el següent punt de referència que hagi estat predeterminat, prenent com a base la posició inicial de l'embarcació, fent ús d'una brúixola. No obstant això, i pel fet que els corrents marins o el vent poden causar que aquesta embarcació es desviï del seu curs previst (deriva), un navegant també ha d'establir un rumb que compensi aquesta deriva. Les direccions dels rumbs a seguir s'especifiquen en graus, i partint des del nord, sigui aquest el nord veritable o el nord magnètic.
En aviació, el nord sol expressar-se com 000. En alguns casos, els navegants de les primeres aeronaus solien fer servir els punts cardinals en lloc dels graus d'una brúixola, com per exemple, a l'hora d'expressar «nord-est» en lloc de 045°, cosa que va perdurar fins que a mitjans del segle xx l'ús dels graus esdevingué més freqüent.

## Curs veritable i curs magnètic

* Curs veritable
* Curs magnètic

## Referències

* ↑ «Optimot. Consultes lingüístiques». Llengua catalana. [Consulta: 11 juny 2024].
* ↑ Bartlett, Tim (2008), Adlard Coles Book of Navigations, Adlard Coles, p. 176, ISBN 978-0713689396, <https://books.google.cat/books?id=RWUQAAAAQBAJ&q=pilotage>
* ↑ Husick, Charles B. Chapman Piloting, Seamanship and Small Boat Handling. Sterling Publishing Company, Inc., 2009, p. 927. ISBN 9781588167446.
* 1 2 Federal Aviation Administration (FAA). Pilot's Handbook of Aeronautical Knowledge: FAA-H-8083-25B (en anglès). Ravenio Books, 2016-09-25.
* ↑ Michael Nolan. Fundamentals of Air Traffic Control. Cengage Learning, 2010, p. 201. ISBN 978-1-4354-8272-2. «For example, a runway heading north would have a magnetic heading of 360°.»
* ↑ Rousmaniere, John; Smith. The Annapolis Book of Seamanship: Third Edition: Completely Revised, Expanded and Updated (en anglès). Simon and Schuster, 1999, p. 234. ISBN 9780684854205.

## Bibliografia

* Flavio Guglielmi, Guida al Diporto Nautico (44 ed.), Edizioni Nautiche Guglielmi, Ascoli Piceno, 2009.
* Pollastri Stefano, "Patente Nautica entro le 12 miglia: Testo tecnico - didattico", I.P., 2018, ISBN 9781706427926.

## Enllaços externs

* Manual de Coneixements Aeronàutics del Pilot
# Partit Federal de Ceilan

Partit Federal de Ceilan (Ilankai Tamil Arasu Kachchi, Ceylon Federal Party) fou un partit polític de Sri Lanka, aleshores Ceilan, partidari d'un sistema federal i que representava a l'ètnia dels tàmils. Fou fundat el 1949 per S.J.V. Chelvanayakam que es va separar del Congrés Tàmil de Ceilan perquè cooperava amb el Partit de la Unitat Nacional de Ceilan, extremista singalès i odiat pels tàmils. Com que el Partit de la Unitat Nacional va incloure en la seva política el pas del biligüisme cap al singalès exclusivament, el Partit Federal va emergir com a primer partit el 1956 i va restar a l'oposició.
La seva bandera groga (puresa i budistes), vermella (sacrifici i tàmils) i verda (llibertat i musulmans) no era pels tàmils sinó per un Ceilan federal.
En les eleccions de març de 1960 el Partit de la Unitat Nacional (Unity National Party, UNP) que ja era el govern des del 1956 va obtenir la majoria relativa, però el grup del Front Popular Unit (coalició en la que el principal integrant era el Partit de la Llibertat de Sri Lanka (Sri Lanka Freedoom Party, SLFP) es va unir al Partit Federal de Ceilan per aconseguir el govern. A les següents eleccions el Partit de la Llibertat de Sri Lanka tornà a guanyar amb una petita avantatge, però el 1965 el Partit de la Unitat Nacional va recuperar el poder (també per molt poc) i Tiruchelvam, líder del Partit Federal fou nomenat ministre de govern local (1965-68). El Partit Federal actuava com un partit frontissa.
El 1970 la senyora Sirimavo Bandaranaike del Partit de la Llibertat de Sri Lanka va triomfar per majoria de dos terços i ja no li va fer falta el Partit Federal. El 1970 P. Sathyaseelan fundà la Thamil Manavar Peravai (Moviment d'Estudiants Tàmils, Tamil Students Movement) que va demanar obertament la independència de les regions tàmils de Ceilan, i llavors el partit federal va començar a evolucionar a posicions més nacionalistes i va acabar integrat el 1972 al Front Unit Tàmil.
# Front Unit d'Alliberament Tàmil

El Front Unit d'Alliberament Tàmil (Tamil United Liberation Front, TULF, tàmil: தமிழர் ஐக்கிய விடுதலை முன்னணி, singalès: ද්රවිඩ එක්සත් විමුක්ති පෙරමුණ) fou el nom adoptat pel Front Unit Tàmil el 1976.
El 14 de maig de 1976 el Front Unit Tàmil va aprovar l'anomenada resolució de Vaddukkodai en la qual s'afermà "... la restauració i la reconstrucció d'un estat tàmil lliure, secular i socialista basat en el dret d'autodeterminació inherent a cada nació es fa inevitable en ordre a salvaguardar l'existència de la nació tàmil en aquest país". Tot seguit el Front Unit Tàmil va passar a ser el Front Unit d'Alliberament Tàmil.
El 1977 tornà al poder a Sri Lanka el Partit de la Unitat Nacional, un poder que mantingué durant 17 anys.
El Front Unit d'Alliberament Tàmil fou declarat il·legal el 1984. Els seus dirigents van fugir a Madras, inclòs el secretari general, Amir Thalingam.
A partir de 1995 el govern va rescatar alguns líders polítics per formar partits tàmils fidels i el Front Unit d'Alliberament Tàmil encara existeix formalment sota la direcció de V. Anandasangaree. La resta dels antics dirigents són tots als Tigres d'Alliberament de Tamil Eelam.