OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cleandre de Bizanci

Cleandre (en llatí Cleander, en grec antic Κλέανδρος "Kléandros") era governant (harmost) de Bizanci circa l'any 400 aC.
Es va comprometre amb Quirísop d'Esparta a anar a recollir als mercenaris grecs que tornaven de l'Expedició dels deu mil, a l'Àsia i transportar-los a Europa però quan els expedicionaris van arribar al lloc convingut, Cleandre no hi era. Va arribar més tard però només amb dues trirrems. Després de l'arribada de Cleandre va esclatar un tumult entre els grecs que quasi costa la vida al traïdor Dexip. A instàncies de Dexip, Cleandre va amenaçar amb allunyar-s, declarar l'exèrcit de Xenofont enemic del país i donar ordres a les ciutats gregues de no acceptar-los. Però Xenofont i els generals grecs van aconseguir calmar-lo i finalment Cleandre va oferir hospitalitat als grecs i es va comprometre a portar als soldats grecs. Però és molt probable que Cleandre volgués evitar un conflicte amb Farnabazos II, el sàtrapa persa de Frígia Hel·lespòntica, i va declarar que els sacrificis que es van fer per consultar la viabilitat del viatge no eren favorables, i va tornar a Bizanci, prometent recollir els grecs a la seva tornada. Sembla que Cleandre va complir la seva paraula, tot i l'oposició de l'almirall espartà Anaxibi, que volia envair la satrapia de Farnabazos.
El va succeir al govern de Bizanci, Aristarc.

## Referències

* ↑ 3.Cleander a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 778
# Spyker

Spyker Cars N.V. és una companyia neerlandesa que es dedica a la construcció d'automòbils fets a mà.
La companyia actual (n'hi hagué una anterior companyia amb el mateix nom que va fer fallida econòmica) va ser refundada per Victor Muller i Maarten de Bruijn, i té la seu a Zeewolde, Països Baixos.
Spyker a partir de l'any 2000 ha estat fabricant cotxes esportius exclusius.
Actualment, la companyia és coneguda per ser la propietària de l'equip Midland F1, de Fórmula 1, escuderia a la que va canviar el nom per passar a dir-se Spyker MF1 Racing.

## Enllaços externs

* Pàgina oficial de Spyker Cars
# Dia Nacional de Kenya

El dia de Jamhuri és el dia nacional de Kenya, celebrat cada 12 de desembre, per commemorar que el 12 de desembre de 1964 es va establir la república a Kenya. La independència de Kenya sobre el Regne Unit es va aconseguir un any abans, el 12 de desembre de 1963, i per tant, el dia de Jamhuri és un esdeveniment doble i és la festa més important del país, marcada per les nombroses festivitats culturals que celebren el patrimoni cultural del país. Durant el dia de Jamhuri, el president atorga diverses ordres, condecoracions i medalles de Kenya als kenyans en reconeixement del seu distingit servei al país. Aquest dia s'associa sovint amb Dedan Kimathi, considerat per molts kenyans com l'heroi que va aconseguir la independència de Kenya.

## Referències

* ↑ «Facts and Figures» (en anglès). Government of Kenya, Ministry of Foreign Affairs. [Consulta: 1r juny 2011].
* ↑ Marikio Muchiri. «8 Most Coveted Awards Uhuru Gave Out and What They Mean» (en anglès). [Consulta: 12 gener 2022].
# Conjunt d'instruccions CLMUL

Carry-less Multiplication (CLMUL) és una extensió del conjunt d'instruccions x86 utilitzat pels microprocessadors d'Intel i AMD que va ser proposat per Intel el març de 2008 i disponible als processadors Intel Westmere anunciats a principis de 2010. Matemàticament, la instrucció implementa la multiplicació de polinomis sobre el camp finit GF(2) on la cadena de bits $a_{0}a_{1}\ldots a_{63}$ representa el polinomi $a_{0}+a_{1}X+a_{2}X^{2}+\cdots +a_{63}X^{63}$. La instrucció CLMUL també permet una implementació més eficient de la multiplicació estretament relacionada de camps finits més grans GF(2$^k$) que el conjunt d'instruccions tradicional.
Un ús d'aquestes instruccions és millorar la velocitat de les aplicacions que fan xifratge de blocs en mode Galois/Comptador, que depèn de la multiplicació de camp finit GF(2$^k$). Una altra aplicació és el càlcul ràpid dels valors CRC, inclosos els utilitzats per implementar l'algorisme LZ77 DEFLATE de la finestra lliscant en zlib i pngcrush.
ARMv8 també té una versió de CLMUL. SPARC anomena la seva versió XMULX, per "multiplicació XOR".

## Noves instruccions

La instrucció calcula el producte sense transport de 128 bits de dos valors de 64 bits. La destinació és un registre XMM de 128 bits. La font pot ser un altre registre o memòria XMM. Un operand immediat especifica quines meitats dels operands de 128 bits es multipliquen. També es defineixen mnemotècniques que especifiquen valors específics de l'operand immediat:
| Instrucció | Opcode | Descripció |
| PCLMULQDQ xmmreg,xmmrm,imm | [rmi: 66 0f 3a 44 /r ib] | Realitzeu una multiplicació sense transport de dos polinomis de 64 bits sobre el camp finit GF (2)[ X ]. |
| PCLMULLQLQDQ xmmreg,xmmrm | [rm: 66 0f 3a 44 /r 00] | Multiplica les meitats baixes dels dos registres. |
| PCLMULHQLQDQ xmmreg,xmmrm | [rm: 66 0f 3a 44 /r 01] | Multipliqueu la meitat alta del registre de destinació per la meitat baixa del registre d'origen. |
| PCLMULLQHQDQ xmmreg,xmmrm | [rm: 66 0f 3a 44 /r 10] | Multipliqueu la meitat baixa del registre de destinació per la meitat alta del registre d'origen. |
| PCLMULHQHQDQ xmmreg,xmmrm | [rm: 66 0f 3a 44 /r 11] | Multiplica les meitats altes dels dos registres. |
Una versió vectoritzada EVEX (VPCLMULQDQ) es veu a AVX-512.

## Referències

* ↑ «Intel Software Network» (en anglès). Intel. Arxivat de l'original el 2008-04-07. [Consulta: 5 abril 2008].
* ↑ Shay Gueron. «Intel Carry-Less Multiplication Instruction and its Usage for Computing the GCM Mode – Rev 2.02» (en anglès). Intel, 20-04-2014. Arxivat de l'original el 2019-08-06.
* ↑ «Fast CRC Computation for Generic Polynomials Using PCLMULQDQ» (en anglès).
* ↑ Vlad Krasnov. «Fighting Cancer: The Unexpected Benefit Of Open Sourcing Our Code» (en anglès). CloudFlare, 08-07-2015. [Consulta: 4 setembre 2016].
# Consell Secret

El Consell Secret, també denominat Consell Menor, o Consell de Trenta, era una diputació permanent o comissió delegada del Consell Plener del Gran i General Consell de Mallorca.
El Consell Plener era el Gran i General Consell en sessió plenària, també anomenat Consell de dins e de fora. Era presidit pel jurat en cap, que havia de pertànyer al braç militar i també en són membres els 6 jurats i els síndics clavaris forans. A partir de 1614 va comptà amb 72 consellers: 12 cavallers, 12 ciutadans, 8 mercaders, 12 menestrals i 28 de les viles.
Ja des de 1249, amb la creació de la Juraria del Regne de Mallorca, establí que aquesta fora ajudada per un òrgan assembleari d'un nombre indeterminat de consellers. Es pensa que des del principi les qüestions ordinàries eren debatudes per un consell reduït, reservant a l'assemblea més àmplia pels temes de més transcendència.
El Consell Secret fou establit mitjançant la sentència arbitral del 16 de juny de 1315 del rei Sanç I. Estava format per 30 membres: els 6 jurats, 4 consellers ciutadans, 4 mercaders, 4 menestrals, 2 cavallers i 10 del Sindicat de Fora. A partir de llavors pot tractar qüestions extraordinàries si les sessions del Gran i General Consell es prologuen massa.
La seva principal atribució fou la redacció de documentació legal, però en realitat la seva activitat acabava estenent-se a totes aquelles tasques que es remetien des del Consell Plener. Amb tot, no podia tractar dues qüestions: l'enviament d'ambaixades a la Cort i oferir serveis econòmic al rei. Ambdós assumptes havien de ser tractats necessàriament al Gran i General Consell.

## Referències

* 1 2 3 4 Piña Homs, 1977, Constitución orgánica del Gran i General Consell.
* 1 2 3 Planas Rosselló, Antonio. «La delegación de atribuciones del Gran i General Consell: El Consell menor y las comisiones delegadas». A: Los jurados de la Ciudad y Reino de Mallorca (1249-1718) (en castellà). Palma: Lleonard Muntaner y Ajuntament de Palma, 2005. ISBN 9788496242463.

## Bibliografia

* Piña Homs, Román. El Gran i General Consell : asamblea del Reino de Mallorca (en castellà). Palma: Diputación Provincial de Baleares, 1977. ISBN 84-600-0962-9.
# Conselleria d'Innovació, Universitats, Ciència i Societat Digital de la Generalitat Valenciana

La Conselleria d'Innovació, Universitats, Ciència i Societat Digital del Consell de la Generalitat Valenciana fou un departament o conselleria amb les competències en matèria d'universitats, ciència, i investigació i innovació tecnològica.
Es tracta d'un departament creat a la X Legislatura (2019-2023) de l'etapa autonòmica després de segregar les competències de la Conselleria d'Educació, Cultura, Investigació i Esports de la que ha estat vinculada tradicionalment. Dites competències van comptar amb un departament propi durant VI Legislatura (2003-2007) que es va agrupar amb les polítiques relacionades amb indústria, comerç i consum amb la denominació de conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència.
A la VII Legislatura (2007-2011) les competències es disgregaren en dues conselleries: Universitat i CIència es va mantindre a la conselleria d'educació on les competències en matèria d'innovació també es va agregar a la conselleria d'educació, mentre que les relacionades amb innovació va dependre de la conselleria d'Indústria, Comerç i Innovació.

## Estructura orgànica

* Secretaria Autonòmica d'Universitats i Investigació
** Direcció General d'Universitats
** Direcció General de Ciència i Investigació
* Secretaria Autonòmica d'Innovació i Transformació Digital
** Direcció General d'Innovació
** Direcció General per a l'Avanç de la Societat Digital
** Direcció General per a la Lluita Contra la Bretxa Digital

## Llista de Conselleres i Consellers

| # | Legislatura | Nom | Inici mandat | Fi mandat | Partit polític |
| Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència (2004-2007) ||||||||
| 1 | VI | Justo Nieto Nieto | 27 d'agost de 2004 | 29 de juny de 2007 | Independent |
| Dissolta (2007-2019) ||||||||
| Conselleria d'Innovació, Universitats, Ciència i Societat Digital (2019-2023) ||||||||
| 2 | X | Carolina Pascual Villalobos | 17 de juny de 2019 | 14 de maig de 2022 | Independent |
| 3 | X | Josefina Bueno Alonso | 14 de maig de 2022 | 18 de juliol de 2023 | PSPV |
| Dissolta en la Conselleria d'Educació, Universitats i Ocupació (2023-2024) i Innovació, Indústria, Comerç i Turisme (2023- ) ||||||||

## Referències

* ↑ «La Generalitat: Innovació, Universitats, Ciència i Societat Digital». [Consulta: 29 juliol 2021].
* ↑ «DECRET 15/2022, de 14 de maig, del president de la Generalitat, pel qual es nomena la persona titular de la Conselleria d’Innovació, Universitats, Ciència i Societat Digital.». Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, 14-05-2022.
# Constitució Espanyola de 1837

La Constitució Espanyola de 1837 (oficialment: Constitució de la Monarquia Espanyola) va ser un text constitucional que substituí a la Constitució Espanyola de 1812 i que va estar en vigor fins a la seva reforma l'any 1845.

## Context històric

A la vista dels enfrontaments que van sorgir entre moderats i progressistes, es va originar una crisi de l'Estatut Reial, la qual cosa va provocar que la Reina Regent Maria Cristina de Borbó-Dues Sicílies hagués de veure's forçada a restaurar la Constitució Espanyola de 1812.
Amb aquesta mesura es va donar pas a la formació d'un govern progressista i a la consegüent elecció d'unes Corts Constituents encarregades de portar a terme la corresponent reforma constitucional. És per això que la Constitució de 1837 fou obra, en la seva immensa majoria, dels progressistes, però sempre buscant arribar al consens mitjançant un caràcter conciliador.
Els principis inspiradors en els quals es va fonamentar van ser essencialment els establerts per la Constitució de 1812 i com principi inspirador el de la sobirania nacional. Aquesta reforma va convertir la Monarquia Espanyola en una monarquia constitucional, i va instaurar unes Corts bicamerals, a més de portar a terme, per primera vegada a l'Estat, la incorporació d'una declaració sistemàtica i homogènia de drets; cosa que va suposar un reconeixement ordenat de drets individuals, molt ben garantits i molt lligats a la seguretat i la propietat. Aquests drets es recullen al títol primer l'epígraf "Dels espanyols".
Aquesta constitució va tenir una vigència de 8 anys, fins que l'any 1845 va ser derogada i substituïda sota la presidència del general Narváez per la Constitució de 1845 d'estil i contingut més moderat i conservador.

## Aspectes fonamentals de la constitució de 1837

Estableix que la sobirania és nacional (sancionada al preàmbul). Consagra la divisió de poders:
* Poder executiu: L'ostenta el rei (amb els seus ministres), que sanciona i promulga les lleis. Té dret de veto. La responsabilitat pel mal govern són dels ministres. S'estableix la inviolabilitat de la figura del monarca.
* Poder legislatiu: Corts bicamerals. El Congrés és nomenat per sufragi directe censatari, mentre que els Senat és per nomenament reial.
* Poder judicial: Tribunals de justícia que exerceixen la justícia en nom del monarca.

### Religió

    Obligació de mantenir el culte catòlic, així com els seus ministres per part de l'Estat.

### Poder local

    Els càrrecs de les corporacions locals es designen per elecció directa mitjançant sufragi censatari.
Es regula el funcionament de la Milícia Nacional.

## Referències

* 1 2 Vilches García, Jorge. Progreso y libertad: el Partido progresista en la revolución liberal española. Madrid: Alianza editorial, 2001. ISBN 978-84-206-6768-3.

## Enllaços externs

* Explicacions sobre les diverses Constitucions espanyoles en català (pàgina web allotjada a Buxaweb.com)
# Contrahierbas

Contrahierbas també anomenat Yanarraju (possiblement del quítxua yana negre, rahu neu, gel, muntanya amb neu) o Ruricocha (possiblement del quítxua ruri dins, quítxua d'Ancash ruri interior; dins; profund; vall o petit riu; qucha llac), és una muntanya de la Cordillera Blanca als Andes del Perú, que s'eleva fins als 5.954 msnm. Té una prominència de 1.064 metres. Es troba situtat a la regió d'Ancash. Es troba dins el Parc Nacional del Huascarán, al nord-est de Hualcán.

## Referències

* 1 2 Alpenvereinskarte 0/3a. Cordillera Blanca Nord (Peru). 1:100 000. Oesterreichischer Alpenverein, 2005. ISBN 3-928777-57-2.
* 1 2 3 «Nevado Contrahierbas - Peakbagger.com». www.peakbagger.com. [Consulta: 19 juny 2016].
* 1 2 Biggar, John. The Andes: A Guide for Climbers (en anglès). Andes, 2005, p. 76. ISBN 9780953608720.
* 1 2 3 Peru 1:100 000, Huari (19-i). IGN (Instituto Geográfico Nacional - Perú).
* ↑ Teofilo Laime Acopa, Diccionario Bilingüe, Iskay simipi yuyay k'ancha, Quechua – Castellano, Castellano – Quechua: yana - adj. Negro, -gra. De color muy oscuro. || Oscuro, -ra. Que carece de luz o claridad.
* ↑ «babylon.com». Arxivat de l'original el 2014-12-29. [Consulta: 8 maig 2013].
* ↑ Vocabulario comparativo quechua ecuatoriano - quechua ancashino -- castellano - English Arxivat March 4, 2016, a Wayback Machine. (pdf)
* ↑ Rubén Alejandro Mejía Méndez, Toponimia del Distrito de Yaután, Universidad Nacional Mayor de San Marcos, Lima, 2007
# César del públic

El César del públic és un premi cinematogràfic que atorga l'Acadèmia d'Arts i Tècniques Cinematogràfiques de França. El premi només s'ha entregat tres vegades, entre el 2018 i el 2020.
Els dos primers anys el premi s'atorgava directament a la pel·lícula francesa que hagués assolit més recaptació en taquilla l'any anterior. La creació del premi venia precedida per una polèmica amb el director Dany Boon i la seva pel·lícula Benvinguts al Nord, que l'any 2009 només va rebre una nominació (César al millor guió original), encara que havia estat un gran èxit a les sales. Tradicionalment les pel·lícules còmiques triomfen molt més popularment que als César.
Al 2020 l'Acadèmie va decidir canviar el procediment i es va passar a votar una de les cinc pel·lícules amb més guanys. D'aquesta manera es pretenia «representar tant l'elecció del públic com el vot dels professionals del cinema», va afirmar Alain Terzian, president de l'Acadèmia. L'elecció de Els miserables va significar la fi del premi.

## Palmarès

* Font: Pàgina oficial del premi.

### Dècada del 2010

| Any | Títol original | Títol en català | Director | Pais |
| 2018 |
| 2018 | Raid dingue | Raid dingue | Dany Boon | França |
| 2019 |
| 2019 | Les Tuche 3 | - | Olivier Baroux | França |

### Dècada del 2020

| Any | Títol original | Títol en català | Director | Pais |
| 2020 |
| 2020 | Les Misérables | Els miserables | Ladj Ly | França |
| 2020 | Qu'est-ce qu'on a encore fait au Bon Dieu? | Déu meu, però què t’hem fet… ara? | Philippe de Chauveron | França |
| 2020 | Nous finirons ensemble | Petites mentides per estar junts | Guillaume Canet | França |
| 2020 | Hors normes | Especials | Olivier Nakache i Éric Toledano | França |
| 2020 | Au nom de la terre | - | Édouard Bergeon | França |

## Referències

* ↑ «Edito: quand nos César font Boon» (en francès). ecrannoir.fr. Ecran Noir, 01-02-2018.
* ↑ Baronnet, Brigitte. «César du public : le règlement va changer en 2020» (en francès). allocine.fr. AlloCiné, 04-11-2019.
* ↑ Redacció «Cinéma : de nouvelles règles pour l’attribution du César du public» (en francès). Le Parisien, 01-11-2019.

## Enllaços externs

* Lloc oficial dels César (francès)
* Els César per any a IMDb (francès)
* Els César per any a Filmaffinity (castellà)
# Quint Minuci Terme (cònsol)

Quint Minuci Terme (en llatí: Quintus Minucius Q. f. L. n. Thermus) va ser un magistrat romà del segleaC que formava part de la branca plebea de la gens Minúcia.
Va servir com a tribú militar amb Publi Corneli Escipió Africà Major en la guerra contra Hanníbal l'any 202 aC. El 201 aC va ser tribú de la plebs, desenvolupant la lex Acília Minúcia, que autoritzava Escipió a fer la pau amb Hanníbal. L'any 197 aC era edil curul, i aquest mateix any va ser nomenat un dels Triumviri coloniae deducendae per la fundació de sis colònies a la costa d'Itàlia. L'any 196 aC va ser nomenat pretor i va rebre la província d'Hispània Citerior on va fer la guerra per acabar amb la Revolta ibera de 197 aC i va combatre amb èxit contra els nadius a la ciutat de Turda i va rebre en conseqüència els honors del triomf quan va tornar a Roma el 195 aC.
L'any 193 aC va ser elegit cònsol amb Luci Corneli Mèrula i va obtenir com a província Ligúria, on havia esclatat una revolta. Va establir els seus quarters a Pisae i va fer la guerra decididament, però a causa de la inferioritat numèrica es va quedar a la defensiva i va estar dues vegades en greu perill. El 192 aC el seu imperium va ser prorrogat i va rebre reforços amb els quals va poder prendre la iniciativa i guanyar una victòria decisiva quan els lígurs van fer un atac sobtat de nit al seu campament. L'any 190 aC va tornar a Roma i va demanar un triomf que el senat va refusar, a petició de Marc Porci Cató Censorí que l'acusava d'haver matat a deu homes lliures i haver inventat batalles falses i exagerat el nombre d'enemics morts per poder demanar el triomf.
Luci Corneli Escipió Asiàtic el Vell el va enviar a rebre el jurament d'Antíoc III el Gran després de l'acord preliminar de pau l'any 189 aC, i el mateix any va ser nomenat pel senat com un dels comissionats que havien d'arranjar els afers d'Àsia. Va morir l'any 188 aC mentre combatia a les ordes de Gneu Manli Vulsó contra els tracis.

## Referències

* ↑ Brennan, Corey Loog. The praetorship in the Roman Republic Vol. I (en anglès). 1a ed.. Oxford University Press, 2000, p.166. ISBN 0-19-511459-0.
* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Volum III. Londres: John Murray, 1876, p. 1097.
# Set de Nou

Set de Nou (Annika Hansen) és un personatge fictici de la sèrie Star Trek: Voyager interpretat per Jeri Ryan i introduït en el primer capítol de la 4a temporada de la sèrie. Originàriament humana, als 6 anys va ser assimilada al costat dels seus pares pels borg. Quan la capitana Kathryn Janeway va intentar negociar el passatge de la seva nau per l'espai borg, Set de Nou va ser triada per a interaccionar amb ella. En intentar els borg assimilar la nau, Set de Nou va ser desconnectada del col·lectiu i va passar a formar part de la tripulació de ľUSS Voyager com cap de la secció d'Astromètrica.

## Origen i assimilació

Set de Nou va néixer amb el nom d'Annika Hansen en la colònia Tendara, la filla de Magnus i Erin Hansen, dos exobiòlegs obsessionats per l'estudi dels Borg. La família Hansen va ser assimilada després de perseguir una nau borg durant diversos mesos. Annika tenia aleshores 6 anys. Durant els seus anys com Borg, va assimilar centenars d'individus. La seva designació completa era Set de Nou, adjunt terciària a la unimatrix 0 1.

## Desconnexió i integració a la Voyager

Quan Set de Nou va ser desconnectada del col·lectiu i va passar a formar part de la tripulació de Voyager, no ho va fer de manera voluntària. Enyorant els milions de veus del col·lectiu en la seva ment i la sensació d'ordre, el silenci i la ineficiència dels humans va fer que desitgés tornar amb els borgs. Per una altra part, el seu caràcter directe, lògic i fred li va fer fer-se moltes antipaties entre la tripulació de Voyager, malgrat el suport de la capitana Kathryn Janeway i el Doctor, entre d'altres. Amb el pas del temps va anar adquirint habilitats socials, fins al punt de tenir molt inesperadament una relació romàntica amb el comandant Chakotay en els últims episodis de la sèrie. Set de Nou és el personatge que comenta i qüestiona des de fora les accions i fallades de la humanitat, en la millor tradició de Star Trek.

## Referències

* ↑ Primer capítol de la quarta temporada de Star Trek: Voyager Escorpí (Part II) Arxivat 2010-07-08 a Wayback Machine.
* ↑ Sisè capítol de la quarta temporada de Star Trek: Voyager El corb Arxivat 2009-10-10 a Wayback Machine.

## Enllaços externs

* Web oficial - Seven of Nine Arxivat 2007-05-05 a Wayback Machine.(anglès)
* Memory alpha - Seven of Nine Arxivat 2010-01-31 a Wayback Machine.(anglès)
# Alfred Weber

Alfred Weber (Erfurt, 30 de juliol de 1868 - Heidelberg, 2 de maig de 1958) va ser un economista i sociòleg. Els seus treballs han influït en la geografia moderna. Era germà del també sociòleg Max Weber.

## Biografia

Alfred Weber, germà petit del conegut sociòleg Max Weber, va néixer a Erfurt i es va criar a Charlottenburg. De 1907 a 1933, va ser professor a la Universitat de Heidelberg. Weber va començar la seva carrera com a advocat i va treballar com a sociòleg i filòsof cultural.

## Obres

* Über den Standort der Industrie, 1909
* Ideen zur Staats - und Kultursoziologie, 1927
* Kulturgeschichte als Kultursoziologie, 1935
* Einführung in die Soziologie, 1955

## Referències

* 1 2 «Alfred Weber's Theory of Industrial Location» (en anglès britànic). Mapping Around. [Consulta: 13 octubre 2022].

## Vegeu també

* Localització-assignació