OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Winchester (Kansas)

Winchester és una població dels Estats Units a l'estat de Kansas. Segons el cens del 2000 tenia 579 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Winchester tenia 579 habitants, 210 habitatges, i 149 famílies. La densitat de població era de 745,2 habitants/km².
Dels 210 habitatges en un 35,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 54,8% hi vivien parelles casades, en un 11,9% dones solteres, i en un 28,6% no eren unitats familiars. En el 25,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 13,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,56 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,07.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,4% tenia menys de 18 anys, un 9,7% entre 18 i 24, un 23,8% entre 25 i 44, un 17,6% de 45 a 60 i un 22,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 82,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 37.143 $ i la renda mediana per família de 41.500 $. Els homes tenien una renda mediana de 35.313 $ mentre que les dones 19.659 $. La renda per capita de la població era de 14.568 $. Entorn del 9% de les famílies i el 10,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Winchester». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Winchester». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Winchester Bay

Winchester Bay és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat d'Oregon. Segons el cens del 2000 tenia 488 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Winchester Bay tenia 488 habitants, 238 habitatges, i 139 famílies. La densitat de població era de 70,8 habitants per km².
Dels 238 habitatges en un 16,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 50,8% hi vivien parelles casades, en un 4,2% dones solteres, i en un 41,2% no eren unitats familiars. En el 36,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 20,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,01 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,57.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 16,8% tenia menys de 18 anys, un 7,6% entre 18 i 24, un 18,9% entre 25 i 44, un 27,5% de 45 a 60 i un 29,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 50 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 120,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 30.139 $ i la renda mediana per família de 37.292 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.625 $ mentre que les dones 22.321 $. La renda per capita de la població era de 17.307 $. Aproximadament el 17,9% de les famílies i el 21,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Winchester Bay». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 10 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Winchester Bay». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# President de Grècia

El President de la República Hel·lènica (Πρόεδρος της Ελληνικής Δημοκρατίας), sovint anomenat com el President de Grècia, és el cap d'estat de Grècia. El càrrec de President de la República es va establir amb el Referèndum de la república grega de 1974 i es va formalitzar amb la Constitució de Grècia de 1975. L'actual cap d'estat grec és Konstantinos Tasoulas.
A continuació hi ha la llista de caps d'estat de Grècia, des del reconeixement internacional de l'autonomia de l'estat modern (el 1828), a les acaballes de la Guerra d'independència de Grècia, fins avui.

## Primera República Hel·lènica, 1828-1833

Primera República Hel·lènica :
| Ordre | Governador | Mandat | Vida |
| 1 | Ioannis Kapodístrias | 1828 a 1831 | 1776-1831 |
| 2 | Avgustinos Kapodístrias | 1840 a 1849 | 1792-1849 |
| 3 | Consell de Govern | 1832-1833 | - |

## Regne de Grècia, 1833-1924

* Veure Reis de Grècia

## Segona República Hel·lènica, 1924-1935

Segona República Hel·lènica :
| Ordre | President | Mandat | Vida |
| 1 | Pavlos Kunduriotis (1r cop) | 1924 a 1926 | 1855-1935 |
| 2 | Theódoros Pàngalos (militar) | 1926 (15 de març a 24 d'agost) | 1878-1952 |
| 3 | Pavlos Kunduriotis (2n cop) | 1926 a 1929 | 1855-1935 |
| 4 | Aléxandros Zaïmis | 1929 a 1935 | 1855-1936 |

## Regne de Grècia, 1935-1973 (Monarca exiliat des de 1967)

* Veure Reis de Grècia

## Dictadura militar, 1967-1974

Dictadura militar :
| Cap d'Estat | Mandat | Vida | Comentaris |
| Georgios Zoitakis | 1967 a 1972 | 1910 - 1996 | Regent |
| Georgios Papadópulos | 1972 a 1973 | 1919 -1999 | Regent |
| Georgios Papadópulos | 1973 (1 de juny a 25 de novembre) | 1919 - 1999 | President |
| Phaedon Gizikis | 1973 a 1974 | 1917 - 1999 | President |

## Tercera República Hel·lènica, 1974 - Present

Tercera República Hel·lènica :
| Ordre | President | Mandat | Vida |
| * | Phaedon Gizikis (provisional) | 1974 (24 de juliol a 18 de desembre) | 1917-1999 |
| * | Michail Stasinopulos (interí, designat pel Parlament) | 1974 a 1975 | 1903-2002 |
| 1 | Konstandinos Tsatsos | 1975 a 1980 | 1899-1987 |
| 2 | Konstandinos Karamanlís (1r cop) | 1980 a 1985 | 1907-1998 |
| * | Ioannis Alevras (interí) | 1985 (10 a 30 de març) | 1912-1995 |
| 3 | Christos Sartzetakis | 1985 a 1990 | 1929-2022 |
| 4 | Konstandinos Karamanlís (2n cop) | 1990 a 1995 | 1907-1998 |
| 5 | Konstandinos Stefanópulos | 1995 a 2005 | 1926-2016 |
| 6 | Kàrolos Papúlias | 12 de març de 2005 - 13 de març de 2015 | 1929-2021 |
| 7 | Prokopis Pavlópulos | 13 de març de 2015 - 12 de març de 2020 | n. 1950 |
| 8 | Katerina Sakellaropoulou | 13 de març de 2020 - 13 de març de 2025 | n. 1956 |
| 9 | Konstantinos Tasoulas | 13 de març de 2025-actualitat | n. 1959 |

## Vegeu també

* Primer Ministre de Grècia

## Enllaços externs

* Presidència de la República Hel·lènica. Arxivat 2005-03-05 a Wayback Machine.(grec)(francès)(anglès)
# Tamel de Pablos Garcia

Tamel de Pablos Garcia (Barcelona, 18 de març del 1965) és un escriptor espanyol, qui fou president de l'associació cultural Universitas i director de la revista amb el mateix nom, a més de presidir el Cercle Wagner. De Pablos és també conegut per haver fet d'assessor cultural per altres associacions i cercles culturals i premsa escrita.
Llicenciat en Filosofia per la Universitat de Barcelona a l'any 1994 i amb una tesi doctoral sobre Història i Cine. Doctor 'cum laude', va donar múltiples conferències sobre fonamentalismes religiosos i a favor de la llibertat de pensament. Fundà l'associació cultural (i la revista) Universitas i fou president del Cercle Wagner. Després d'haver exercit com a president de aquestes dues associacions, va dedicar-se a assessor d'altres.
Actualment es troba en hiat i temporalment inactiu de les activitats d'assessorament i es dedica fonamentalment a difondre escrits i textos de caràcter filosòfic i polític que tenen com a causa afavorir la pau i el lliurepensament.

## Enllaços externs

* http://www.tamel.hol.es/ Arxivat 2018-11-07 a Wayback Machine.
* http://www.ccma.cat/324/tamel-de-pablos-volem-recuperar-per-a-barcelona-i-catalunya-la-seva-tradicio-artistica-i-musical-wagneriana/noticia/2120318/
* https://www.xing.com/profile/TAMEL_DEPABLOSGARCIA
* http://www.everybodyhelps.org/users/tamel-de-pablos-garcia Arxivat 2018-03-26 a Wayback Machine.
# Fong mucilaginós

Els fongs mucilaginosos o floridures mucilaginoses (en anglès, slime mold o slime mould) conformen un grup heterogeni de protists que fan servir espores per a dispersar-se. Anteriorment els fongs mucilaginosos estaven classificats com a fongs, però ja no es considera que formin part d'aquest regne.
El seu nom comú es refereix al fet que algunes parts del cicle vital d'aquests organismes apareixen com una massa gelatinosa o mucílag. Això es veu en els mixomicets els quals són els únics fongs mucilaginosos macroscòpics.
Es troben amb una gran varietat de colors i n'hi ha més de 900 espècies al planeta. S'alimenten dels microorganismes que viuen en qualsevol material mort de les plantes. Contribueixen a la descomposició de la vegetació morta i s'alimenten de bacteris, llevats i fongs. Són presents al sòl, especialment al de boscos caducifolis. Tanmateix, en ambients tropicals també proliferen en inflorescències i en fruits. En zones urbanes es poden trobar també en canals de recollida d'aigua de pluja o en instal·lacions d'aire condicionat, especialment quan el drenatge està bloquejat. Una espècie abundant és Physarum polycephalum, de color groc i trobat en boscos de zones temperades.
La majoria dels fongs mucilaginosos fan menys de pocs centímetres, però algunes espècies poden fer diversos metres quadrats amb masses de fins a 30 grams.

## Taxonomia
### Classificació antiga

Els fongs mucilaginosos com a grup són polifilètics. Originàriament s'ubicaven dins el subregne Gymnomycota del regne dels fongs i estaven inclosos en els fílums Myxomycota, Acrasiomycota i Labyrinthulomycota. Actualment estan dividits en diversos subgrups, cap d'ells pertanyent al regne dels fongs.
Els fongs mucilaginosos generalment es divideixen en dos grups principals:
* Els fongs mucilaginosos plasmodials, formats per una gran cèl·lula envoltada per una membrana única sense parets. Aquesta supercèl·lula (un sincici) és essencialment un sac de citoplasma que conté milers de nuclis individuals (vegeu heterocariosi).
* Els fongs mucilaginosos cel·lulars, que passen la major part de la seu cicle vital com a protists individuals unicel·lulars, i que, quan se secreta un senyal químic determinat, s'ajunten en un grup que actua com un sol organisme.

### Classificació moderna

En termes més estrictes, els fongs mucilaginosos comprenen el grup micetozoà dels amoebozoa. Els Mycetozoa, grup que incloïa el fílum Myxomycota (actualment Myxogastria), comprèn els tres grups següents:
* Myxogastria o mixomicets: fongs mucilaginosos sincicials o plasmodials
* Dictyosteliida o dictiostèlids: fongs mucilaginosos cel·lulars
* Protostèlids, fongs mucilaginosos que formen cossos fructífers.

## Referències

* ↑ «Introduction to the "Slime Molds"». University of California Museum of Paleontology.
* ↑ «Zinc Accumulation by the Slime Mold Fuligo septica (L.) Wiggers in the Former Soviet Union and North Korea». Arxivat de l'original el 2010-07-19.

## Enllaços externs

* Railways and slime moulds. A life of slime (anglès), The Economist (21de gener 2010)
* Designing highways the slime mould way (anglès), New Scientist (6 de gener 2010)
# Cúrling als Jocs Olímpics d'Hivern de 1924

Als Jocs Olímpics d'Hivern de 1924 celebrats a la ciutat de Chamonix (França) es disputà una prova de cúrling, únicament en categoria masculina. La competició se celebrà entre els dies 28 i 30 de gener de 1924.

## Controvèrsia

Durant molts anys es cregué que aquesta prova fou considerada esport de demostració durant la realització dels Jocs l'any 1924, però mitjançant una investigació del diari The Herald s'arribà a la conclusió que la seva participació en els Jocs fou totalment dins del programa oficial. El Comitè Olímpic Internacional (COI) decidí entregar les medalles corresponents als familiars dels membres participants en aquella olimpíada dies abans de la celebració dels Jocs Olímpics d'Hivern de 2006 a Torí (Itàlia).

## Comitès participants

Participaren 23 competidors de 3 comitès nacionals diferents:
* França (6)
* Regne Unit (7)
* Suècia (9)
L'equip de Suïssa havia de participar en la competició, però finalment fou baixa.

## Resum de medalles

| Prova | Or | Argent | Bronze |
| Curling | Regne Unit John Robertson William K. Jackson Robin Welsh Thomas Murray Laurence Jackson John McLeod William Brown D. G. Astley | SuèciaJohan Petter Åhlén Carl-Axel Pettersson Karl-Erik Wahlberg Carl Petersén Ture Ödlund Victor Wetterström Erik O. Severin Carl August Kronlund D. G. Astley | França Henri Cournollet Georges André Armand Bénédic Pierre Canivet Robert Planque Henri Aldebert |

## Medaller

| Posició | País | | | | Total |
| 1 | Regne Unit | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 2 | Suècia | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 3 | França | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Total | Total | 1 | 1 | 1 | 3 |

## Resultats

Es disputaren tres partits realitzats per sorteig:
| Data | Equip | Resultat | Equip |
| 28 de gener | Suècia | 19 - 10 | França |
| 29 de gener | Suècia | 7 - 38 | Regne Unit |
| 30 de gener | Regne Unit | 46 - 4 | França |
| Pl. | Equip | J | G | P | PF |
| 1 | Regne Unit | 2 | 2 | 0 | 10 |
| 2 | Suècia | 2 | 1 | 1 | 5 |
| 3 | França | 2 | 0 | 2 | 0 |
Finalment es disputà un partit per decidir la plata:
| Equip | Resultat | Equip |
| Suècia | 18 - 10 | França |

## Notes

* 1 2 «Olympedia – Curling at the 1924 Winter Olympics». [Consulta: 1r desembre 2024].
* ↑ (anglès) Scotland wins an Olypmic gold ... 82 yeras later Arxivat 2012-07-12 at Archive.is
* 1 2 El britànic D. G Astley guanyà la medalla d'or en la competició de curling en representació del Regne Unit, tot i això jugà un partit amb el combinat suec (II) per la qual cosa també fou guardonat amb la medalla de plata. Tot i ser considerat l'únic esportista en guanyar dues medalles en la mateixa competició actualment el Comitè Olímpic Internacional (COI) només té en compte la seva medalla d'or aconseguida amb el Regne Unit.
# D'aquí a l'eternitat

D'aquí a l'eternitat (títol original en anglès From Here to Eternity) és una pel·lícula estatunidenca dirigida l'any 1953 per Fred Zinnemann. Basada en la novel·la homònima de James Jones, el film va rebre 8 Oscars: pel·lícula, director, actor secundari (Frank Sinatra), actriu secundària (Donna Reed), guió, fotografia en blanc i negre, so, i muntatge. Està doblada al català.

## Anàlisi

La vida entre els diferents habitants d'un campament militar durant els dies previs a l'històric atac japonès de Pearl Harbor és el fonament d'un magnífic film basat en una novel·la de James Jones adaptada per Daniel Taradash, que va modificar algunes parts de l'extens llibre.
Les passions són el lloc central en el qual es mouen els personatges, passió per l'exèrcit i passió per l'amor: un home humiliat, però disciplinat que buscarà una fugida en l'afecte d'una prostituta; un sotsoficial lleial, veterà i contradictori, que trobarà una aventura efusiva sense destinació; un temperamental i simpàtic soldat amant de les gresques i l'alcohol; i una dona insatisfeta que viu en un paradís ple d'homes libidinosos són alguns dels personatges que trobem en una pel·lícula narrada amb pols ferm pel mestre Fred Zinneman, el qual construeix el sorprenent atac nipó d'una manera més que efectiva, explicat amb força tensió física i psicològica.

## Repartiment

* Burt Lancaster: Sergent Milton Warden
* Montgomery Clift: Robert Lee Prewitt
* Deborah Kerr: Karen Holmes
* Donna Reed: «Lorene», Alma Burke
* Ernest Borgnine: Sergent James «Fatso» Judson
* Barbara Morrison: Senyora Kipfer
* Frank Sinatra: Angelo Maggio
* Philip Ober: Capità Dana Holmes
* Mickey Shaughnessy: Sergent Leva
* Jack Warden: Buckley
* Harry Bellaver: Mazzioli
* John Dennis: Ike Galovitch
* Merle Travis: Sal Anderson
* Tim Ryan: Pete Karelsen
* Arthur Keegan: Treadwell

## Premis i nominacions
### Premis

* 1954: Oscar a la millor pel·lícula
* 1954: Oscar al millor director per Fred Zinnemann
* 1954: Oscar al millor actor secundari per Frank Sinatra
* 1954: Oscar a la millor actriu secundària per Donna Reed
* 1954: Oscar al millor guió adaptat per Daniel Taradash
* 1954: Oscar a la millor fotografia per Burnett Guffey
* 1954: Oscar al millor so per John P. Livadary
* 1954: Oscar al millor muntatge per William A. Lyon
* 1954: Globus d'Or al millor director per Fred Zinnemann
* 1954: Globus d'Or al millor actor secundari per Frank Sinatra

### Nominacions

* 1954: Gran Premi del Festival per Fred Zinnemann
* 1954: Oscar al millor actor per Montgomery Clift
* 1954: Oscar al millor actor per Burt Lancaster
* 1954: Oscar a la millor actriu per Deborah Kerr
* 1954: Oscar al millor vestuari per Jean Louis
* 1954: Oscar a la millor banda sonora per Morris Stoloff i George Duning
* 1954: BAFTA a la millor pel·lícula

## Referències

* ↑ «From here to eternity». The New York Times.
* ↑ Títol en català a Ésadir.cat
* 1 2 «The 26th Academy Awards» (en anglès). Acadèmia de les Arts i les Ciències Cinematogràfiques. [Consulta: 10 desembre 2023].
# Dakataua

Dakataua és una gran caldera volcànica que es troba a l'extrem nord de la península de Willaumez de l'illa de Nova Bretanya, a Papua Nova Guinea. Fa 10,5 per 13,5 quilòmetres La península inclou l'estratovolcà andesític Mont Makalia de 350 metres d'alçada. L'últim episodi de formació de caldera va tenir lloc cap al cap al 800 d.C i va ser seguit per almenys cinc erupcions subplinianes o vulcanianes. L'erupció més recent del mont Makalia va tenir lloc el 1895, produint colades de lava i cons de cendres.
La caldera conté un llac de 48 km$^2$ que es troba a uns 76 msnm i té una profunditat màxima d'uns 120 metres. Té forma de ferradura, aproximadament dividida en dos per una península. És un llac d'aigua dolça, alcalí i amb un pH de fins a 8,2. Tot i que al llac hi ha diversos tipus de vida, no hi ha cap espècie de peix.
Una llegenda popular explica que un monstre anomenat migo viu al llac. El 1993 un equip de filmació japonès, dirigit per Tetsuo Nagata, va gravar el que deien ser el migo. Es suposa que la criatura gravada és en realitat un cocodril marí de l'oceà que envolta el llac.

## Referències

* 1 2 «Global Volcanism Program | Dakataua» (en anglès). [Consulta: 27 març 2024].
* ↑ «Holocene explosive eruptions of Witori and Dakataua caldera volcanoes in West New Britain, Papua New Guinea». [Consulta: 19 agost 2020].
* ↑ «Dakataua Volcano World». [Consulta: 19 agost 2020].
* ↑ E. BALL, J. GLUCKSMAN A limnological survey of Lake Dakataua, a large calderalake on West New Britain, Papua New Guinea, with comparisons to Lake Wisdom, a younger nearby caldera lake. Freshwater Biology (10)73, 1980
* ↑ «Lake Dakataua». [Consulta: 19 agost 2020].
* ↑ «A liminological survey of Lake Dakataua». . DOI: 10.1111/j.1365-2427.1980.tb01182.x.
* ↑ «Filming Migo the Monster». [Consulta: 19 agost 2020].
# Dale Begg-Smith

Dale Begg-Smith (Vancouver, Canadà 1985) és un esquiador australià, d'origen canadenc, ja retirat, especialitzat en esquí acrobàtic.

## Biografia

Va néixer el 18 de gener de 1985 a la ciutat de Vancouver, població situada a l'estat de Colúmbia Britànica (Canadà). És germà del també esquiador acrobàtic Jason Begg-Smith. El 2003 aconseguí la nacionalitat australiana, país per al qual ha competit des d'aquell moment.

## Carrera esportiva

Inicià la seva carrera esportiva al Canadà, participant en el Campionat del Món junior l'any 2001. Davant la impossibilitat de trobar finançament per poder practicar l'esquí acrobàtic decidí emigrar a Austràlia, entrant a formar part del programa d'esquí d'aquest país juntament amb el seu germà. Va participar en els Jocs Olímpics d'Hivern de 2006 realitzats a Torí (Itàlia), on aconseguí guanyar la medalla d'or en la prova de bamps. En els Jocs Olímpics d'Hivern de 2010 realitzats a la seva ciutat natal, Vancouver, aconseguí guanyar la medalla de plata en aquesta mateixa prova.
Al llarg de la seva carrera esportiva ha aconseguit guanyar tres medalles en el Campionat del Món d'esquí acrobàtic, destacant la medalla d'or aconseguida el 2007 en la modalitat de bamps en paral·lel. Així mateix ha estat el guanyador de la Copa del Món de la modalitat en les temporades 2005/2006, 2006/2007, 2007/2008 i 2009/2010.
El 2005 va ser guardonat com a Esportista australià de d'any dels esports de neu.

## Referències

* ↑ «Dale Begg-Smith – The Olympic hero of Australia». Olympic30. Arxivat de l'original el 23 November 2010. [Consulta: 23 desembre 2010].
* 1 2 3 «Olympedia – Dale Begg-Smith». [Consulta: 31 març 2024].
* ↑ Ferriss, Tim. The 4-hour work week. London: Vermilion (London), 2011. ISBN 9781407023007.
* ↑ «Dale Begg-Smith Profile». Ask Men, 20-03-2010. Arxivat de l'original el 29 September 2011. [Consulta: 20 gener 2010].
# Dani de la Orden

Dani de la Orden (Barcelona, 2 de juny de 1989) és un director de cinema català.

## Filmografia

* 2024: Casa en flames, director
* 2022: 42 segons, director
* 2021: Mamá o papá, director
* 2020: Hasta que la boda nos separe, director
* 2019: Litus, director
* 2018: El mejor verano de mi vida, director i guionista
* 2016: El pregó, director
* 2015: Barcelona, nit d'hivern, director
* 2014: Desmuntant Leonardo, director
* 2013: Nadador (curtmetratge), director
* 2013: Barcelona, nit d'estiu, director
* 2011: Colom i la Casa Reial Catalana, director i guionista
* 2007: Americae, director i guionista

## Premis i nominacions
### Premis Gaudí

| Any | Categoria | Pel·lícula | Resultat |
| 2014 | Millor pel·lícula | Barcelona, nit d'estiu | Nominat |
| 2016 | Millor pel·lícula | Barcelona, nit d'hivern | Nominat |
| 2016 | Millor direcció | Barcelona, nit d'hivern | Nominat |
| 2023 | Millor pel·lícula documental | Oswald, el falsificador | Nominat |
| 2025 | Millor pel·lícula | Casa en flames | Pendent |
| 2025 | Millor direcció | Casa en flames | Pendent |

### Premis Goya

| Any | Categoria | Pel·lícula | Resultat |
| 2023 | Millor pel·lícula documental | Oswald, el falsificador | Nominat |
| 2025 | Millor pel·lícula | Casa en flames | Pendent |

## Referències

* ↑ Garcia, Julian «Dani de la Orden: "El amor es como magia, existe si crees en él"». El Periodico [Consulta: 30 març 2016].
* ↑ Casas, Quim. «'Casa en flames', la tragicomedia estival de Dani de la Orden» (en castellà), 25-06-2024. [Consulta: 26 juny 2024].

## Enllaços externs

* Dani de la Orden Arxivat 2016-03-15 a Wayback Machine.