OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Oleksi Oleksàndróvitx Mikhailitxenko

Oleksi Oleksàndróvitx Mikhailitxenko (en ucraïnès: Михайличенко Олексій Олександрович; en rus: Михайличенко, Алексей Александрович) (Kíiv, 30 de març, 1963) és un exfutbolista i entrenador de futbol ucraïnès.
S'inicià al Dinamo de Kíiv, amb el qual debutà a la lliga soviètica el 1981 i guanyà quatre lligues i tres copes. El seu major èxit fou la Recopa d'Europa 1986. Fou premiat com a futbolista soviètic de l'any el 1988, i futbolista ucraïnès de l'any el 1987 i 1988. El 1990 fitxà per la UC Sampdoria, amb qui guanyà la lliga italiana. També fou cinc cops campió de lliga a Escòcia amb el Rangers FC.
Fou 41 cops internacional amb la selecció de l'URSS, amb qui guanyà la medalla d'or als Jocs Olímpics de 1988. També fou dos cops internacional amb Ucraïna.
Un cop es retirà retornà a Ucraïna el 1997, on començà com a entrenador al costat del llegendari Valeri Lobanovsky; essent el seu assistent 5 anys. Després de la mort d'aquest, el 2002, esdevingué primer entrenador del Dinamo de Kíiv. El 2004 fou designat entrenador de la selecció ucraïnesa sots 21 i el 2008 de l'absoluta.

## Palmarès

Com a jugador
* Futbolista ucraïnès de l'any: 1987, 1988
* Futbolista soviètic de l'any: 1988
* Lliga soviètica de futbol: 1981, 1985, 1986, 1990
* Copa soviètica de futbol: 1985, 1987, 1990
* Lliga italiana de futbol: 1991
* Lliga escocesa de futbol: 1992, 1993, 1994, 1995, 1996
* Copa escocesa de futbol: 1992, 1993, 1996
* Recopa d'Europa de futbol: 1985-86
* Medalla d'or als Jocs Olímpics de 1988
* Finalista de l'Eurocopa de futbol de 1988
Com a entrenador
* Lliga ucraïnesa de futbol: 2003, 2004
* Copa ucraïnesa de futbol: 2003

## Referències

* 1 2 3 Arnhold, Matthias «Olexiy Oleksandrovich Mykhailychenko - International Appearances». Rec.Sport.Soccer Statistics Foundation.
* ↑ «"Mikhailichenko takes Ukraine reins"». article from fifa.com. Arxivat de l'original el 2008-01-13. [Consulta: gener 2001].

## Enllaços externs

* Perfil a la federació Arxivat 2011-10-03 a Wayback Machine. (ucraïnès)
* Alexei Mikhailichenko Arxivat 2012-02-17 a Wayback Machine.
# Igor Ponomaryov

Igor Ponomaryov (Bakú, 24 de febrer de 1960) és un exfutbolista azerbaidjanès de la dècada de 1980 i entrenador.
Fou un cop internacional amb la selecció soviètica, amb la qual participà en els Jocs Olímpics d'Estiu de 1988.
Pel que fa a clubs, defensà els colors de PFC CSKA Moscou, Neftchi Baku i IFK Norrköping.

## Referències

* ↑ Profile Arxivat 2020-01-17 a Wayback Machine. (rus)
* ↑ Igor Ponomaryov a National-Football-Teams.com (anglès)
# Vladímir Sàlnikov

Vladimir Salnikov (en rus: Владимир Сальников) (Sant Petersburg, Unió Soviètica 1960) és un nedador rus, ja retirat, que destacà a la dècada del 1980 i que guanyà quatre medalles olímpiques d'or. És considerat un dels millors nedadors de la història, especialment en els 1500 metres lliures.

## Biografia

Va néixer el 21 de maig de 1960 a la ciutat de Sant Petersburg, població que en aquells moments formava part de la Unió Soviètica i que avui en dia forma part de Rússia.

## Carrera esportiva

Va participar, als 16 anys, en els Jocs Olímpics d'Estiu de 1976 realitzats a Mont-real (Canadà), on finalitzà cinquè en els 1.500 metres lliures i fou eliminat en primera ronda en els 400 metres lliures. En els Jocs Olímpics d'Estiu de 1980 realitzats a Moscou (Unió Soviètica) es convertí en l'autèntic rei sobre les aigües, gràcies al boicot polític realitzat, en aconseguir tres medalles d'or en els 400 metres lliures (realitzant un rècord olímpic), en els 1.500 metres lliures (amb rècord del món, i convertint-se en el primer home a baixar dels 15 minuts en aquesta prova) i en els relleus 4x200 metres lliures. Amb l'absència de la Unió Soviètica en els Jocs Olímpics d'estiu de 1984 realitzats a Los Angeles (Estats Units) Salnikov retornà a la competició olímpica en els Jocs Olímpics d'Estiu de 1988 celebrats a Seül (Corea del Sud), on aconseguí guanyar una nova medalla d'or en la prova dels 1500 metres lliures.
Al llarg de la seva carrera ha guanyat 6 medalles en el Campionat del Món de natació, entre elles quatre medalles d'or; i 7 medalles en el Campionat d'Europa de natació, entre elles sis medalles d'or i, va guanyar 61 finals consecutives als 400, 800 i 1500 metres lliures.
L'any 1982 fou nomenat nedador de l'any per la revista Swimming World Magazine.

## Referències

* 1 2 «Сальников Владимир» (en rus). ussr-swimming. [Consulta: 5 setembre 2021].
* ↑ «VLADIMIR SALNIKOV (URS)» (en anglès). ISHCF. [Consulta: 5 setembre 2021].
* ↑ «[https://web.archive.org/web/20200417162811/https://www.sports-reference.com/olympics/summer/1988/SWI/mens-1500-metres-freestyle.html Swimming at the 1988 Seoul Summer Games: Men's 1,500 metres Freestyle]» (en anglès). Sports Reference. Arxivat de l'original el 2020-04-17. [Consulta: 5 setembre 2021].
* ↑ «VLADIMIR SALNIKOV (URS)» (en anglès). ISHOF. Arxivat de l'original el 2011-06-16. [Consulta: 5 setembre 2021].
* ↑ «WORLD SWIMMERS OF THE YEAR» (en anglès). Swimming World Award Honorees. [Consulta: 5 setembre 2021].
# Tõnu Tõniste

Tõnu Tõniste (Tallinn, 26 d'abril de 1967) és un regatista estonià vencedor de dues medalles olímpiques. Fins a la independència d'Estònia va competir sota bandera soviètica, per fer-ho sota la bandera d'Estònia a partir d'aquell moment.
Durant la seva carrera esportiva va prendre part en quatre edicions dels Jocs Olímpics d'Estiu, sempre formant equip amb el seu germà bessó Toomas Tõniste. El 1988, als Jocs de Seül, va guanyar la medalla de plata en la categoria classe 470 del programa de vela. Quatre anys més tard, als Jocs de Barcelona, guanyà la medalla de bronze en la mateixa prova. El 1996, a Atlanta, fou desè i el 2000, a Atenes, vint-i-dosè, sempre en la categoria Classe 470. Als Jocs d'Atenes fou l'encarregat de dur la bandera d'Estònia en la cerimònia inaugural.
En el seu palmarès també destaca una medalla d'or al Campionat d'Europa de vela.

## Referències

* ↑ «Tõnu Tõniste Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 18 d'abril 2020. [Consulta: 13 abril 2020].
* ↑ Estonia Arxivat 2020-04-17 a Wayback Machine. a sports-reference.com
* ↑ 470 EUROPEAN CHAMPIONSHIP (for men and mixed crews) a 470.org
* ↑ Tõnu Tõniste a Eesti Spordi Biograafiline Leksikon (estonià)
# Nikolai Danilevski

Nikolai Iàkovlevitx Danilevski, rus: Николай Яковлевич Данилевский, (28 de novembre de 1822, Oriol - 7 de novembre de 1885 a Tbilisi) fou un naturalista, economista, sociòleg, historiador, filòsof eslavòfil, etnòleg, antropòleg i ideòleg del paneslavisme rus.
És conegut per ser el primer escriptor que representà un informe de la història com una sèrie de civilitzacions diferents, i per escriure "Rússia i Europa".

## Referències

* 1 2 http://www.rulex.ru/01050045.htm
# Toomas Tõniste

Toomas Tõniste (Tallinn, 26 d'abril de 1967) és un polític i regatista estonià, vencedor de dues medalles olímpiques. Fins a la independència d'Estònia va competir sota bandera soviètica, per fer-ho sota la bandera d'Estònia a partir d'aquell moment.
Durant la seva carrera esportiva va prendre part en quatre edicions dels Jocs Olímpics d'Estiu, sempre formant equip amb el seu germà bessó Tõnu Tõniste. El 1988, als Jocs de Seül, va guanyar la medalla de plata en la categoria classe 470 del programa de vela. Quatre anys més tard, als Jocs de Barcelona, guanyà la medalla de bronze en la mateixa prova. El 1996, a Atlanta, fou desè i el 2000, a Atenes, vint-i-dosè, sempre en la categoria Classe 470.
En el seu palmarès també destaca una medalla d'or al Campionat d'Europa de vela.
Posteriorment entrà en política, militant al partit Unió Pro Pàtria i Res Pública. Fou regidor de l'Ajuntament de Tallinn del 1999 al 2001 i de 2006 a 2007. Del 2007 al 2015 fou membre del Riigikogu i de 2017 a 2019 Ministre d'Hisenda d'Estònia.

## Referències

* ↑ «Toomas Tõniste Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 18 d'abril 2020. [Consulta: 13 abril 2020].
* ↑ 470 EUROPEAN CHAMPIONSHIP (for men and mixed crews) a 470.org
* ↑ Toomas Tõniste a Eesti Spordi Biograafiline Leksikon (estonià)
# Cuina libanesa

La cuina libanesa és la gastronomia pròpia del Líban. Inclou grans integrals, fruites, verdura, midó, peix fresc i marisc; el greix animal no es consumeix habitualment. Es menja més sovint aviram que carn vermella; quan es menja carn vermella generalment és xai a la costa, i carn de cabra a les regions muntanyoses. També inclou quantitats generoses d'all i d'oli d'oliva, sovint assaonat amb suc de llimona. Els cigrons i el julivert són el segell de la dieta libanesa.
La cuina libanesa és antiga i forma part de la cuina del Llevant. Molts plats de la gastronomia de Líbia es remunten a èpoques de domini romà i fenici. Més recentment, la cuina libanesa ha estat influenciada per diverses civilitzacions estrangeres que n'han tingut el poder. Entre el 1516 i el 1918, els turcs otomans van controlar el Líban i hi van introduir una varietat de menjars que han esdevingut icones de la dieta libanesa, com cuinar amb xai. Després que els otomans fossin derrotats en la Primera Guerra Mundial (1914–1918), França va controlar el Líban fins al 1943, quan el país va aconseguir la seva independència. Els francesos hi van introduir plats com el flan, un flam de postres que data del segle xvi, i croissants.
Entre els plats més coneguts hi ha el baba ghanouj, un aperitiu fet amb albergínia; el falàfel, petites croquetes fetes amb cigrons amb molt picant, faves, o una combinació dels dos; i el xauarma, un entrepà amb carn marinada rostides en pals llargs. Un component important de molts plats libanesos és l'hummus, un puré fet amb cigrons, tahina de sèsam, suc de llimona i all, que s'acostuma a menjar amb pa àrab. Unes postres conegudes són el baklava, fet amb pasta fil·lo, farcit amb nous i endolcit amb mel o xarop de dàtil. Es preparen algunes postres específiques per a ocasions especials: el meghli, per exemple, serveix per celebrar el naixement d'un bebè en una família. També les mancuixes, que són galetes típiques de la cuina llevantina.

## Referències

* ↑ «Middle western cuisines: gain ground».
* ↑ Choueiri, Ramzi N. The Culinary Heritage of Lebanon (en anglès). Ramzi Choueiri, 2002. ISBN 9789953007533.

## Vegeu també

* Gastronomia llevantina
* Gastronomia mediterrània
* Gastronomia de l'Imperi Otomà
# Patinatge de velocitat als Jocs Olímpics d'hivern de 1956

Als Jocs Olímpics d'Hivern de 1956 celebrats a la ciutat de Cortina d'Ampezzo (Itàlia) es disputaren quatre proves de patinatge de velocitat sobre gel, totes elles en categoria masculina.
Les proves es realitzaren entre els dies 28 i 31 de gener de 1956 al llac Misurina, sent aquesta edició l'última vegada en la qual aquesta competició es realitzà sobre gel natural.

## Resum de medalles

| Prova | Or | Argent | Bronze |
| 500 m. Detalls | Yevgeny Grishin | Rafael Gratsch | Alv Gjestvang |
| 1.500 m. Detalls | Yevgeny Grishin | No es concedí | Toivo Salonen |
| 1.500 m. Detalls | Yuri Mikhaylov | No es concedí | Toivo Salonen |
| 5.000 m. Detalls | Boris Shilkov | Sigvard Ericsson | Oleg Goncharenko |
| 10.000 m. Detalls | Sigvard Ericsson | Knut Johannesen | Oleg Goncharenko |

## Medaller

| Posició | País | | | | Total |
| 1 | Unió Soviètica | 4 | 1 | 2 | 7 |
| 2 | Suècia | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 3 | Noruega | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 4 | Finlàndia | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Total | Total | 5 | 3 | 4 | 12 |
# Ievdokia Mekxilo

Ievdokia Panteléievna Mekxilo (en rus: Евдокия Пантелеевна Мекшило) (Gorno-Altaisk, Unió Soviètica, 23 de març de 1931 - Sant Petersburg, 16 de gener de 2013) fou una esquiadora de fons soviètica que destacà en els Jocs Olímpics d'Hivern de 1964.

## Biografia

Va néixer el 23 de març de 1931 a la ciutat de Gorno-Altaisk, població situada a la República de l'Altai, que en aquells moments formava part de la Unió Soviètica i que avui en dia forma part de la Federació Russa. Va morir el 16 de gener de 2013 a Sant Petersburg.

## Carrera esportiva

Membre de les forces armades a la Unió Soviètica, participà en els Jocs Olímpics d'Hivern de 1964 realitzats a Innsbruck (Àustria), on aconseguí la medalla d'or formant part de l'equip soviètic dels relleus 3x5 quilòmetres i amb la medalla de plata en la prova de 10 quilòmetres en les proves d'esquí de fons.

## Referències

* ↑ «БалтИнфо.ru - Новости Санкт-Петербурга. Лента новостей России, стран Балтии, мировые новости». [Consulta: 28 febrer 2021].
* ↑ Ievdokia Mekxilo a Sports Reference (arxivat)
* ↑ «MEKSHILO Evdokia - Athlete Information». [Consulta: 28 febrer 2021].
# Vladímir Melanin

Vladímir Melanin (Sovetsky District, 1 de desembre de 1933 - Kírov, 10 d'agost de 1994) fou un biatleta rus que va competir sota bandera de la Unió Soviètica durant les dècades de 1950 i 1960.
El 1960 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Hivern de Squaw Valley, on fou quart en la cursa dels 20 quilòmetres del programa de biatló. Quatre anys més tard, als Jocs d'Innsbruck, guanyà la medalla d'or la mateixa cursa dels 20 quilòmetres.
En el seu palmarès també destaquen sis medalles d'or i una de plata en els cinc Campionats del món de biatló que disputà. Un cop retirat exercí d'entrenador de biatló.

## Referències

* 1 2 «Vladimir Melanin Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 2011-01-21. [Consulta: 3 març 2020].
# Ígor Vorontxikhin

Ígor Vorontxikhin (Moscou, 14 d'abril de 1938 - Moscou, 10 de març de 2009) fou un esquiador de fons rus que va competir sota bandera soviètica durant la dècada de 1960.
El 1964 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Hivern d'Innsbruck, on va disputar quatre proves del programa d'esquí de fons. Formant equip amb Ivan Utrobin, Guennadi Vagànov i Pàvel Koltxin guanyà la medalla de bronze en el relleu 4x10 quilòmetres. En els 30 quilòmetres també guanyà la medalla de bronze, en acabar rere Eero Mäntyranta i Harald Grønningen. En els 15 quilòmetres fou setè i en els 50 onzè. Quatre anys més tard va participa, sense sort, als Jocs de Grenoble.
En el seu palmarès també destaquen dos campionats nacionals, un dels 30 quilòmetres (1964) i un del relleu (1966).

## Referències

* 1 2 «Olympedia – Igor Voronchikhin». [Consulta: 11 març 2023].
* ↑ «VORONTJIKIN Igor - Athlete Information». [Consulta: 11 març 2023].
* ↑ «ВОРОНЧИХИН Игорь Николаевич | Российские спортсмены | Спортивная Россия» (en rus). [Consulta: 11 març 2023].
# Vladímir Gundartsev

Vladímir Gundartsev (Satka, 13 de desembre de 1944 - Moscou, 25 de novembre de 2014) fou un biatleta rus que va competir sota bandera de la Unió Soviètica durant la dècada de 1960.
El 1968 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Hivern de Grenoble, on disputà dues proves del programa de biatló. Fent equip amb Aleksandr Tíkhonov, Viktor Mamatov i Nikolay Puzanov guanyà la medalla d'or en la cursa del relleu 4x7,5 km, mentre en la dels 20 quilòmetres guanyà la de bronze.
En el seu palmarès també destaquen una medalla d'or i una de bronze al Campionat del món de biatló.

## Referències

* 1 2 «Vladimir Gundartsev Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 17 d’abril 2020. [Consulta: 25 febrer 2020].
# Nikolai Puzanov

Nikolai Puzanov (Kixtim, 7 d'abril de 1938 - Sant Petersburg, 2 de gener de 2008) fou un biatleta rus que va competir sota bandera de la Unió Soviètica durant la dècada de 1960.
El 1964 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Hivern d'Innsbruck, on fou desè en la cursa dels 20 quilòmetres del programa de biatló. Quatre anys més tard, als Jocs de Grenoble, va disputar dues proves del programa de biatló. Fent equip amb Aleksandr Tíkhonov, Viktor Mamatov i Vladimir Gundartsev guanyà la medalla d'or en la cursa del relleu 4x7,5 km, mentre en la dels 20 quilòmetres fou sisè.
En el seu palmarès també destaquen una medalla d'or i tres de plata al Campionat del món de biatló.

## Referències

* 1 2 «Nikolay Puzanov Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 18 d’abril 2020. [Consulta: 25 febrer 2020].
# Vladímir Voronkov

Vladímir Voronkov (Tougaïevo, 20 de març de 1944 - Odintsovo, 25 de setembre de 2018) fou un esquiador de fons rus, que va competir sota bandera de la Unió Soviètica durant les dècades de 1960 i 1970.
El 1968 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Hivern de Grenoble, on va disputar quatre proves del programa d'esquí de fons. Destaquen la quarta posició en els 4x10 quilòmetres i els 30 quilòmetres, mentre en els 15 quilòmetres i els 50 quilòmetres quedà més enllà de la quinzena posició. Quatre anys més tard, als Jocs de Sapporo, va disputar dues proves del programa d'esquí de fons. Fent equip amb Yuri Skobov, Fyodor Simashev i Viatxeslav Vedenin guanyà la medalla d'or en els 4x10 quilòmetres, mentre en els 15 quilòmetres fou dotzè.
En el seu palmarès també destaca una medalla d'or al Campionat del Món d'esquí nòrdic de 1970, així com cinc campionats nacionals soviètics. Una vegada retirat va exercir d'entrenador d'esquí de fons.

## Referències

* ↑ «Умер Владимир ВОРОНКОВ» (en rus), 20180926T065059+00. [Consulta: 11 gener 2025].
* 1 2 3 «Olympedia – Vladimir Voronkov». [Consulta: 11 gener 2025].
* 1 2 3 «ВОРОНКОВ Владимир Петрович | Российские спортсмены | Спортивная Россия» (en rus). [Consulta: 11 gener 2025].
* ↑ Federation, International Ski and Snowboard. «FIS | V VORONKOV - Athlete Biography - Cross-Country» (en anglès). [Consulta: 11 gener 2025].
# Serguei Savéliev

Serguei Savéliev (óblast de l'Amur, 26 de febrer de 1948 - Moscou, 29 d'octubre de 2005) fou un esquiador rus, especialista en esquí de fons, que va competir sota bandera de la Unió Soviètica durant les dècades de 1970 i 1980.
El 1976 va prendre part als Jocs Olímpics d'Hivern d'Innsbruck, on va disputar tres proves del programa d'esquí de fons. Guanyà la medalla d'or en la prova dels 30 quilòmetres i la de bronze en els relleu 4x10 km, formant equip amb Nikolay Bazhukov, Yevgeny Belyayev i Ivan Garanin. En els 50 quilòmetres fou vint-i-unè. Quatre anys més tard, als Jocs de Lake Placid, fou cinquè en els 50 quilòmetres del programa d'esquí de fons.
En el seu palmarès també destaca una medalla d'or al Campionat del món d'esquí nòrdic de 1978, així com vuit campionats nacionals. Una vegada retirat, de 1981 a 1989, va exercir d'entrenador de l'equip de fons del CSKA Moscou.

## Referències

* 1 2 «Olympedia – Sergey Savelyev». [Consulta: 12 gener 2025].
* 1 2 «САВЕЛЬЕВ Сергей Петрович | Российские спортсмены | Спортивная Россия» (en rus). [Consulta: 12 gener 2025].
* ↑ «SAVELJEV Sergej». FIS-Ski. International Ski Federation. [Consulta: 3 febrer 2020].
# Artur Dmítriev

Artur Dmitriev (en rus: Артур Дмитриев) (Bila Tserkva, Unió Soviètica 1968) és un patinador artístic sobre gel rus ja retirat, que destacà a la dècada del 1990. És l'únic patinador, juntament amb Irina Rodninà, que ha guanyat dues medalles olímpiques d'or amb dues parelles diferents.

## Biografia

Va néixer el 21 de gener del 1968 a la ciutat de Bila Tserkva, població situada a 80 quilòmetres de Kíiv, i que en aquells moments formava part de la Unió Soviètica i que avui en dia forma part d'Ucraïna. Després de l'esfondrament de la Unió Soviètica Dmitriev adquirí la nacionalitat russa.

## Carrera esportiva

Va iniciar la seva carrera esportiva en el patinatge de parelles amb Natalia Mishkutenok l'any 1987, amb la qual va participar en els Jocs Olímpics d'Hivern del 1992 a Albertville (França) i en representació de l'Equip Unificat. En aquests Jocs van obtenir la medalla d'or en la prova per parelles. Posteriorment en els Jocs Olímpics d'Hivern del 1994 a Lillehammer (Noruega) Van guanyar la medalla de plata.
Juntament amb Mishkutenok aconseguiren guanyar tres medalles al Campionat del Món de patinatge artístic, dues d'elles d'or (1991 i 1992), així com cinc medalles al Campionat d'Europa de patinatge artístic, també dues d'or (1991 i 1992). Així mateix foren quatre vegades subcampions del seu país.
L'any 1994 Mishkutenok decidí retirar-se de la competició activa motiu pel qual Dmitriev decidí buscar una nova parella, Oksana Kazakova, amb qui va guanyar la medalla d'or als Jocs Olímpics d'Hivern del 1998 a Nagano (Japó).
Juntament amb Kazakova va guanyar una medalla de bronze al Campionat del Món (1997), i dues al Campionat d'Europa, una d'elles d'or (1996). Així mateix ha estat dues vegades tercer al campionat nacional de Rússia.

## Referències

* 1 2 «Artur Dmitriev» (en anglès). Sports-Reference. Arxivat de l'original el 2011-04-21. [Consulta: 26 octubre 2019].
# Jānis Ķipurs

Jānis Ķipurs (municipi de Vecumnieki, 3 de gener de 1958) és un pilot de bob letó, ja retirat, que va competir sota bandera de la Unió Soviètica durant la dècada de 1980.
El 1984 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Hivern de Sarajevo, on disputà les dues proves del programa de bob. Fou quart en el bobs a dos i sisè en el bobs a quatre. Quatre anys més tard, als Jocs de Calgary, tornà a disputar les dues proves del programa de bob. En aquesta ocasió guanyà la medalla d'or en la prova de bobs a dos, fent parella amb Vladimir Koslov, i la de bronze en la de bobs a quatre, formant equip amb Guntis Osis, Juris Tone i Vladimir Koslov.
En el seu palmarès també destaca una medalla de bronze al Campionat del món de bob, així com un or i una plata al Campionat d'Europa de bob. Un cop retirat exercí d'entrenador en diferents equips nacionals.

## Referències

* 1 2 3 «Jānis Ķipurs Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 17 d’abril 2020. [Consulta: 13 febrer 2020].
* ↑ «Bobsleigh two-man world championship medalists since 1931 (sports123.com)». Arxivat de l'original el 2007-09-29. [Consulta: 13 febrer 2020].
# Vladímir Kozlov

Vladímir Kozlov (ucraïnès: Влади́мир Евге́ньевич Козло́в) (Mirnohrad, 7 de març de 1958) és un pilot de bob ucraïnès, ja retirat, que va competir sota bandera de la Unió Soviètica durant la dècada de 1980.
El 1988 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Hivern de Calgary va disputar les dues proves del programa de bob. Guanyà la medalla d'or en la prova de bobs a dos, fent parella amb Jānis Ķipurs, i la de bronze en la de bobs a quatre, formant equip amb Guntis Osis, Juris Tone i Jānis Ķipurs.

## Referències

* ↑ «Vladimir Kozlov Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 31 de desembre 2008. [Consulta: 13 febrer 2020].
# Serguei Ponomarenko

Serguei Ponomarenko (en rus: Сергей Пономаренко) (Moscou, Unió Soviètica 1960) és un patinador artístic sobre gel rus, que va destacar a la dècada del 1980 i principis de la dècada del 1990.
Juntament amb Marina Klímova inicià la seva carrera esportiva l'any 1982. La parella va participar en els Jocs Olímpics d'Hivern de 1984 realitzats a Sarajevo (RFS Iugoslàvia), on aconseguiren guanyar la medalla de bronze en la modalitat de dansa. En els Jocs Olímpics d'Hivern de 1988 realitzats a Calgary (Canadà) aconseguiren guanyar la medalla de plata. En els Jocs Olímpics d'Hivern de 1992 realitzats a Albertville (França), i en representació de l'Equip Unificat, aconseguiren guanyar la medalla d'or, convertint-se ens els primers patinadors de qualsevol disciplina en aconseguir els tres metalls.
Al llarg de la seva carrera aconseguiren guanyar vuit medalles en el Campionat del Món de patinatge artístic, tres d'elles d'or (1989, 199 i 1992). En el Campionat d'Europa de patinatge artístic aconseguiren guanyar també vuit medalles, quatre d'elles d'or (1989-1992). Així mateix aconseguiren guanyar quatre vegades el campionat nacional del seu país.

## Enllaços externs

* (anglès) Portal personal Arxivat 2010-07-01 a Wayback Machine.