OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Bandera del Tadjikistan

L'actual bandera del Tadjikistan (en tadjik: Парчами Тоҷикистон) va ser adoptada el 24 de novembre del 1992, substituint l'anterior, que corresponia a la República Socialista Soviètica del Tadjikistan, adoptada l'any 1953. La bandera comparteix colors i disposició amb la d'Iran, consistent en tres bandes horitzontals de color verd, blanc i vermell, però té una amplada de bandes diferent, amb proporció 2:3:2, fent la banda blanca 1,5 vegades més ampla que les bandes verdes i vermelles. La franja verda i prima representa el verd de les valls, poc abundants en un país on el 93% del territori és muntanya. El blanc, la franja més ampla, representa la neu i el cotó, dos elements molt abundants i característics del país. Finalment, el vermell representa la unitat de la república i la germanor amb les altres nacions del món. La bandera també té una corona reial groga al mig, envoltada d'un arc amb set estrelles de cinc puntes del mateix color. S'han mantingut exactament els mateixos colors de la bandera precedent i també les proporcions generals de la bandera (1:2).

## Colors

| Model de color | Vermell | Blanc | Verd | Groc |
| Pantone | 3546C | Blanc | 2273C | 7406C |
| CMYK | 0, 100, 100, 20 | 0, 0, 0, 0 | 100, 0, 100, 60 | 0, 21, 100, 3 |
| RGB | 205, 0, 0 | 255, 255, 255 | 0, 102, 0 | 248, 196, 0 |
| HTML | CD0000 | FFFFFF | 006600 | F8C400 |

## Banderes històriques

* RASS del Tadjikistan (1929)
* RASS del Tadjikistan (1929-1931)
* RSS del Tadjikistan (1931-1935)
* RSS del Tadjikistan (1935-1936)
* RSS del Tadjikistan (1936-1938)
* RSS del Tadjikistan (1938-1940)
* RSS del Tadjikistan (1940-1953)
* RSS del Tadjikistan (1953-1991)

## Referències

* ↑ «Flags, Symbols & Currency of Tajikistan» (en anglès). www.worldatlas.com.
* ↑ «state symbols» (en anglès). Embassy of Tajikistan to the Kingdom of Belgium, the Netherlands, the Grand Duchy of Luxembourg. Arxivat de l'original el 2016-05-01. [Consulta: 12 setembre 2024].
* ↑ Ambaixada del Tadjikistan als EUA, Símbols Estatals Arxivat 2009-09-25 a Wayback Machine. (anglès)
# Bandera de Grècia

La bandera de Grècia està composta de nou línies horitzontals iguals en les quals s'alterna el blau amb el blanc. Al cantó superior esquerre hi ha un fons blau amb una creu blanca; la creu simbolitza el cristianisme ortodox grec, la religió majoritària del país, i les nou línies són una per a cada síl·laba de la frase "Llibertat o mort" (Ελευθερία ή θάνατος, E-lef-the-ri-a-i-thà-na-tos). Les dimensions oficials de la bandera són 2:3.
Els colors blau i blanc es van fer servir primerament cap a la dècada del 1820, però la forma actual no va ser adoptada com a bandera estatal fins al 1978. Prèviament, en un color més fosc, la bandera actual només es feia servir al mar i a la marina mercant, ja que llavors la bandera estatal només era una creu blanca en fons blau.

## Construcció i dimensions
### Colors

Com que la paraula "cian" (en grec: κυανός, kyanos), també pot significar "blau" en grec, la tonalitat exacta del blau segueix sent ambigua. Tot i que implica l'ús d'un to de blau cel. En conseqüència, el to de blau es deixa en gran manera a la decisió dels fabricants de banderes, tal com es mostra a la taula següent.
| Model de color | Blanc | Blau (Album des pavillons) | Blau (Jocs Beijing) | Blau (Jocs Londres) |
| Pantone | Blanc | 286C | 285 | Reflex Blue |
| RGB | 255, 255, 255 | 0, 51, 160 | 0, 154, 68 | 255, 205, 0 |
| HTML | #FFFFFF | #0033A0 | #0072CE | #001489 |
Els models RGB i HTML s'han extret a patir dels codis de Pantone.

## Altres banderes

* Pavelló de proa.

## Banderes històriques

* Bandera sota l'Imperi Romà d'Orient.
* Bandera dels sipahi, feta servir en els territoris grecs (1431-1619).
* Bandera sota el domini de l'Imperi Otomà, colors vermells per als turcs i la franja blava per als grecs.
* Bandera apareguda el 1769, però famosa pel seu ús a la Revolució Grega de 1821.
* Bandera del Regne de Grècia 1822 a 1969.
* Bandera de 1970 a 1975, sota el Règim dels Coronels, dimensions 7:12.
* La bandera de 1975 a 1978.

## Referències

* ↑ Ludvík Mucha, William G. Crampton. Webster's Concise Encyclopedia of Flags & Coats of Arms (en anglès). Crescent Books, 1985, p. 42. ISBN 9780517499511.
* ↑ «Album des pavillons nationaux et marques distinctives». 2021. SHOM. Arxivat de l'original el 23 de setembre 2022. [Consulta: 9 setembre 2022].
* ↑ FLAG MANUAL: BEIJING 2008. Beijing: Summer Olympic Games. Organizing Committee, 2008, p. 71 [Consulta: 9 setembre 2022].
* ↑ FLAGS AND ANTHEMS MANUAL LONDON 2012. Londres: Summer Olympic Games. Organizing Committee, 2012, p. 116 [Consulta: 9 setembre 2022].
* 1 2 «Pantone 286 C Color». iColorpalette. [Consulta: 9 setembre 2022].
* 1 2 «Pantone 285 C Color». iColorpalette. [Consulta: 9 setembre 2022].
* 1 2 «Pantone Reflex Blue C Color». iColorpalette. [Consulta: 9 setembre 2022].
# Nina Preobrajenska

Nina Preobrajenska (ucraïnès: Ніна Іллівна Преображенська) (Stavyshche, 16 de febrer de 1956), de casada Antoniuk, és una ex-remadora ucraïnesa que va competir sota bandera soviètica durant la dècada de 1970.
El 1980 va prendre part en els Jocs Olímpics de Moscou, on guanyà la medalla de plata en la competició del vuit amb timoner del programa de rem. En el seu palmarès també destaquen dues medalles d'or i una de plata en el vuit amb timoner del Campionat del món de rem.

## Referències

* ↑ «Nina Preobrazhenska Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 18 de desembre 2012. [Consulta: 11 octubre 2019].
* ↑ Rudern – Weltmeisterschaften – Achter – Damen. sport-komplett.de
* ↑ «Fitxa a worldrowing.com». Arxivat de l'original el 2021-01-12. [Consulta: 10 gener 2021].
# Anemone quinquefolia

Anemone quinquefolia és una anemone que floreix a principis de primavera. Pertany al gènere Anemone, dins la família Ranunculaceae i és nadiua de Nord-amèrica.

## Descripció

És una planta herbàcia perenne, que assoleix uns 10-30 cm d'alçada a principis de primavera. A la meitat de l'estiu desapareix la part aèria però segueix creixent sota terra gràcies a les arrels tipus rizomes. Els rizomes li permeten expandir-se ràpidament pels sòls dels boscos on cobreixen extenses àrees a manera de catifa. Les flors fan d'1-2.5 cm de diàmetre, amb cinc (ocasionalment quatre, o de sis a nou) segments semblants a pètals (en realitat són tèpals). Les flors són blanques, típicament amb pinzellades rosades.
# Amos Supuni

Amos Supuni (1970 - desembre de 2008) va ser un tallador de pedra, escultor i educador zimbabuès, d'origen malawi.

## Biografia

Amos Supuni va néixer el 1970 a Malawi. Els pares de Supuni es van traslladar a Zimbabwe quan ell tenia dos mesos.
El 1989, Supuni es va unir a un grup juvenil catòlic a Tafara, als afores de Harare, on va rebre classes d'escultura de Tapfuma Gutsa. El grup es va traslladar posteriorment a Silvera House. El 1991, Supuni va passar sis mesos a Tanzània en un programa d'intercanvi cultural. Allà va aprendre diverses altres tècniques com el gravat, el linogravat i l'aiguafort. Després del seu retorn a Zimbabwe, va continuar treballant a Silvera House fins al 1996. Més tard, es va convertir en artista resident al Chapungu Sculpture Park de Harare. A la tardor de 1999, va ser artista resident al Florida Southern College, on va crear escultures i va impartir una classe d'escultura en pedra.
El 2002, Supuni va anar a Utah a ensenyar el tallat de pedra.
Supuni va morir el desembre de 2008 a Moçambic, abans de complir els 40 anys i va deixar una vídua. Va ser assassinat mentre buscava menjar per a la seva família .

## Obra

En la seva obra Supuni es refereix a qüestions socials contemporànies com els nens del carrer, la manca de llar i la pobresa. D'altra banda, les seves imatges mostren alegria, com l'orgull d'un pare que sosté el seu nadó acabat de néixer. A més, utilitza icones culturals en el seu treball.
Supuni va fer les seves escultures principalment en la dura springstone (pedra de serpentinites fosca excepcionalment dura utilitzada en l'escultura xona), tot i que també va utilitzar mitjans mixtos, com una fusió de fusta, pedra i metall en la seva obra Hwata (ocell secretari), que es va exhibir a l'aeroport d'Atlanta.

## Referències

* 1 2 «HONORING MALAWI SCULPTOR AMOS SUPUNI» (en anglès). Universitat de Utah. Arxivat de l'original el 2015-07-13. [Consulta: 22 maig 2024].
* 1 2 3 «Amos Supuni» (en anglès). uct.ac.za. Arxivat de l'original el 2015-07-13. [Consulta: 22 maig 2024].
* 1 2 «Amos Supuni» (en anglès). Utonga Gallery. Arxivat de l'original el 2013-12-06. [Consulta: 22 maig 2024].
* ↑ «Amos Supuni 1970-2008» (en anglès). Alta Community Enrichment. Arxivat de l'original el 2015-08-10. [Consulta: 22 maig 2024].
* ↑ «Amos Supuni» (en anglès). Chapungu Sculpture Park. [Consulta: 22 maig 2024].
* ↑ «African carvers teach cultural tradition» (en anglès). Coast Reporter, 05-08-2011. [Consulta: 22 maig 2024].
* ↑ «Zimbabwe Sculpture: A Tradition in Stone» (en anglès). Aeroport d'Atlanta. Arxivat de l'original el 2015-07-14. [Consulta: 22 maig 2024].
# Vicepresident dels Estats Units

El vicepresident dels Estats Units és el segon cap d'estat i cap de govern dels Estats Units d'Amèrica. El càrrec de vicepresident va ser establert amb la ratificació de la Constitució dels Estats Units el 1788; el primer vicepresident va prendre possessió del càrrec el 1789. Des de llavors hi ha hagut 49 vicepresidents; actualment i des del 20 de gener del 2021 ho és Kamala Harris (Demòcrata). És la primera afroamericana que ocupa aquest càrrec, així com la primera dona d'ascendència asiàtica i caribenya a ocupar aquest lloc executiu.
A més, el vicepresident actua com a president del Senat dels Estats Units, però no té dret de vot excepte per a resoldre empats, com ho prescriu l'Article I de la Constitució dels Estats Units. Des de 1974, la residència oficial del vicepresident i la seva família és a la Number One Observatory Circle, en l'Observatori Naval dels Estats Units, a Washington DC.

## Llista de vicepresidents dels Estats Units

* Demòcrata que es presentà amb els republicans

## Referències

* ↑ «Constitutió dels Estats Units». Senate.gov, 26-03-2009. [Consulta: 4 octubre 2010].
* ↑ «Executive Branch: Vice President». The US Legal System. U.S. Legal Support. Arxivat de l'original el 25 octubre 2012. [Consulta: 20 febrer 2018].
* ↑ «La Residencia y Oficina de la Vicepresidencia» (en espanyol de Mèxic). [Consulta: 2 febrer 2021].
* ↑ «El vicepresident dels EUA declara que s'ha acabat l'època de la política unilateral del seu país». El Punt Avui, 30-03-2009. [Consulta: 6 desembre 2015].
# Casa de Santa Teresa

La Casa de Santa Teresa és un edifici eclèctic del municipi de Vilanova i la Geltrú (Garraf) protegit com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

És un edifici aïllat situat al costat de la Biblioteca Museu Víctor Balaguer i envoltat per un ampli jardí. És de planta rectangular i consta de soterrani, planta baixa, elevada en relació a terra, un pis i terrat on ressurt la caixa d'escala. La composició de les façanes és gairebé simètrica, amb finestres rectangulars i d'arc molt rebaixat, ulls de bou i tribunes. Una motllura perimetral separa decorativament la planta del primer pis. L'edifici és coronat amb una cornisa i barana de balustres plans i presenta una decoració de franges horitzontals que simulen maons. En una de les façanes hi ha un bust de santa Teresa de l'artista Francesc Pagès i Serratosa, erigit en memòria de la mare de Víctor Balaguer, Teresa Cirera.

## Història

Va ser projectat per l'arquitecte municipal Bonaventura Pollés i Vivó i la seva construcció va finalitzar l'any 1889. En un principi, l'edifici s'havia bastit al costat del de la Biblioteca-Museu Víctor Balaguer per hostatjar Víctor Balaguer en les seves estades a Vilanova. Posteriorment, en fer-se insuficient l'espai de la Biblioteca-Museu, s'utilitzà com a dependència d'aquesta institució. L'any 1915, l'Estat disposà que la Biblioteca se separés del Museu.
Actualment conté diverses peces d'interès, fonamentalment del segle xix, com mobles i pintures. El sostre del saló principal va ser pintat per Bonaventura Casas.

## Referències

* ↑ Pla especial i catàleg del Patrimoni Històric-Artístic i Natural de Vilanova i la Geltrú.
* 1 2 3 «Casa de Santa Teresa». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 22 novembre 2012].

## Bibliografia

* Comas i Güell, Montserrat. La Biblioteca Museu Balaguer, un projecte nacional català (paper). Barcelona: Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 2007, p. 52-54. ISBN 978-84-8415-882-0 [Consulta: 21 maig 2015].
# Dayton (Minnesota)

Dayton és una població dels Estats Units a l'estat de Minnesota. Segons el cens del 2000 tenia 4.699 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Dayton tenia 4.699 habitants, 1.550 habitatges, i 1.292 famílies. La densitat de població era de 77,4 habitants per km².
Dels 1.550 habitatges en un 45,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 71,9% hi vivien parelles casades, en un 7,9% dones solteres, i en un 16,6% no eren unitats familiars. En l'11,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 2,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,03 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,29.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 30,5% tenia menys de 18 anys, un 7,8% entre 18 i 24, un 33,2% entre 25 i 44, un 23,7% de 45 a 60 i un 4,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 35 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 105,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 66.875 $ i la renda mediana per família de 71.356 $. Els homes tenien una renda mediana de 41.476 $ mentre que les dones 30.386 $. La renda per capita de la població era de 27.756 $. Entorn de l'1% de les famílies i el 2,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Dayton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Dayton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 7 agost 2010].
# Rotonda (Florida)

Rotonda West és una població dels Estats Units a l'estat de Florida. Segons el cens del 2000 tenia 6.574 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Rotonda West tenia 6.574 habitants, 3.181 habitatges, i 2.287 famílies. La densitat de població era de 230,7 habitants/km².
Dels 3.181 habitatges en un 11,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 66,3% hi vivien parelles casades, en un 4% dones solteres, i en un 28,1% no eren unitats familiars. En el 24,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 18% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,05 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,39.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 11% tenia menys de 18 anys, un 2,9% entre 18 i 24, un 12,3% entre 25 i 44, un 29,1% de 45 a 60 i un 44,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 63 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 88,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 38.636 $ i la renda mediana per família de 43.844 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.046 $ mentre que les dones 18.616 $. La renda per capita de la població era de 21.437 $. Entorn de l'1,7% de les famílies i el 4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Rotonda West». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 2 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Rotonda West». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
Viccionari
# Sunset (Florida)

Sunset és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Florida. Segons el cens del 2000 tenia 17.150 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Sunset tenia 17.150 habitants, 5.488 habitatges, i 4.505 famílies. La densitat de població era de 1.860 habitants/km².
Dels 5.488 habitatges en un 36,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 63,9% hi vivien parelles casades, en un 14% dones solteres, i en un 17,9% no eren unitats familiars. En el 12,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 4,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,1 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,38.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,3% tenia menys de 18 anys, un 9% entre 18 i 24, un 29,6% entre 25 i 44, un 24,6% de 45 a 60 i un 13,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 86,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 58.903 $ i la renda mediana per família de 66.422 $. Els homes tenien una renda mediana de 39.893 $ mentre que les dones 31.234 $. La renda per capita de la població era de 23.735 $. Entorn del 5,4% de les famílies i el 7,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Sunset». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 2 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Sunset». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Wellington (Florida)

Wellington és una població dels Estats Units a l'estat de Florida. Segons el cens de l'1 de juliol de 2006 tenia 55.584 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Wellington tenia 38.216 habitants, 12.938 habitatges, i 10.686 famílies. La densitat de població era de 475,2 habitants/km².
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 31% tenia menys de 18 anys, un 5,8% entre 18 i 24, un 29,7% entre 25 i 44, un 24,6% de 45 a 60 i un 8,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 91,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 70.271 $ i la renda mediana per família de 77.078 $. Els homes tenien una renda mediana de 53.244 $ mentre que les dones 33.088 $. La renda per capita de la població era de 30.726 $. Entorn del 2,9% de les famílies i el 4,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 «Fact Sheet- Wellington». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 2 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Wellington». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# G

La G és la setena lletra de l'alfabet català i cinquena de les consonants. Rep el nom de ge. Els romans usaven la C, K i Q per a escriure el so /k/; la C havia adoptat també el so /g/, i el professor Espuri Carvili Ruga va donar difusió a la lletra G, que ja es coneixia anteriorment, per diferenciar la consonant gutural g de la C, afegint-li una petita lletra gamma a la C, i la va inserir entre la F i la H, per analogia a l'ordre de l'alfabet grec (que allà tenia la zeta Z entre digamma F i eta H).

## Fonètica

Representa el fonema oclusiu velar sonor /g/ davant les lletres a (gas), o (gos), u (agut, l (gla) i r (gra). Per convenció ortogràfica, hom recorre al dígraf gu per a representar aquest fonema davant de e (guerra) i i (guineu). També hom recorre al dígraf gü amb dièresi a la ü, per a representar-lo quan va seguit del fonema wau seguit alhora de e o de i (és a dir, /gwe/ (aigües), /gwi/ (pingüí).
Representa la fricativa postalveolar sonora de l'alfabet fonètic internacional davant les lletres e (gerro) i i (ginesta). Excepcionalment, pot representar el fonema prepalatal africat en mots com desig, mig i trepig i altres que contenen el dígraf ig.

## Significats de G

* Bioquímica: en majúscula, és la elsímbol de la guanina i de la glicina.
* Cronologia: En els calendaris catalans, és l'abreviatura de gener
* Física:
** en la física clàssica, en minúscula, és el símbol de l'acceleració de la gravetat a la Terra a nivell de la mar (aprox. 9,8 m/s²).
** en mecànica quàntica, en majúscula, en el sistema d'unitats absolutes de Planck, és la constant gravitacional.
** en física quàntica, en majúscula és el símbol del gravitó.
** en física quàntica, en minúscula és el símbol del gluó.
* Música: En la notació musical germànica equival a la nota sol. Hi havia un grup de pop espanyol molt conegut anomenat "Hombres G"
* Sexologia: El punt G és un punt erogen femení molt sensible
* SI: en majúscula, símbol de giga. En minúscula, de gram
* Com a inicial de "grup" està molt present a la premsa (el G8 o països més industrialitzats del món, per exemple)
(lol)

## Símbols derivats o relacionats

| Caràcter | Descripció | Unicode (maj./min.) | Notes d'ús |
| Ĝ | G amb accent circumflex | U+011C U+011D | esperanto |
| Ğ | G amb breu | U+011E U+011F | turc |
| Ḡ | G amb màcron | U+1E20 U+1E21 | (transcripció de l'àrab) |
| Ġ | G amb punt superior | U+0120 U+0121 | maltès, irlandès) |
| Ǧ | G amb anticircumflex | U+01E6 U+01E7 | lapó |
| Ģ | G amb ogonek | U+0122 U+0123 | letó |
| Ǥ | G barrada | U+01E4 U+01E5 | lapó |

## Referències

* ↑ Egbert, James Chidester. Introduction to the Study of Latin Inscriptions (en anglès). American Book Company, 1896, p. 25.
Viccionari
# Literatura escocesa

S'entén per literatura escocesa la literatura feta a Escòcia en llengua anglesa o escocesa. De fet, no hi ha un consens clar sobre si caldria considerar l'scots i l'anglès com a llengües diferents. En qualsevol cas, des del segle xviii, l'anglès estàndard és el que s'usa més sovint com a llengua literària a Escòcia. Les formes dialectals escoceses sobreviuen sobretot en els diàlegs, tot i que també hi ha un nombre d'autors que l'han continuat utilitzant com a llengua literària. Un dels escriptors escocesos en llengua escocesa més populars és Robert Burns (segle xviii, els poemes del qual encara són molt coneguts avui en dia. Un dels escriptors més coneguts avui dia és Irvine Welsh, autor de Trainspotting.
Llista cronològica d'autors escocesos:
* Robert Burns
* Robert Louis Stevenson
* Walter Scott
* Lord Byron
* Irvine Welsh

## Enllaços externs

* http://www.nls.uk/printing/index.cfm Arxivat 2009-10-15 a Wayback Machine.
# Ofir

Per l'Ofir del gènesi vegeu: Ofir, fill de Joctan Ofir (llatí Ophir, hebreu אוֹפִיר) fou un port o regió esmentat a la Bíblia, principalment al llibre Primer dels Reis, famós per la seva riquesa. El rei Salomó va rebre suposadament d'aquest lloc un carregament d'or, plata, fusta de sàndal, pedres precioses, vori, animals exòtics i altres matèries cada tres anys.
La seva situació no està determinada. Segons les teories més versemblants, era al Iemen o a la costa occidental de la mar Roja (s'associa Ofir amb el poble àfar). Altres teories, però, el situen a Malàisia, l'Índia (el nom copte de l'Índia era Sofir) i fins i tot al Perú. Com que els vaixells que partien de Ezion-Geber cap a Ofir rebien el nom de "naus de Tarshish", també s'ha intentat relacionar Ofir amb Tartessos.
Aquestes darreres teories no tenen gaire suport entre la comunitat històrica. En primer lloc perquè les mercaderies que portaven eren tropicals i, a més a més, perquè els hebreus no coneixien molt més enllà de la Mediterrània occidental. Per això l'opció amb més suport per ambdues raons és algun punt indeterminat de la mar Roja.