OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Línia prohibida

En física i química, una línia prohibida o mecanisme prohibit és una línia espectral emesa per àtoms sotmesos a transicions d'energia no permeses normalment per les regles de selecció de la mecànica quàntica.
En química, prohibit vol dir absolutament impossible degut a les lleis naturals, però amb l'assumpció d'un ideal de simetria.
En física, vol dir que el procés no pot continuar via la ruta més eficient (dipol elèctric). Encara que les transicions són nominalment prohibides, no hi ha una probabilitat zero de la seva occurrència espontània si un àtom o molècula s'eleva a un estat excitat. Més precisament, hi ha una certa probabilitat que un àtom excitat faci una transició prohibida a un estat d'energia més baix per unitat de temps; per definició aquesta probabilitat és molt menor que la de qualsevol transició permesa per les regles de selecció. Per tant, si un estat pot desexcitar via una transició permesa (o via col·lisions per exemple) pràcticament segur farà això en comptes que escollit una ruta prohibida. No obstant això, les transicions prohibides són tan sols relativament improbables; els estats que només poden degenerar d'aquesta manera (anomenada també estat metaestable) normalment tenen una vida de l'ordre de mil·lisegons, comparat amb menys d'un microsegon per a la degeneració via transicions permeses.
Les emissions de línies prohibides només s'han observat en gasos d'extremadament baixa densitat i en plasmes, o de l'espai exterior o en l'extrema atmosfera superior de la Terra. Inclús el més potent laboratori de buit de la Terra és encara massa dens per les línies d'emissió prohibides abans que els àtoms es desexciten per col·lisions. No obstant això, a l'espai, les densitat poden ser de només uns quants àtoms per centímetre cúbic, fent poc probables les col·lisions atòmiques. Sota aquestes condicions, una vegada un àtom o una molècula ha estat excitada per qualsevol motiu a un estat metaestable, llavors és quasi segur que degenerarà emetent fotos de línies prohibides. Com els estats metaestables són força comuns, les transicions prohibides són un percentatge significatiu dels fotons emesos pel gas d'ultra baixa densitat de l'espai.
Les transicions de línies prohibides s'escriuen posant parèntesis quadrats al voltant de l'espècie atòmica o molecular en qüestió, per exemple [O III] o [S II]. Les línies prohibides de nitrogen ([N II] a 654.8 i 658.4 nm), sofre ([S II] a 671.6 i 673.1 nm), i oxigen ([O II] a 372.7 nm, i [O III] a 495.9 i 500.7 nm) s'observen comunament en plasma astrofísic. Aquestes línies són extremadament importants en l'equilibri energètic de nebuloses planetàries i regions H II. També la línia d'hidrogen de 21 cm és de cabdal importància en radioastronomia, ja que permet veure gas d'hidrogen neutre molt fred.

## Referències

* Osterbrock, D.E., Astrophysics of gaseous nebulae and active galactic nuclei, University Science Books, 1989, ISBN 0-935702-22-9.
# Casa Timoteu Capella

La casa Timoteu Capella és un edifici situat al carrer del Call, 10 de Barcelona, catalogat com a bé cultural d'interès local.

## Història

El 1848, el comerciant Pau Capella i Cucurella va adquirir en emfiteusi una casa antiga al carrer del Call i va encarregar-ne l'enderroc i reconstrucció al mestre de cases Domènec Jovell pel preu fet de 11.500 lliures barcelonines, segons un projecte que no s'ha conservat. Poc després, va cedir el terreny com a dot al seu fill Timoteu Capella i Sabadell, que va pagar l'import acordat per les obres.

## Descripció

Immoble residencial format per baixos, entresol, pis principal i tres pisos més. Els baixos estan articulats per tres obertures en forma d'arc de mig punt. La central, més estreta, allotja la porta d'accés a l'edifici, mentre que les altres corresponen a locals comercials. Els arcs engloben les finestres corresponents a l'entresol. Pel que fa a la resta de pisos, presenten tres balcons cadascun.
Al pis principal, els balcons estan units per una barana contínua de ferro forjat. La llosana és sustentada per quatre mènsules. Cada balcó té una llinda decorada amb relleus que un gerro al mig i unes volutes als cantons. En el cas del primer pis, els balcons són individuals; els laterals tenen una llosana amb volada igualment sustentada per un parell de cartel·les (encara que més petites que les del nivell inferior), mentre que el balcó central té una llosana mínima. Com en el principal, la llinda dels balcons estarà decorada amb els mateixos relleus, circumstància que no es repetirà als altres nivells. Al segon pis, la disposició i forma dels balcons és idèntica a la descrita, mancant la decoració de la llinda. Al tercer pis tots els balcons tenen llosana.
La façana s'estructura en tres eixos verticals. Dels baixos arrenquen quatre franges verticals compostes per carreus de pedra, les quals es corresponen amb l'ordre gegant de pilastres que recorre la resta de la façana i que s'interromp just abans del tercer pis. Els seus fusts estan decorats amb relleus de terracota, conformats per un joc de volutes i, al centre, un petit medalló amb un cap inserit al seu interior. Els capitells jònics estan situats al final del segon pis, sostenint un entaulament sobre el qual descansen els balcons del tercer pis. El coronament s'efectua gràcies a una cornisa volada sustentada per un seguit de permòdols.

## Referències

* 1 2 3 4 «Edifici d'habitatges al carrer del Call, 10». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.
* ↑ «Edifici d'habitatges». Catàleg de Patrimoni. Ajuntament de Barcelona.
* 1 2 AHPB, notari Lluís Gonzaga Pallós, manual 1.327/1, f. 332-336, 12-10-1850.
* ↑ AMCB, 24-04-1848.
* ↑ Anuario-almanaque del comercio, de la industria, de la magistratura y de la administración, 1879, p. 512.

## Enllaços externs

* «Casa Timoteu Capella». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.
# El cim (pel·lícula)

El cim (títol original, La cima) és una pel·lícula dramàtica del 2022 dirigida per Ibon Cormenzana. El film parteix d'un argument original del mateix Cormenzana i està escrita per Nerea Castro. S'ha doblat al català per TV3.
És una producció d'Arcadia Motion Pictures, Aixerrota Films, LAZONA Producciones, Dorothy Films AIE, en coproducció amb Noodles Production, i compta amb la participació de Televisió de Catalunya i EITB.

## Sinopsi

En Mateo s'enfronta per primera vegada a la muntanya més perillosa del planeta, l'Annapurna, amb el repte d'arribar fins al cim i complir així una antiga promesa. Un accident durant l'ascens el deixa inconscient i greument ferit. Hores més tard és rescatat per la Ione, una alpinista experimentada que passa l'hivern en un refugi, sola i allunyada del món. Tot i que no entén les raons que han portat en Mateo fins allà, la Ione intentarà ajudar-lo a aconseguir la seva fita.

## Repartiment

* Javier Rey: Mateo
* Blanca Apilánez: Teresa
* Kandido Uranga: Manuel
* Patricia López Arnaiz: Ione
* Kishan Adhikari: Ankaji
* Roda: Lurra
* Immanuel Kabuhung: Andy
* Nacho Segorbe: Xerpa 1
* Narcís Villa: Xerpa 2

## Referències

* 1 2 «El cim». Goita què fan, ara!. [Consulta: 16 març 2024].
* ↑ «Las anécdotas del arriesgado rodaje de 'La cima', contadas por su director» (en castellà), 25-03-2022. [Consulta: 17 març 2024].
* ↑ «'La cima', una historia de superación personal en el Annapurna» (en castellà), 20-03-2022. [Consulta: 17 març 2024].
* 1 2 «"La cima", amb participació de TV3, arriba als cinemes aquest divendres». CCMA, 21-03-2022. [Consulta: 17 març 2024].
# Guangyuan

Guangyuan (xinès simplificat: 广元; xinès tradicional: 廣元; pinyin: Guǎngyuán; Wade–Giles: Kuang-yüan) és una ciutat a nivell de prefectura de la província de Sichuan, a la República Popular de la Xina. Limita amb les províncies de Shaanxi al nord-est i Gansu al nord-oest. La ciutat té una població de 2.305.657 habitants segons el cens de 2020.
Situada aproximadament entre les capitals provincials Chengdu, Lanzhou, Xi'an i la municipalitat de Chongqing, es considera la porta d'entrada nord a Sichuan. És una ciutat antiga, que destaca per les seves relíquies i tombes.

## Història

Antigament coneguda com Lizhou (利州, o prefectura de Li), Guangyuan va ser el lloc de naixement de Wu Zetian, l'única dona de la història xinesa que va governar directament com a emperadriu.
El 12 de maig de 2008 es va produir un terratrèmol de magnitud 7,9. en el que 4.822 persones van morir, 28.245 van resultar ferides i 125 van desaparèixer.

## Economia

L'economia de Guangyuan es basa en una gran varietat d'indústries pesades, així com en la mineria i l'agricultura. La planta 821, un antic gran reactor de producció de plutoni, ara utilitzat per processar residus nuclears, es troba a prop de Guangyuan. La ciutat és un important centre de producció de la medicina tradicional xinesa.

## Subdivisions

Mapa de Guangyuan :
| Lizhou Zhaohua Chaotian Comtat de Wangcang Comtat de Qingchuan Comtat de Jiange Comtat de Cangxi ||||||
| Nom | Hanzi | Hanyu Pinyin | Població (2010) | Sup. (km²) | Densitat (/km²) |
| Districte de Lizhou | 利州区 | Lìzhōu Qū | 516.424 | 1.482 | 348 |
| Districte de Zhaohua | 昭化区 | Zhāohuà Qū | 168.489 | 1.435 | 117 |
| Districte de Chaotian | 朝天区 | Cháotiān Qū | 174.333 | 1.618 | 108 |
| Comtat de Wangcang | 旺苍县 | Wàngcāng Xiàn | 385.787 | 2.976 | 130 |
| Comtat de Qingchuan | 青川县 | Qīngchuān Xiàn | 222.253 | 3.269 | 68 |
| Comtat de Jiange | 剑阁县 | Jiàngé Xiàn | 457.656 | 3.204 | 142 |
| Comtat de Cangxi | 苍溪县 | Cāngxī Xiàn | 559.181 | 2.330 | 240 |

## Referències

* ↑ «广元市第七次全国人口普查公报», 17-06-2021.
* ↑ Chris Parker. «Guangyuan--An up and coming tourist destination».
* ↑ «Welcome to Guangyuan». Lonely Planet.
* ↑ «Guangyuan Government Held 20th News Conference for the Earthquake on June 7» (en xinès (Xina)). Official website of Guangyuan Government, 08-06-2008.
* ↑ «广元821核军工厂的昨天与今天» (en zh-cmn-hans). xw.qq.com. [Consulta: 1r desembre 2021].
* ↑ «New Material Industry». The People's Government of Guangyuan.
# Adnan

Adnan —àrab: عدنان, ʿAdnān— és l'ancestre epònim dels «àrabs del nord» segons el sistema genealògic establert el 800. Eren antagònics amb els «àrabs del sud», els descendents de Qahtan.
Seria descendent d'Ismael i del seu fill Nabaiot, i entre els seus descendents hi hauria el profeta Mahoma. El nom apareix a les inscripcions nabatees (com Abd Adnon o com Adnon) i es va estendre cap a l'Aràbia del sud a través de la ruta de l'encens. No està testimoniat a la poesia pre-islàmica i molt poc a la islàmica primitiva.

## Referències

* ↑ Nallino, Carlo Alfonso «Sulla costituzione delle tribù arabe prima dell'Islamismo». Nuova Antologia, 47, 20, 1893, pàg. 61-63.
# .ba

.ba és l'actual domini de primer nivell territorial (ccTLD) de Bòsnia i Hercegovina. Fou activat l'any 1996 i és administrat per l'University Teleinformation Center. El 2023, hi ha més de 25.000 dominis actius.

## Referències

* ↑ «.ba Domain Delegation Data». [Consulta: 11 novembre 2024].
* 1 2 «Nic .ba». [Consulta: 11 novembre 2024].

## Vegeu també

* Domain Name System
Dominis de primer nivell territorial :
Dominis de primer nivell internacionalitzats :
Alfabet ciríl·lic:
.бел (.bel, Belarús)
.қаз (.qaz, Kazakhstan)
.мкд (.mkd, Macedònia)
.мон (.mon, Mongòlia)
.рус (.rf, gent de parla russa)
.рф (.rus, Rússia)
.срб (.srb, Sèrbia)
.укр (.ukr, Ucraïna)
Alfabet àrab:
الجزائر. (al-Jazā'ir, Algèria)
مصر. (masr, Egipte)
بھارت. (bharat, Índia)
ایران. (Iran)
الاردن. (al-urdun, Jordània)
فلسطين. (filastin, Territoris Palestins)
پاکستان. (pakstan, Pakistan)
قطر. (qatar, Qatar)
السعودية. (al-saudiah, Aràbia Saudí)
سوريا. (sūryā, Síria)
تونس. (tunis, Tunísia)
امارات. (emarat, UAE)
عمان. (Oman)
مليسيا. (maleesya, Malàisia
المغرب. (almahgrib, Marroc)
سودان. (Sudan)
اليمن. (alyemen, Iemen)
Alfabets indis:
.বাংলা (bangla, Bangladesh)
.ভারত (bharôt, Índia)
.भारत (bharat, Índia)
.భారత్ (bharat, Índia)
.ભારત (bharat, Índia)
.ਭਾਰਤ (bharat, Índia)
.இந்தியா (inthiyaa, Índia)
.ලංකා (lanka, Sri Lanka)
.இலங்கை (ilangai, Sri Lanka)
.ไทย (thai, Tailàndia)
.சிங்கப்பூர் (cinkappūr, Singapur)
Caràcters xinesos:
.中国 (Zhōngguó, Xina)
.中國 (Zhōngguó, Xina)
.香港 (Hong Kong)
.台灣 (Taiwan)
.台湾 (Taiwan)
.新加坡 (Xīnjiāpō/Sin-ka-po, Singapur)
Altres alfabets i escriptures del món:
.გე (ge, Geòrgia)
.한국 (Hanguk, Corea del Sud) :
ccTLDs internacionalitzats proposats :
.бг (bg, Bulgària, rebutjat) .κπ (kp, Xipre) .ελ (el, Grècia, rebutjat) ישראל. (yisrael, Israel) .日本 (nippon, Japó) .ລາວ (lao, Laos) :
Altres dominis :
Reservats / sense assignarAssignats / sense úsEn fase de desaparició / Entrada a ISO 3166-1 esborradaRetirats / esborratsProposats
.bl .bq .eh .mf
.bv .gb .sj
.su
.bu .cs .dd .um .yu .zr .an .tp
.ct :
Vegeu també Dominis de primer nivell genèrics :
Viccionari
# El club dels dimarts

El club dels dimarts (títol original en suec, Tisdagsklubben) és una pel·lícula de comèdia romàntica sueca del 2022 dirigida per Annika Appelin, amb un guió escrit per Anna Fredriksson. S'ha doblat i subtitulat al català.
La pel·lícula es va estrenar a Suècia el 4 de març de 2022, a càrrec d'SF Studios.

## Acció

La Kariny i l'Sten està celebrant el seu 40 aniversari de bodes amb una gran festa. Mentre els seus amics brinden per la seva felicitat, la Karin descobreix que l'Sten li ha estat infidel. La Karin ha passat la seva vida cuidant el seu espòs i la seva filla i ara tot s'està esmicolant, quan de sobte un vell amic la convenç d'unir-se a una classe de cuina dirigida per en Henrik, un xef de renom.

## Repartiment

* Marie Richardson – Karin
* Peter Stormare – Henrik
* Björn Kjellman – Sten
* Ida Engvoll – Fredrika
* Carina M. Johansson – Monika
* Sussie Eriksson – Pia
* Maria Sid – Ingela
* Klas Wiljergård – Grizzly
* Ramtin Parvaneh – Clarence
* Wilhelm Johansson – Tomas
* Ingvar Örner – Lasse
* Miran Kamala – Janne
* Pamela Cortes Bruna – Läkare

## Producció

La pel·lícula està produïda per Jessica Ask i Åsa Karlsson per a Anagram, en coproducció amb Film i Väst, SF Studios i TV4/C More. El rodatge va començar l'octubre de 2020, dins i fora de Göteborg.

## Referències

* ↑ «El club dels dimarts». Goita què fan, ara!. [Consulta: 26 juny 2024].
* 1 2 «Tisdagsklubben: Lyckat recept på en romcom-succé». [Consulta: 26 juny 2024].
* ↑ «Trailerpremiär: Kärlekstrassel och nya livsval i "Tisdagsklubben"». [Consulta: 26 juny 2024].
* ↑ Kaage, Gustav. «Tisdagsklubben» (en suec). [Consulta: 26 juny 2024].
* ↑ «Tisdagsklubben | Anagram», 21-01-2022. Arxivat de l'original el 2022-01-21. [Consulta: 26 juny 2024].
# Elisabet Cifre de Colonya

Elisabet Cifre de Colonya (Palma 1467- 1542), beguina i educadora.
Descendent de la nissaga pollencina dels Cifre de Colonya, la seva família vivia al carrer Sant Miquel de Palma. Era la més petita de cinc germans. Aprengué a llegir de nina i tengué un mestre a cura de la seva família. De ben joveneta feu opció de virginitat, com a beguina, és a dir, com a laica que vivia fora del claustre. Elisabet Cifre de Colonya s'influí per diversos col·lectius com les beguines, les quals gaudiren d'una certa rellevància en la societat de l'època medieval tardana. Per aquest motiu segurament no arribà a professar a l'orde de Sant Jeroni, tot i que s'insinua en algunes biografies, atès que en aquell moment es fundà el monestir de Santa Elisabet i que tengué una vinculació especial amb aquell orde, des dels orígens.
Elisabet Cifre de Colonya va ser la fundadora i primera directora del col·legi de la Criança de Palma (1510), fins a la seva mort el 1542. El centre era un internat i escola per a les donzelles filles de la noblesa i dels cavallers ciutadans. Com a directora aconseguí que la institució consolidàs un gran prestigi pedagògic. Poc temps després de la seva fundació hi residien més de cent al·lotes. A més, la seva vida estigué marcada per les visions i l'èxtasi, per una banda; i per una vida d'entrega i de servei generós als malalts i als necessitats.
Al final de la seva vida, Elisabet Cifre de Colonya, va fer donació dels seus béns a la Confraria de la Criança, i demanava que fossin els jurats de la ciutat els que designassin la persona que havia de dirigir el centre després de la seva mort. Després del seu traspàs, el bisbe, el virrei i els jurats de Mallorca varen escriure a Roma amb la finalitat de promoure la canonització. El 1942 va ser nomenada Filla Il·lustre de Palma.

## Referències

* 1 2 3 4 Fills il·lustres de Palma. Palma: Promomallora, 2008, p. 119-120.
# Guantanamera (pel·lícula)

Guantanamera és un llargmetratge cubà, producte d'una coproducció cubana, espanyola i alemanya. Va ser dirigida per Tomás Gutiérrez Alea i Juan Carlos Tabío.

## Argument

Yoyita, torna amb 67 anys a Guantánamo per visitar la seva neboda Gina i trobar-se amb Cándido, un antic amor de joventut. La sobtada mort de Yoyita provoca el viatge de Cándido, Gina i el seu marit Adolfo, funcionari de l'Estat, per transportar el cos de Yoyita seguint un nou pla estatal dissenyat per estalviar diners en el trasllat dels morts. Durant aquest viatge, una multitud de situacions còmiques i adversitats compliquen l'èxit de l'empresa. Els integrants de l'expedició es troben amb Mariano i Ramón, dos amics camioners amb els qui compartiran gairebé cada parada. Mariano és un antic estudiant de Gina que estava enamorat d'ella. L'inesperat retrobament de tots dos promet, sens dubte, emocions i aventures. Aquests viatges proveeixen una crítica dels problemes de Cuba.

## Fitxa artística

* Carlos Cruz (Adolfo)
* Mirtha Ibarra (Gina)
* Jorge Perugorría (Mariano)
* Raúl Eguren (Cándido)
* Pedro Fernández (Ramón)
* Luis Alberto García (Tony)
* Conchita Brando (Yoyita)
* Suset Pérez Malberti (Iku)
* Assenech Rodriguez (Grieving Woman)
* Louisa Pérez Nieto (Marilis)
* Idalmis Del Risco (Hilda)
* Ikay Romay (Wina)
* Mercedes Arnáez (Vivian)
* José Antonio Espinosa (Justo)
* Alfredo Ávila (Tirso)

## Premis
### Medalles del Cercle d'Escriptors Cinematogràfics de 1995

| Categori | Persona | Resultat |
| Millor guió original | Eliseo Alberto Tomás Gutiérrez Alea Juan Carlos Tabío | Guanyador |

## Referències

* ↑ «Cuban film producer Camilo Vives dies». The Times of India, 14-03-2013 [Consulta: 9 abril 2013]. Arxivat 2013-05-18 a Wayback Machine.
* ↑ «Medallas del CEC a la producción española de 1995». Círculo de Escritores Cinematográficos. Arxivat de l'original el 2 de febrer de 2014. [Consulta: 22 setembre 2019].
# Club Deportivo Cazalegas

El Club Deportivo Cazalegas - Ebora Formación és un club de futbol espanyol situat a Cazalegas, Toledo, a la comunitat autònoma de Castella-la Manxa. Fundat l'any 2004, jugua a Tercera Federació, i disputa els partits a casa a la Ciudad Deportiva Ebora Formación amb una capacitat de 1.000 espectadors.

## Temporada a temporada

| Temporada | Nivell | Divisió | Lloc | Copa del Rei |
| 2004–05 | 6 | 2a Aut. | 15è | |
| 2005–2012 | DNP | DNP | DNP | |
| 2012–13 | 7 | 2a Aut. | 10è | |
| 2013–14 | 7 | 2a Aut. | 15è | |
| 2014–15 | 7 | 2a Aut. | 11è | |
| 2015–16 | 7 | 2a Aut. | 9è | |
| 2016–17 | 7 | 2a Aut. | 10è | |
| 2017–18 | 7 | 2a Aut. | 2n | |
| 2018–19 | 6 | 1a Aut. | 14è | |
| 2019–20 | 6 | 1a Aut. | 15è | |
| 2020–21 | 6 | 1a Aut. | 1r | |
| 2021–22 | 6 | Aut. Pref. | 2n | |
| 2022–23 | 6 | Aut. Pref. | 1r | Primera ronda |
| 2023–24 | 5 | 3a Fed. | | |
* 1 temporada a Tercera Federació

## Referències

* ↑ «Club Deportivo Cazalegas» (en castellà). Fútbol Regional. [Consulta: 21 octubre 2022].
* ↑ «Club Deportivo Cazalegas - Ebora Formación» (en castellà). Fútbol Regional. [Consulta: 21 octubre 2022].

## Enllaços externs

* Club Deportivo Cazalegas - Lloc web oficial (en castellà)
* Soccerway team profile
# Mimosòidies

Les mimosòidies (mimosoideae) són un conjunt d'espècies vegetals que formen una de les tres subfamílies en què es divideix la família de les lleguminoses o fabàcies (fabaceae).
Són arbres, herbes, lianes i arbustos que creixen principalment en climes tropicals i subtropicals. Es componen d'un clade, anteriorment situat al nivell de subfamília o família de la família de les plantes amb flor Fabaceae (Leguminosae). En classificacions anteriors (per exemple, el sistema Cronquist), les Mimosoideae es refereix al que abans es considerava la tribu Mimoseae.
Les Mimosoideae comprenen uns 40 gèneres i 2.500 espècies.

## Característiques

Les característiques inclouen flors en simetria radial amb pètals que són valvats (dividits dues vegades) en brot, i tenen nombrosos estams prominents i destacats. Entre les espècies d'aquesta subfamília més conegudes a les nostres terres hom pot mencionar la mimosa (Acacia dealbata) i algunes altres espècies del gènere Acacia.

## Taxonomia

Les mimosòidies es divideixen en cinc tribus. Es considera una família separada en el Sistema Cronquist de classificació (1981), mentre que en el sistema APG II (2003) és una subfamília de les lleguminoses.

### Tribu Acacieae

* Acacia (actualment dividit en altres gèneres)
* Faidherbia

### Tribu Ingeae

* Abarema
* Albizia
* Archidendron
* Archidendropsis
* Balizia
* Blanchetiodendron
* Calliandra
* Cathormion
* Cedrelinga
* Chloroleucon (sovint inclòs en el gènere Albizia)
* Cojoba
* Ebenopsis
* Enterolobium
* Falcataria
* Guinetia
* Havardia
* Hesperalbizia
* Hydrochorea
* Inga
* Lebeckia
* Leucochloron
* Lysiloma
* Macrosamanea
* Painteria
* Pararchidendron
* Paraserianthes
* Pithecellobium
* Pseudosamanea
* Samanea (sovint inclòs al gènere Albizia)
* Serianthes
* Sphinga
* Wallaceodendron
* Zapoteca
* Zygia

### Tribu Mimoseae

* Adenanthera
* Adenopodia
* Alantsilodendron
* Amblygonocarpus
* Anadenanthera
* Aubrevillea
* Calliandropsis
* Calpocalyx
* Cylicodiscus
* Desmanthus
* Dichrostachys
* Elephantorrhiza
* Entada
* Fillaeopsis
* Gagnebina
* Indopiptadenia
* Kanaloa
* Lemurodendron
* Leucaena
* Microlobius
* Mimosa
* Neptunia
* Newtonia
* Parapiptadenia
* Piptadenia
* Piptadeniastrum
* Piptadeniopsis
* Plathymenia
* Prosopidastrum
* Prosopis
* Pseudopiptadenia
* Pseudoprosopis
* Schleinitzia
* Stryphnodendron
* Tetrapleura
* Xerocladia
* Xylia

### Tribu Mimozygantheae

* Mimozyganthus

### Tribu Parkieae

* Parkia
* Pentaclethra

## Referències

* ↑ Universitat de les Illes Balears Herbari virtual de la Mediterrània Occidental Arxivat 2009-05-18 a Wayback Machine. - Informació i imatges detallades sobre els gèneres de lleguminoses autòctones

## Enllaços externs

* Martin F. Wojciechowski, Tree of Life Project (anglès)