OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# 208 aC

El 208 aC va ser un any del calendari romà prejulià. A la República i a l'Imperi Romà es coneixia com l'Any del Consolat de Marcel i Crispí (o també any 546 Ab urbe condita). L'ús del nom «208 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini va ser el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

## Esdeveniments
### Antiga Grècia

* Filip V de Macedònia porta el seu exèrcit a Grècia per donar suport a la Lliga Aquea contra Esparta. En un primer moment derrota als etolis dirigits per Pírries, que s'han de refugiar a Làmia. Convoca una assemblea de la Lliga Aquea a Ègion per veure de signar la pau amb els etolis, cosa que no aconsegueix.
* La flota romana que comanda Publi Sulpici Galba Màxim ataca la costa i derrota Filip V a Elis. El rei macedoni torna al seu país, i Galba Màxim s'uneix amb les seves naus a la flota d'Àtal I de Pèrgam.

### Antiga Roma

* Aquest any són elegits cònsols Marc Claudi Marcel i Tit Quinti Crispí.
* El senat els encomana de fer la guerra a Hanníbal a Itàlia. En una batalla a Bàntia, a la vora de Tàrent, mor Claudi Marcel i Crispí és ferit de gravetat i s'ha de retirar. El porten a Càpua i després a Roma on també mor a finals d'any després que el senat hagi nomenat dictador Tit Manli Torquat.
* Aquest any esclata una epidèmia que fa emmalaltir moltes persones a Roma i als voltants, i el pretor urbà Publi Licini Var presenta una llei ( Lex Licinia de ludis Apollinaribus) segons la qual no caldria que el senat decretés la celebració dels Jocs d'Apol·lo (celebrats per obtenir la protecció d'Apol·lo i l'ajut del déu per l'expulsió dels cartaginesos) sinó que estarien al calendari religiós de forma fixa al dia 13 (in ludi in perpetuum in statam diem voverentur). Titus Livi afegeix que la data que es va escollir era el tercer dia abans de les nones del mensis quinctilis.

### Hispània

* Batalla de Bècula. Enfrontament durant la Segona Guerra Púnica, entre l'exèrcit cartaginès, sota el comandament d'Hasdrúbal Barca i l'exèrcit romà, a les ordres de Publi Corneli Escipió, l'Africà. La batalla és el primer enfrontament a gran escala d'Escipió contra els cartaginesos, que resulten derrotats. Tot i així. Hasdrúbal aconsegueix fugir del camp de batalla amb una bona part del seu exèrcit, els elefants i els subministraments, i es dirigeix cap als Pirineus.

## Necrològiques

* Els cònsols Marc Claudi Marcel i Tit Quinti Crispí.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Venning, Timothy; J. F. Drinkwater. A Chronology of the Roman Empire. Londres: Continuum, 2011, p. 111. ISBN 9781441154781.
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XXVII, 33
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XXVII. 22
* ↑ Fasti Capitolini ad annum 208 v. Chr.: Titus Quinctius L. f. L. n. Crispinus.
* ↑ Polibi. Història, X, 32
* 1 2 Titus Livi. Ab Urbe Condita, XXVII, 28
* ↑ Titus Livi, Ab Urbe Condita, XXVII, 23
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XVIII, 17-18
* ↑ Polibi. Història, X, 39
# 220 aC

El 220 aC va ser un any del calendari romà prejulià. Durant la República i l'Imperi Romà, era conegut com a any del consolat de Filó i Catul (o també any 534 ab urbe condita). L'ús del nom «220 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini va ser el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

## Esdeveniments
### Imperi Selèucida

* Antíoc III, rei selèucida, sotmet les satrapies de Mèdia i Pèrsia que s'havien revoltat. Moló i el seu germà Alexandre són vençuts i se suïciden. Antíoc fa matar Hèrmies de Cària per la seva ineficàcia militar i per haver encapçalat una conspiració contra ell.
* Artabazanes, rei d'Atropatene, és atacat per Antíoc III, quan aquest ja havia acabat amb la insurrecció de Moló en una demostració per intimidar els reis veïns. Conclou un tractat de pau avantatjós pel rei selèucida.

### Antiga Grècia

* Filip V de Macedònia presideix una assemblea de la Lliga Aquea a Corint que declara la guerra a la Lliga Etòlia. Entren a l'aliança Beòcia, la Fòcida, l'Epir, Acarnània i Messènia. Esparta i Tègea donen suport a Etòlia. Inici de la Guerra Social (220 aC-217 aC).

### Il·líria

* Inici de la Segona Guerra Il·lírica (220 aC-219 aC), una lluita que enfronta Demetri de Faros i Luci Emili Paulus. Demetri de Faros, que havia accedit al poder després de la Primera Guerra Il·lírica, va construir una nova flota sense coneixement dels romans. Amb 90 naus, Demetri surt de Lissus, violant el tractat amb Roma i iniciant la guerra.

### Antiga Roma

* Aquest any són elegits cònsols Luci Veturi Filó i Gai Lutaci Catul el Jove.
* Els dos cònsols avancen cap als Alps i sotmeten molts pobles i ciutats sense lluita, però els detalls de l'expedició no es coneixen.
* Gai Flamini, que aquest any és censor, construeix la via Flamínia, que portava de Roma a Ariminium. És la via principal que es dirigeix al nord d'Itàlia. Tovant a la via funda la ciutat de Forum Flaminii.

## Necrològiques

* Moló, sàtrapa de Mèdia que amb el seu germà Alexandre de Persis s'havia rebel·lat contra Antíoc III, rei selèucida. El rei va vèncer els dos germans, i abans de caure en mans de l'enemic es van suïcidar.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Polibi. Història, V, 41-50
* ↑ Polibi. Història, V, 53-54
* ↑ Polibi. Història, IV, 25
* ↑ Polibi. Història, II, 11
* 1 2 Joan Zonaràs. Compendi d'història, VIII, 20
* ↑ Titus Livi. Epítom, XX
* ↑ Claudi Ptolemeu. Geografia, III, 1, 54
* ↑ Polibi. Història, V, 54-55
# 233 aC

El 233 aC va ser un any del calendari romà prejulià. Durant la República i l'Imperi Romà, era conegut com a any del consolat de Màxim Berrugós i Mató (o també any 521 ab urbe condita). L'ús del nom «233 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini va ser el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

## Esdeveniments
### Antiga Grècia

* Cleòmenes III, rei agíada d'Esparta, devasta el territori de Sició, perquè era membre de la Lliga Aquea.

### Antiga Roma

* Aquest any són elegits cònsols Quint Fabi Màxim Berrugós i Mani Pomponi Mató.
* Màxim Berrugós rep com a província la Ligúria. Pels seus èxits militars obté un triomf i dedica un temple a Honor, la deïtat que personificava l'honor a l'antiga Roma.
* Pomponi Mató fa la guerra contra els sards i n'obté la victòria, i se li concedeixen els honors del triomf.

## Necrològiques

* Deidamia II, reina de l'Epir, filla del rei Pirros II. Refugiada al temple d'Àrtemis és assassinada al santuari per Miló. La data exacta no es coneix, però se suposa que era aquest any, als inicis del regnat de Demetri Poliorceta, segons els historiadors Poliè i Justí.
* Han Fei, filòsof xinès que va desenvolupar la doctrina de l'Escola de les lleis o legalisme.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Polibi. Història, II, 52
* 1 2 Joan Zonaràs. Compendi d'història, VIII, 18
* ↑ Ciceró. De natura deorum, II, 23
* ↑ Poliè. Estratagemes, VIII, 52
* ↑ Justí. Justini Historiarum Philippicarum, XXVIII, 3
* ↑ Watson, Burton. Han Feizi – Basic Writings. Columbia University Press, 2003, p. 2. ISBN 9780231521321. OCLC 796815905.
# 234 aC

El 234 aC va ser un any del calendari romà prejulià. Durant la República i l'Imperi Romà, era conegut com a any del consolat d'Albí i Màxim Ruga (o també any 520 ab urbe condita). L'ús del nom «234 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini va ser el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

## Esdeveniments
### Regne d'Ibèria

* Saurmag I puja al tron d'Ibèria a la mort del seu pare Parnavaz I.

#### Antiga Grècia

* El Regne de l'Epir a la mort del rei Ptolemeu (235 aC) nomena rei a Pirros III, que mor aquest any i puja al tron Deidamia, però pren el poder l'anomenada Lliga de l'Epir, un estat federal amb el seu propi parlament (o sinedrion).
* Demetri II de Macedònia, destrueix la ciutat de Pleuró.

### República Romana

* Aquest any són elegits cònsols Luci Postumi Albí i Espuri Carvili Màxim Ruga.
* Màxim Ruga fa la guerra a Còrsega i després a Sardenya. Segons els Fasti, en aquesta segona illa obté una victòria que li permet celebrar un triomf.
* Postumi Albí va a Ligúria i sotmet la rebel·lió que s'havia estès.

## Naixements

* Cató el Censor (Cató el Vell), estadista romà (mort l'any 149 aC).

## Necrològiques

* Parnavaz I, fundador del Regne d'Ibèria.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* 1 2 Toumanoff, Cyril «Chronology of the Early Kings of Iberia». Traditio, 25, 1, 1969, pàg. 9.
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XLV, 34
* ↑ Estrabó. Geografia, X, 451
* ↑ Joan Zonaràs. Compendi d'història, VIII, 18
* ↑ Eutropi. Breviarium ab Urbe condita, III, 4
* ↑ Fasti Capitolini
* ↑ Cassi Dió. Fragment, 151
* ↑ Ciceró. Cató el Vell, De la vellesa, 4
# 244 aC

El 244 aC va ser un any del calendari romà prejulià. Durant la República i l'Imperi Romà, era conegut com a any del consolat d'Àtic i Bles (o també any 510 ab urbe condita). L'ús del nom «244 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini va ser el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

## Esdeveniments
### Antiga Grècia

* Agis IV succeeix el seu pare, Eudàmides II, com a rei d'Esparta.
* La guerra a Anatòlia i la mar Egea s'intensifica quan la Lliga Aquea s'alia amb Ptolemeu III d'Egipte, mentre Seleuc II aconsegueix dos altres aliats a la regió de la mar Negra. Els exèrcits de Ptolemeu III arriben fins a Bactriana i la frontera de l'Índia en la seva campanya contra l'Imperi Selèucida.

### Àsia Menor

* Seleuc II Cal·linic, rei de l'Imperi Selèucida, es presenta a Síria on els governadors de les ciutats es declaren a favor seu, i n'expulsa els egipcis en pocs mesos (entre la primavera i l'estiu); els egipcis però conserven la Celesíria i Fenícia, i la base de Selèucia de Piera, prop d'Antioquia, de la que era el port.

### Antiga Roma

* Aquest any són elegits cònsols Aulus Manli Torquat Àtic i Gai Semproni Bles.
* Amílcar Barca mou el seu exèrcit fins a la falda del Mont Erys, des d'on pot proporcionar suport a l'assetjada guarnició de la veïna ciutat de Drepanum (Trapani).
* Establiment d'una colònia romana a Brundisium (Bríndisi).

## Necrològiques

* Eudàmides II, rei d'Esparta.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* 1 2 Diodor de Sicília. Biblioteca històrica, XXI
* ↑ Justí. Justini Historiarum Philippicarum, XXVII, 2
* ↑ Justí. Justini Historiarum Philippicarum, XXVII, 3
* ↑ Polibi. Història, I, 65
* ↑ Polibi. Història, I, 66
* ↑ Gai Vel·lei Patèrcul. C. Velleii Paterculi Historiae Romane ad At Vinicium Cos, I, 14
# Amélie Harlay

Amélie Harlay (francès: Marie-Jeanne de Lalande) (París, 1768 - París, 8 de novembre de 1832), o Marie-Jeanne Amélie Lefrançais de Lalande pel seu matrimoni, fou una matemàtica i astrònoma, coneguda per les seves taules astronòmiques.

## Vida i Obra

Durant molt temps s'havia cregut que era filla il·legítima de Lalande, però sembla incert, tot i que no hi ha gaire vestigis de la seva infància i joventut. El 1788, als vint anys, es va casar amb el cosí de Lalande, Michel Lalande, molt més jove que ell. Lalande es va encarregar de la seva formació i el matrimoni va treballar sempre en els projectes de l'astrònom.
Les Taules horàries annexes al Abrégé de Navigation (1793) de Lalande, d'unes tres-centes pàgines, són obra d'Amélie Harlay.
La seva habilitat en els càlculs matemàtics, li va permetre calcular les posicions del catàleg de 47.000 estrelles que va ser publicat el 1801 per Lalande amb el títol de Histoire Céleste Française. Tenint en compte que per calcular la reducció de cada estrella calen trenta-sis operacions matemàtiques diferents, es pot imaginar la dimensió de la tasca feta.
Ella i Michel Lalande van tenir tres fills, als qui van posar noms referits a l'astronomia: Caroline (per Caroline Herschel), Isaac (per Isaac Newton) i Urània.

## Referències

* ↑ Debakcsy, 2023, p. 39.
* ↑ Harvey i Ogilvie, 2000, p. 735.
* ↑ Barca Salom, 2010, p. 9.
* ↑ Harvey i Ogilvie, 2000, p. 736.
* ↑ Debakcsy, 2023, p. 40.
* ↑ Bernardi, 2016, p. 159.

## Bibliografia

* Barca Salom, Francesc Xavier «Divulgació científica per a dames: L'Astronomie des dames de Jérome Lalande». GRHCT - Grup de Recerca d'Història de la Ciència i de la Tècnica - UPC, 2010.
* Bernardi, Gabriella. «Marie-Jeanne Amélie Harlay Lefrancais de Lalande (1768–1832)». A: The Unforgotten Sisters (en anglès). Springer, 2016, p. 159-162. ISBN 978-3-319-26125-6.
* Debakcsy, Dale. A History of Women in Astronomy and Space Exploration (en anglès). Pen and Sword Books, 2023. ISBN 978-1-39904-532-2.
* Harvey, Joy; Ogilvie, Marilyn. «Lalande, Marie Jeanne Amélie Harlay Lafrançais de (1768-1832)». A: Marilyn Ogilvie, Joy Harvey (eds.). The Biographical Dictionary of Women in Science (en anglès). Routledge, 2000, p. 735-736. ISBN 978-0-203-80415-1.
* Launay, Françoise «Le fabuleux destin de Marie Jeanne Harlay» (en francès). L'Astronomie, Vol. 129, Num. 88, novembre 2015, pàg. 36. Arxivat de l'original el 2016-03-10. ISSN: 0004-6302.

## Enllaços externs

* O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Amélie Harlay» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland.
* «Marie-Jeanne-Amélie Harlay» (en francès). Dictionnaire Fortunée Briquet. Arxivat de l'original el 3 de març 2016. [Consulta: 14 febrer 2016].
# Hampton (Maryland)

Hampton és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Maryland. Segons el cens del 2000 tenia 5.004 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Hampton tenia 5.004 habitants, 1.900 habitatges, i 1.578 famílies. La densitat de població era de 338,4 habitants/km².
Dels 1.900 habitatges en un 29,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 75,3% hi vivien parelles casades, en un 5,7% dones solteres, i en un 16,9% no eren unitats familiars. En el 14,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 8,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,62 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,89.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 21,9% tenia menys de 18 anys, un 4,1% entre 18 i 24, un 19,3% entre 25 i 44, un 30,1% de 45 a 60 i un 24,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 48 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 91,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 95.546 $ i la renda mediana per família de 100.240 $. Els homes tenien una renda mediana de 75.518 $ mentre que les dones 42.479 $. La renda per capita de la població era de 43.850 $. Entorn del 0,4% de les famílies i l'1,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Hampton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Hampton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# 741

El 741 (DCCXLI) fou un any comú començat en diumenge del calendari julià.

## Esdeveniments

* Constantí V, nou emperador romà d'Orient.

## Necrològiques

* 22 d'octubre: Carles Martell.

## Referències

* ↑ Finlay, G. History of the Byzantine Empire from 716 to 1057 (en anglès). Kessinger Publishing, 2010. ISBN 9781165515721.
* ↑ «Carles Martell». GEC. [Consulta: 28 gener 2024].
# Yazid ibn Ussayd as-Sulamí

Yazid ibn Ussayd (o Assid) as-Sulamí (àrab: يزيد بن أسيد السلمي, Yazīd ibn Usayd (o Asīd) as-Sulamī) fou ostikan o governador d'Armènia des de vers el 753 fins al 755, del 759 fins vers el 769 i del 774 a una data entre el 778 i el 780. Fou també governador de la Jazira. Segons al-Baladhurí la seva mare fou una filla del nakharar de Siunia o Sisakan, que havia estat feta presonera en una expedició de Muhàmmad ibn Marwan.
Els romans d'Orient, sota Constantí V, havien envaït Armènia el 751 i havien ocupat Melitene, Clàudia i Teodosiòpolis però no podien mantenir-les i les van evacuar el 752 després de destruir-les completament. Tota la població fou traslladada a territori imperial mes a l'oest.
El 753 el governador Yazid va anar a Teodosiòpolis (armeni Karin) i la va reconstruir però la va poblar d'àrabs. Als armenis que havien quedat els va obligar a fer-se càrrec de les necessitats dels nous colons àrabs.
Vers el 754 Yazid va decidir donar el títol de patrici i generalíssim a Sahak I Bagratuní, de la branca de Taron, que l'havia servit lleialment. Al mateix any els Bagratuní van perdre Vaspurakan que va passar a mans del Artsruní.
Vers el 755 el va substituir Sulaiman.
Fou nomenat per segon cop vers el 759 i va exercir uns deu anys. I nomenat per tercer cop el 774 en substitució de Hàssan ibn Qàhtaba i durant aquest govern va participar en les expedicions a l'Àsia Menor, a territori romà d'Orient. Va destacar també en diversos moments en lluites contra els khàzars i es va casar amb una filla del príncep o kan dels khàzars.
Vers el 778 (abans del 780) els armenis van demanar la seva substitució, que van obtenir del califa. El va substituir Uthman ibn Umara.

## Bibliografia

* René Grousset, Histoire de l'Arménie des origines à 1071, París, Payot, 1947 (réimpr. 1973, 1984, 1995, 2008), 644 p., p. 188-210.
* Canard, M.; Cahen, Cl.; Deny, J.. «Armīniya.» Encyclopaedia of Islam, segona edició. Editada per: P. Bearman, Th. Bianquis, C.E. Bosworth, E. van Donzel, W.P. Heinrichs. Brill Online, 2016. 23 de maig de 2016 <http://referenceworks.brillonline.com/entries/encyclopaedia-of-islam-2/arminiya-COM_0064>
* Al-Baladhuri, Ahmad ibn Jabir. The Origins of the Islamic State, Part I. Nova York: Universitat de Colúmbia, 1916.
* Al-Tabari, Abu Ja'far Muhammad ibn Jarir. The History of al-Ṭabarī, Volume XXXIV: Incipient Decline.. Albany, NY: State University of New York Press, 1989. ISBN 0-88706-874-X.
* Ter-Ghevondyan, Aram. The Arab emirates in Bagratid Armenia. Lisboa: Fundació Calouste Gulbenkian, 1976.
* Al-Ya'qubi, Ahmad ibn Abu Ya'qub. Historiae, Vol. 2. Leiden: E. J. Brill, 1883.
# Anna Peñalver Bermudo

Anna Peñalver Bermudo (Castelló de la Plana, 27 de juny del 1980) va ser regidora de l'Ajuntament de Castelló de la Plana en la legislatura 2015-2019, període en què va formar part de l'agrupació electoral Castelló en Moviment. Del 2015 al maig del 2016 també va ser diputada a la Diputació de Castelló.

## Publicacions

* 2013: Del neocatolicisme al neocarlisme: l'opció corporativa d'Antoni Aparisi y Guijarro. Ed. Universitat Jaume I.
* 2013: Fer el salt: Cooperativisme i economia solidaria. Aproximació, orientacions bàsiques i experiències actuals. Ed. Comú i El grillo libertario. Coautora.

## Referències

* ↑ «Anna Peñalver Bermudo», 2015. [Consulta: 2 abril 2020].
* ↑ «Aquest dimarts prendrà possessió la corporació més jove de la Democràcia en la Diputació de Castelló», 22-06-2015. [Consulta: 2 abril 2020].
# Aplec de Sant Roc

L'Aplec de Sant Roc o de les Núvies és un aplec tradicional que se celebra a Sant Roc de Vilablareix, en honor de Sant Roc, La quaresma puja i baixa segons la lluna nova de febrer, l'aplec de Sant Roc, també es mou en el calendari, lluny de la diada del Sant, que és el 16 d'agost.
Una curiositat de la diada, és la tradició que "una noia amb ganes de trobar xicot, si acudeix al Sant amb devoció, no passarà l'any sense trobar minyó".
L'Aplec de Sant Roc o de les Núvies, ha gaudit d'una gran tradició i afluència fins i tot més enllà dels límits de Vilablareix. Així, per exemple, a la consueta del clergue i rector de Riudellots de la Selva, Joan Calderó, s'esmenta que ja al segle xvii els seus habitants anaven en aplec a sant Roc, distant deu quilòmetres. Tanmateix, l'any 1717 el bisbe de Girona, seguint els decrets del concili gironí, prohibí aquesta i altres romeries, ja que s'havia comprovat que molt sovint es convertia més en una festa profana que no pas religiosa, i així es prohibia que les processons sortissin del terme parroquial per dirigir-se a ermites veïnes, es prohibia també que tinguessin una duració superior a les dues hores, i que per cap motiu es fessin parades per menjar i beure, per evitar els abusos que sempre hi tenien lloc. De totes maneres, el mateix rector no pogué aplacar les ganes dels feligresos, i es muntaren una trampa per continuar anant a sant Roc: sortien en processó de Riudellots amb les atxes, veracreu i vestits litúrgics i quan arribaven a can Saurí, terme parroquial de Riudellots deixaven allí els estris litúrgics i continuaven com a processó profana fins sant Roc on hi celebraven la festa. A la tornada, al vespre, s'agafaven els estris litúrgics altra volta a can Saurí i s'arribava a Riudellots en processó. Aquesta trampa fou tolerada fins al 1740.
A mitjans del segle xx, cap als anys 40, l'aplec fou traslladat a l'esplanada que hi ha davant l'església de Sant Menna, a partir de l'abandó de la capella. Des de la restauració de l'any 2002, l'aplec es torna a fer a la mateixa esplanada de l'ermita.

## Referències

* ↑ Vilablareix celebra l'aplec de Sant Roc amb una gran participació, Diari de Girona, 24 de febrer de 2016
* 1 2 L'ermita de Sant Roc a pedresdegirona.com
* ↑ Futures núvies, El Punt Avui, 6 de març de 2009

## Enllaços externs

* Goigs de Sant Roc
# Aleksei Schmidt

Aleksei Anatólievitx Schmidt (en rus Алексей Анатольевич Шмидт) (Khimki, óblast de Moscou, 23 de març de 1986) és un ciclista rus, que ha combinat tant la carretera com la pista.

## Palmarès en pista

* 2001
** Campió d'Europa júnior en Puntuació
* 2005
** Campió d'Europa de Derny

## Palmarès en ruta

* 2005
** 1r al Gran Premi de Moscou
** Vencedor de 2 etapes al Gran Premi de Sotxi
** Vencedor d'una etapa als Cinc anells de Moscou
* 2006
** Vencedor d'una etapa al Tour de Hainan
* 2007
** 1r al Gran Premi de Sotxi i vencedor d'una etapa
** Vencedor d'una etapa als Cinc anells de Moscou
** Vencedor d'una etapa a la Volta a Sèrbia
* 2010
** 1r al Tour de Ribas

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it