# Genocidi de Gaza

El genocidi de Gaza o el genocidi de palestins en Gaza és un suposat crim de guerra de l'Estat d'Israel en contra del poble palestí que segons alguns experts de governs, organitzacions no governamentals i agències de l'Organització de les Nacions Unides (ONU) han dut a terme durant la Guerra entre Israel i Gaza de 2023 provocada per l'atac de Hamas del 7 d'octubre de 2023 en el què els atacants van matar 1.139 persones, entre israelians (civils i militars) i forans, i 251 persones foren segrestades i dutes a la Franja de Gaza.
El procediment de Sud-àfrica contra Israel al Tribunal Internacional de Justícia (CIJ) ha provocat crítiques de publicacions i persones que argumenten que les afirmacions que Israel està cometent genocidi a Gaza abaratien el terme i en minen la gravetat tal com defineix la Convenció sobre el genocidi de les Nacions Unides.
El 20 de maig de 2024 Karim Khan, fiscal del Tribunal Penal Internacional (TPI) va demanar ordres de detenció per a Yahya Sinwar, Mohammed Deif i Ismail Haniyeh, i el primer ministre israelià Benjamin Netanyahu i el ministre de Defensa d'Israel, Yoav Gallant, acusats de crims de guerra i crims contra la humanitat pels atacs del 7 d'octubre a Israel i la posterior guerra a Gaza. El 21 de novembre de 2024 el TPI va ordenar detenir per crims de guerra i contra la humanitat Netanyahu, Gallant i Deif.

## Antecedents

L'acció militar d'Israel a 9 de gener de 2025 segons el Ministeri de Salut de Palestina a Gaza havia provoocat 46.000 morts i 109.378 ferits a la Franja de Gaza, xifra que representa un 2% de la població de Gaza, dels quals Israel considera que 17.000 eren militants. La majoria de les víctimes són civils, de les quals almanco la meitat són dones i nins (més de 25.000), incloent-hi més de 100 periodistes. Tanmateix, es pensa que milers de cadàvers sense recuperar es troben sota les runes d'edificis destruïts, cosa que pot augmentar les xifres considerablement.
A més de les morts directes, un bloqueig israelià forçat sobre la totalitat de la Franja ha contribuït en l'auge de la fam o l'amenaça de fam, sumat que les forces israelianes dificulten o impedeixen que els subministraments humanitaris arribin a la població palestina, bloquejant o atacant els combois humanitaris, el que amenaça constantment de causar una forta crisi humanitària. Al començament del conflicte, Israel va tallar el subministrament d'aigua i electricitat de la Franja. Només el juny de 2024, més de 500 treballadors sanitaris a Gaza havien estat assassinats, i l'agost de 2024 només 17 dels 36 hospitals de Gaza funcionaven parcialment. Israel també ha destruït nombrosos llocs d'interès cultural o rellevància patrimonial, entre els quals s'inclouen 13 biblioteques que contenien milers de llibres i manuscrits, totes les 12 universitats del país i el 80% dels seus centres escolars, dosenes de mesquites, tres esglésies i dos museus.
Diversos observadors, inclosa la relatora especial de les Nacions Unides, Francesca Albanese, han citat diverses declaracions d'alts funcionaris israelians que poden indicar una "intenció de destruir" la població de Gaza, una condició necessària perquè es compleixi el llindar legal del genocidi. La majoria d'estudiosos de l'Orient Mitjà basats als Estats Units, creuen que les accions d'Israel a Gaza tenen la intenció de fer-la inhabitable per als palestins, i el 75% d'ells diu que les accions d'assassinat massiu d'Israel a Gaza constitueixen "crims de guerra importants semblants al genocidi" o directament un "genocidi".

### Procediment davant del Tribunal Internacional de Justícia

El govern de Sud-àfrica ha iniciat uns procediments, Sud-àfrica contra Israel, davant el Tribunal Internacional de Justícia (CIJ), al·legant una violació de la Convenció sobre el genocidi. En una sentència inicial, la CIJ va declarar que Sud-àfrica tenia dret a presentar el seu cas contra Israel, mentre que els palestins tenien "un dret plausible a ser protegits del genocidi" i que s'enfrontaven a un risc real de danys irreparables. El tribunal va ordenar a Israel que compleixi les seves obligacions en virtut de la Convenció sobre el genocidi prenent totes les mesures al seu abast per prevenir la comissió d'actes de genocidi, prevenir i castigar la incitació al genocidi i permetre l'entrada dels serveis humanitaris bàsics a Gaza, no va ordenar als suspensió de la campanya militar i va expressar la seva preocupació pel destí dels ostatges detinguts a la Franja de Gaza.
El govern israelià va rebutjar les acusacions i va acusar el tribunal d'esser antisemita.

### Procediment davant del Departament de Justícia dels Estats Units

El febrer de 2024 el Departament de Justícia dels Estats Units va acusar Yahya Sinwar, el líder de les Brigades Izz ad-Din al-Qassam Mohammed Deif, el líder polític de Hamàs Ismail Haniyeh, el líder adjunt del braç armat de l'organització Marwan Issa, el líder del grup fora de Gaza i Cisjordània Khaled Mashal, i Ali Baraka amb set càrrecs, inclòs l'assassinat d'almenys 43 ciutadans nord-americans, conspiració per finançar el terrorisme, conspiració per bombardejar un lloc d'ús públic que va provocar la mort, conspiració per finançar el terrorisme i suport material per a actes de terrorisme que van provocar la mort, i ús d'armes de destrucció massiva. En cas de ser condemnats, els acusats podrien ser condemnats a cadena perpètua o pena de mort. Haniyeh, Issa i Deif han mort en atacs que van ser reclamats per Israel o atribuïts a ells.

### Procediment davant del Tribunal Penal Internacional

El 20 de maig de 2024 Karim Khan, fiscal del Tribunal Penal Internacional (TPI) va demanar ordres de detenció per a Yahya Sinwar, Mohammed Deif i Ismail Haniyeh, i el primer ministre israelià Benjamin Netanyahu i el ministre de Defensa d'Israel, Yoav Gallant, acusats de crims de guerra i crims contra la humanitat pels atacs del 7 d'octubre a Israel i la posterior guerra a Gaza. El 21 de novembre de 2024 el TPI va ordenar detenir per crims de guerra i contra la humanitat Netanyahu, Gallant i Deif.

## Referències

* ↑ Quigley, John. «The Lancet and Genocide By "Slow Death" in Gaza» (en anglès americà). Arab Center Washington DC, 03-07-2024. [Consulta: 13 juliol 2024].
* ↑ Hausdorff, Natasha. «The International Court of Justice has been weaponised against the Jewish state» (en anglès). The Telegraph, 07-01-2024. [Consulta: 3 desembre 2024].
* ↑ «Charging Israel with genocide makes a mockery of the ICJ» (en anglès). The Economist, 18-01-2024. [Consulta: 3 desembre 2024].
* 1 2 Ivana Kottasová, Madalena Araujo. «Exclusive interview: ICC prosecutor seeks arrest warrants against Sinwar and Netanyahu for war crimes over October 7 and Gaza» (en anglès). CNN, 20-05-2024. [Consulta: 21 maig 2024].
* 1 2 «El Tribunal Penal Internacional ordena detenir Netanyahu per crims de guerra i contra la humanitat». 324, 21-11-2024. [Consulta: 23 novembre 2024].
* ↑ Wafaa Shurafa, Fatma Khaled. «More than 46,000 Palestinians have been killed in the Israel-Hamas war, officials say» (en anglès). Associated Press, 09-01-2025. [Consulta: 9 gener 2025].
* ↑ Wafaa Shurafa, Fatma Khaled. «Death toll in Gaza from Israel-Hamas war passes 44,000, Palestinian officials say» (en anglès). Associated Press, 22-11-2024. [Consulta: 3 desembre 2024].
* ↑ Knell, Yolanda «More than 30,000 killed in Gaza, Hamas-run health ministry says». BBC News, 29-02-2024.
* ↑ Kuperman, Alan J. «Civilian deaths in Gaza rival those of Darfur – which the US called a 'genocide'». The Guardian, 16-04-2024.
* ↑ «More than 25,000 women and children killed in Gaza: US defence secretary». Al Jazeera, 01-03-2024 [Consulta: 21 març 2024].
* ↑ Graham-Harrison, Emma «Gaza death toll set to pass 30,000, as Israel prepares assault on Rafah». The Guardian, 25-02-2024.
* ↑ «Journalist casualties in the Israel-Gaza war» (en anglès americà). Committee to Protect Journalists, 22-06-2024. [Consulta: 22 juny 2024].
* ↑ Massoud, Bassam «Gaza death toll: why counting the dead has become a daily struggle». , 23-12-2023.
* ↑ «Gaza death toll reaches 20,000 as UN ceasefire vote postponed». , 21-12-2023 [Consulta: 22 desembre 2023].
* ↑ «Gaza war 'most dangerous ever' for journalists, says rights group». , 21-12-2023.
* ↑ «OPT: Statement on the killing and arbitrary detention of health workers in Gaza - occupied Palestinian territory» (en anglès). UN Human Rights Office, 25-06-2024. [Consulta: 10 juliol 2024].
* ↑ Burga, Solcyre. «Is What’s Happening in Gaza a Genocide? Experts Weigh In» (en anglès). Time, 13-11-2023. [Consulta: 3 desembre 2024].
* ↑ «International Expert Statement on Israeli State Crime». International State Crime Initiative. [Consulta: 4 gener 2024].
* ↑ Lynch, Marc. «Gloom about the 'day after' the Gaza war pervasive among Mideast scholars». Brookings Institution, 20-06-2024. [Consulta: 29 juny 2024].
* ↑ Application Instituting Proceedings (PDF), Application of Convention on Prevention and Punishment of Crime of Genocide (S. Afr. v. Isr.), No. 192 (ICJ 29 desembre 2023), archived from the original on 5 gener 2024.
* ↑ ; Peralta, Eyder «ICJ finds genocide case against Israel 'plausible', orders it to stop violations». NPR, 27-01-2024 [Consulta: 28 gener 2024].
* 1 2 «Israel-Gaza: What did the ICJ ruling really say?» (en anglès). BBC, 16-05-2024 [Consulta: 17 maig 2024].
* ↑ «Gaza war: ICJ says Israel must prevent genocidal acts in Gaza» (en anglès). BBC News.
* ↑ McKernan, Bethan «Israeli officials accuse international court of justice of antisemitic bias». , 26-01-2024.
* ↑ «'Not only false, it's outrageous': Netanyahu rejects Gaza genocide charges». , 26-01-2024 [Consulta: 28 gener 2024].
* 1 2 Max Matza, James FitzGerald. «US charges Hamas leaders over 7 October attack on Israel» (en anglès). BBC, 04-09-2024. [Consulta: 4 setembre 2024].