OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Springfield (Louisiana)

Springfield és una població dels Estats Units a l'estat de Louisiana. Segons el cens del 2000 tenia 395 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Springfield tenia 395 habitants, 162 habitatges, i 115 famílies. La densitat de població era de 108,9 habitants/km².
Dels 162 habitatges en un 27,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 51,9% hi vivien parelles casades, en un 12,3% dones solteres, i en un 28,4% no eren unitats familiars. En el 25,9% dels habitatges hi vivien persones soles l'11,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,44 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,9.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,5% tenia menys de 18 anys, un 8,1% entre 18 i 24, un 24,1% entre 25 i 44, un 28,4% de 45 a 60 i un 15,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 89,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 28.125 $ i la renda mediana per família de 48.750 $. Els homes tenien una renda mediana de 35.536 $ mentre que les dones 21.667 $. La renda per capita de la població era de 17.075 $. Entorn del 19% de les famílies i el 20,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Springfield». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Springfield». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Francesc Xavier Puig i Andreu

Francesc Xavier Puig i Andreu (Tàrrega, 11 d'abril de 1936 - Lleida, 4 de març de 1988) fou un advocat, empresari i polític lleidatà.

## Biografia

Es llicencià en dret per la Universitat de Saragossa i exercí d'advocat i de gestor administratiu. Va ser director-gerent durant 25 anys de la Compañia Leridana de Gas i conseller fundador de SEDIGAS (Sociedad para el Estudio y Desarrollo de la Industria del Gas) i de UNIGAS (Unión de Empresas Distribuidoras de Gas). Va dur a terme la modernització de les instal·lacions de producció de gas, el trasllat de la fàbrica de gas fora del nucli urbà de Lleida i l'ampliació de la capacitat de subministrament de gas a la ciutat. Va col·laborar amb el Departament d'Indústria de la Generalitat de Catalunya en la redacció del Llibre Blanc de l'Energia a Catalunya (1981).
En l'àmbit polític, va ser diputat i vicepresident de la Diputació de Lleida (1974-1979), diputat per Centristes de Catalunya-UCD a les eleccions al Parlament de Catalunya de 1980, secretari del grup parlamentari dels Centristes de Catalunya (1980-1982) i membre de la Diputació Permanent del Parlament de Catalunya (1982-1984). Quan la UCD es va dissoldre passà al Centre Democràtic i Social (CDS) del que va ser vocal de l'Executiva provincial de Lleida (1983-1988).
Fou president de l'Associació de Veïns i Comerciants del Carrer Major de Lleida (1967-1970), vicepresident de la Cambra de Comerç i d'Indústria de Lleida (1968-1976) i vocal de la mateixa fins a l'any 1986, conseller de la Caixa d'Estalvis i Montepio de Lleida (1976-1979), tresorer de la Cambra de la Propietat Urbana de Lleida (1982-1988), vocal de la Unió Esportiva Lleida (1982-1983) i un dels fundadors de l'Aplec del Cargol, essent membre de la primera comissió de govern d'aquesta festa (1980-1981).
En reconeixement del seu compromís cívic té dedicat un carrer a la ciutat de Lleida.

## Vegeu també

* Llista de diputats del Parlament de Catalunya (I Legislatura)

## Referències

* ↑ Direcció d'Estudis Parlamentaris. «PUIG I ANDREU, Francesc Xavier» (pdf). Parlament de Catalunya 30 anys. Sessió commemorativa del 30è p. 269. Parlament de Catalunya, 01-07-2010. [Consulta: 13 novembre 2016].
* ↑ historiaelectoral
* ↑ «“Partidos en liza: Centristes de Catalunya-UCD”. La Vanguardia 16-3-1980 (pàg. 12).». Arxivat de l'original el 2014-12-18. [Consulta: 2 abril 2012].
* ↑ «“Todo a punto para que se constituya el Parlament”. La Vanguardia 9-4-1980 (pàg. 7).». Arxivat de l'original el 2014-12-18. [Consulta: 2 abril 2012].
* ↑ Diari de sessions del Parlament de Catalunya - Diputació Permanent - I Legislatura.
* ↑ «Web oficial de l'Aplec del Cargol de Lleida – “Història 1980-1982”». Arxivat de l'original el 2012-01-21. [Consulta: 2 abril 2012].

## Bibliografia

* Diccionari Biogràfic de les Terres de Lleida. Edicions Alfazeta, 2010.
* Diari Segre, Diari La Mañana i Diario de Lérida 5-3-1988 - Obituaris.

## Enllaços externs

* Dipòsit Digital de Documents de la UAB. CEDOC.
* Nomenclàtor del carrers de Lleida. La Paeria - Ajuntament de Lleida. Arxivat 2012-06-26 a Wayback Machine.
# Circuit magnètic

Un circuit magnètic és un camí tancat pel qual passa el flux magnètic, generalment és determinat per elements magnètics com imants, materials ferromagnètics i electroimants, però pot contenir espais ocupats per aire o d'altres materials.
Alguns exemples de circuits magnètics són:
* Imant de ferradura amb armadura de ferro (circuit de baixa reluctància)
* Imant de ferradura sense armadura (circuit d'alta reluctància)
* Motor elèctric (circuit de reluctància variable)

## Lleis dels circuits magnètics

Si Φ és el flux magnètic d'un circuit, expressat en webers; F és la força magnetomotriu (fmm) aplicada al circuit, expressada en ampere espira; i R és la reluctància del circuit, expressada en amperes espires per weber, aplicant la llei d'Ampère tenim que:
    $\Phi ={\frac {F}{R}}$
Això és anàleg a la llei d'Ohm en els circuits elèctrics, on el corrent és igual al voltatge o força electromotriu dividit per la resistència del circuit. Aquí el flux magnètic, la força magnetomotriu i la reluctància són anàlegs respectivament al corrent, força electromotriu i resistència.
Si A és l'àrea, μ és la permeabilitat del material, i l és la longitud:
    $R={\frac {l}{\mu A}}$
Això és similar a l'equació de la resistència elèctrica del materials. Formes geomètriques llargues i primes amb petites permeabilitats porten a una alta reluctància. La baixa reluctància és generalment la preferida, de la mateixa manera que en els circuits elèctrics es prefereix la baixa resistència.
El circuits magnètics també obeeixen altres lleis que són similars a les dels circuits elèctrics. Per exemple, la reluctància total $R_{T}$ d'un conjunt de reluctàncies $R_{1},R_{2}$... en sèrie és:
    $R_{T}=R_{1}+R_{2}+...\,$
El que segueix la llei d'Ampère i és anàleg a la llei de les malles de Kirchhoff pel que fa a les resistències en sèrie.
D'altra banda, la suma del flux magnètic $\Phi _{1},\Phi _{2}...$ a cada node és sempre zero:
    $\Phi _{1}+\Phi _{2}+...=0\,$.
Això és equivalent a la llei de Gauss i és anàleg a la llei dels nodes de Kirchhoff pel que fa a l'anàlisi de circuits.
Les tres lleis citades formen un sistema complet per a l'anàlisi dels circuits magnètics, de manera similar als circuits elèctrics. Comparant els dos tipus de circuits podem veure que:
* L'equivalent de la resistència R és la reluctància R$_m$
* L'equivalent del corrent (o intensitat del corrent) I és el flux magnètic Φ
* L'equivalent del voltatge V és la força magnetomotriu F

## Referències

* (anglès) Magnetic-Electric Analogs per Dennis L. Feucht, Innovatia Laboratories (PDF)

## Vegeu també

* Nucli magnètic
# Frank ja Wendy

Frank ja Wendy és una pel·lícula d'animació estònia del 2005 dirigida per Kaspar Jancis, Ülo Pikkov, i Priit Tender. Es va estrenar el 3 de desembre de 2004 al Festival de Cinema Nits Negres de Tallinn i el 25 de març de 2005 als cinemes estonians.

## Argument

Dos agents secrets estatunidencs, Frank i Wendy, són enviats al lloc més perillós del món anomenat Estònia. Estònia resulta ser un lloc ridícul, fins i tot més que els mateixos agents. L'eix del mal segueix atacant a Frank i Wendy, per als quals salvar el món es converteix en la seva feina diària.

## Repartiment

* Peeter Oja
* Jan Uuspõld Jan Uuspõld
* Janne Shevtshenko
* Andrus Vaarik
* Anne Reemann
* Eduard Toman
* Tarmo Männard

## Premis

* 2004: premi anual de Dotació Cultural d'Estònia (millor pel·lícula d'animació de l'any)
* 2005: ANIFEST - Festival Internacional de Pel·lícules d'Animació (Teplice, República Txeca), millor pel·lícula de televisió
* 2006: FEST – Festival de Vídeo i Cinema Juvenil (Espinho, Portugal), premi del públic a la millor pel·lícula d'animació

## Referències

* ↑ «Frank ja Wendy (2005) - Eesti filmi andmebaas». www.efis.ee. [Consulta: 2 maig 2021].
* ↑ Animacja estońska, eesti.pl
* ↑ «Przegląd animacji estońskiej». film.onet.pl. Arxivat de l'original el 2015-04-24. [Consulta: 5 abril 2024]., film.onet.pl

## Enllaços externs

* Fragment de la pel·lícula a YouTube
# Asteroide Aton

Un asteroide Aton és qualsevol dels asteroides amb un semieix major inferior a una unitat astronòmica. Això els dona una òrbita interior a l'òrbita de la Terra, encara que la majoria d'ells tenen afelis majors a 1 ua (els asteroides amb òrbites enterament dins de l'òrbita terrestre són els asteroides Apohele, també anomenats asteroides Atira. El seu període orbital és inferior a un any. Porten el nom del primer membre del grup que es va descobrir, l'asteroide (2062) Aton.

## Asteroides Aton

* (2062) Aton
* (2340) Hathor
* (99942) Apophis
* 2004 FH
* 2019 VL5
* (3554) Amun
(llista no exhaustiva)

## Vegeu també

* Llista completa d'asteroides Aton
* Asteroide Amor
* Asteroide Apol·lo
* Asteroide Atira
* Llista d'asteroides
# Tira còmica

Una tira còmica és una narració seqüencial breu que es desenvolupa a través d'unes poques vinyetes (normalment d'1 a 4, en posició horitzontal). Són obra d'un dibuixant (o bé d'un dibuixant i un guionista) i es publiquen periòdicament en diaris, revistes i pàgines d'Internet.
La tira, si bé pot seguir un fil argumental que es desenvolupa a través de diverses tires, ha de tenir una estructura que permeti el seu funcionament de forma autònoma tant en el format clàssic de plantejament, nus i desenllaç, o bé mitjançant una narració seriada.
Es considera que la sèrie The Yellow Kid (1895) va ser la primera tira còmica de la història, i Mutt and Jeff de Bud Fisher, la primera amb periodicitat diària, que es va començar a publicar de forma seriada al San Francisco Chronicle el 15 de novembre de 1907, si bé amb anterioritat ja havien aparegut històries de poques vinyetes en format horitzontal, com A. Piker Clerk de Clare Briggs, o diverses vinyetes del dibuixant Caran d'Ache.
Normalment s'associa el format de la tira amb creacions humorístiques a causa de l'èxit de personatges com Popeye, Barney Google, Peanuts, Mafalda, Andy Capp, Mutts, Calvin i Hobbes o, a casa nostra, les tires de Don Plácido, El Bon Jan o Mr Hyde dibuixades per Alfons Figueras, Quico, el progre, de José Luís Martín, Els Farrús de Marçal al diari La Mañana, o Granotes i cuques, dibuixades per Daniel Boada a l'Avui. No obstant, en aquest format també s'han publicat tires de molts altres gèneres com el d'aventures com Tarzan o Prince Valiant, detectivesc com Dick Tracy, de ciència-ficció com Flash Gordon o de superherois com The Phantom o Mandrake the Magician, entre d'altres.
Un altre cas són les tires d'humor satíric, on els protagonistes no són personatges imaginaris sinó els polítics. Un mestre d'humor en aquest format és Toni Batllori, que realitza des de 1994 la seva tira diària Ninots al diari La Vanguardia, o Joan Tharrats que ho fa al diari Avui.
Altres autors han dibuixat tires còmiques, ja sigui en format còmic, o amb sàtira política o esportiva: Muntañola, Castanys, Peñarroya, Conti, Vázquez, Carlos Giménez, Oli, Josep Maria Beà, Enric Sió, Enrique Ventura, Joma, Kap, Cifré o Farruqo
Internet ha permès la proliferació de webcomics, on molts autors publiquen les seves tires còmiques. Hi ha alguns intents Arxivat 2009-04-24 a Wayback Machine. d'aplegar el màxim de webcomics en català, si bé, molts no són en format de tira.

## Referències

* ↑ Gubern, Romà. El lenguaje de los còmics Península, 1981
* ↑ Gaumer, P., Moliterni, C. Diccionario del cómic Barcelona, 1996. Larouse p.309

## Vegeu també

* Cartoon
* Fred Basset

## Enllaços externs

Alguns exemples de tires còmiques:
* Tires d'El Forat (en català) Arxivat 2007-10-13 a Wayback Machine.
* Dimbo! (còmic en català) Arxivat 2007-10-12 a Wayback Machine.
* La tira de Linux Hispano Arxivat 2005-04-30 a Wayback Machine.
* La tira de Bit & Byte
* El Tentacle (en català)
# Java Runtime Environment

El JRE és el conjunt de programes i llibreries de Java necessaris per a executar aplicacions desenvolupades en aquest llenguatge de programació. És distribuït per l'empresa Sun Microsystems de franc sota una llicència pròpia de l'empresa.
Conté l'intèrpret de Java, i és precisament aquesta arquitectura d'intèrpret-programa el que permet l'execució d'una aplicació desenvolupada en aquest llenguatge en diferents plataformes sense que s'hagi de modificar o recopilar. Hem d'entendre així que el JRE a utilitzar és diferent en funció de la plataforma.
En el JRE es disposa de la JVM, el conjunt de llibreries i classes bàsiques de Java així com diversos arxius de suport i el Plug-in que permet executar aplicacions de java en un navegador utilitzant totes les especificacions contingudes en el JRE.

## Enllaços externs

* http://java.sun.com - Sun Microsystems
# Zigòspora

Una zigòspora és un estadi reproductiu diploide en el cicle vital de molts fongs i protists. Les zigòspores es formen per la fusió nuclear de cèl·lules haploides. En els fongs les ziòspores s'anomenen clamidòspores i es formen després de la fusió d'hifes de diferents tipus d'aparellament. En moltes algues eucariotes, incloent moltes espècies de Chlorophyta, les zigòspores es formen per fusió de gàmetes unicel·lulars de diferents tipus d'aparellament.
Una zigòspora roman en dormància mentre espera les pistes mediambientals com la llum, calor o secrecions de les plantes. Quan el medi ambient és favorable, la zigòspora germina, ocorre la meiosi, i s'alliberen cèl·lules vegetatives haploides.
En els fongs es produeix un esporangi a l'extrem de l'esporangiòfor que deixa anar espores. Un fong que produeix zigòspores s'anomena zigomicet, indicant que la classe és caracteritzada per aquest desenvolupament evolutiu.

## Enllaços externs

* Definició de zigòspora Arxivat 2005-04-09 a Wayback Machine.
* Una descripció més detallada d'una zigòspora
# Chatham (Massachusetts)

Chatham és una població dels Estats Units a l'estat de Massachusetts. Segons el cens del 2000 tenia 6.625 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Chatham tenia 6.625 habitants, 3.160 habitatges, i 1.886 famílies. La densitat de població era de 157,7 habitants per km².
Dels 3.160 habitatges en un 15,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 51,2% hi vivien parelles casades, en un 6% dones solteres, i en un 40,3% no eren unitats familiars. En el 34,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 18,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,52.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 13,3% tenia menys de 18 anys, un 4,4% entre 18 i 24, un 19,8% entre 25 i 44, un 28,2% de 45 a 60 i un 34,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 54 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 85,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 45.519 $ i la renda mediana per família de 56.750$. Els homes tenien una renda mediana de 41.064 $ mentre que les dones 30.365$. La renda per capita de la població era de 28.594$. Entorn de l'1,9% de les famílies i el 4,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Chatham». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 3 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Chatham». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Cardoterror

El Cardoterror és el cicle de cinema de terror de Cardedeu. La primera edició es va celebrar l'any 2006, i cada edició se centra en una temàtica concreta, com ara zombis o homes llop, sempre dins del gènere de terror i fantasia. El cicle té lloc normalment l'últim cap de setmana d'octubre, i té lloc al centre del municipi. Les projeccions de les pel·lícules i curts que es visualitzen al llarg del festival s'emeten al Teatre Esbarjo de Cardedeu.
A part de projectar pel·lícules el festival també consta amb un ampli ventall d'activitats relacionades amb el cinema, com una entrega de premis, diverses exposicions i a part també es conviden i es fan homenatges a personalitats del cinema dins del panorama català. Tot el festival està a càrrec del Cardot, una associació cultural que va néixer el desembre de l'any 1981 i que al llarg de la seva història s'ha dedicat a crear esdeveniments i activitats pel municipi. En l'actualitat el Cardot se centra principalment en l'organització del Cardoterror i l'organització dels Cardejocs, sessions de ludoteca que s'organitzen l'últim dissabte de cada mes. L'objectiu del Cardoterror és fomentar i populatitzar el gènere i compartir experiències.

## Premis TAC

El TAC (Terror Arreu de Catalunya) és una associació de festivals i cicles de cinema arreu del territori català dedicats al gènere de terror. L'objectiu principal de l'associació és dignificar el cinema de gènere, i amb motiu d'aquest s'organitzen els Premis TAC, que des del seu any de creació, l'any 2010, s'entreguen a Cardedeu durant el Cardoterror. L'any 2019 però, en celebració del seu desè aniversari els premis s'han entregat a Ultramort, al Baix Empordà. En els premis s'hi valoren tots els curtmetratges de producció catalana que han estat seleccionats al llarg dels festivals membres del TAC. Els premis tenen tres categories: millor actor/ actriu, millors efectes especials o maquillatge i millor curt.

## Dates

| Any | Dates | Dates | Pel·lícules |
| Any | Inici | Final | Pel·lícules |
| 2023 | 26 d'octubre | 1 de novembre | 18 |
| 2022 | 21 d'octubre | 1 de novembre | 16 |
| 2021 | 28 d'octubre | 1 de novembre | 16 |
| 2020 | 11 desembre | 15 desembre | 10 |
| 2019 | 23 d'octubre | 27 d'octubre | 13 |
| 2018 | 25 d'octubre | 28 d'octubre | 13 |
| 2017 | 26 d'octubre | 29 d'octubre | 13 |
| 2016 | 27 d'octubre | 30 d'octubre | 9 |
| 2015 | 29 d'octubre | 1 de novembre | 12 |

## Referències

* 1 2 «Cardoterror 2019» (en anglès). [Consulta: 4 novembre 2019].
* ↑ «Qui sóm | el Cardot - CARDOTERROR». Arxivat de l'original el 2019-11-03. [Consulta: 4 novembre 2019].
* ↑ «14 Cardejocs». [Consulta: 4 novembre 2019].
* ↑ «Terror Arreu de Catalunya (TAC)». [Consulta: 4 novembre 2019].
* ↑ «10 anys dels premis TAC, Terror Arreu de Catalunya». [Consulta: 4 novembre 2019].
# Chesterfield (Massachusetts)

Chesterfield és un poble dels Estats Units a l'estat de Massachusetts. Segons el cens del 2000 tenia 1.201 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Chesterfield tenia 1.201 habitants, 447 habitatges, i 324 famílies. La densitat de població era de 14,9 habitants per km².
Dels 447 habitatges en un 34% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 60,6% hi vivien parelles casades, en un 7,8% dones solteres, i en un 27,3% no eren unitats familiars. En el 18,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 6,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,69 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,09.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,7% tenia menys de 18 anys, un 6,1% entre 18 i 24, un 29,8% entre 25 i 44, un 28,6% de 45 a 60 i un 9,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 96 homes.
La renda mediana per habitatge era de 49.063 $ i la renda mediana per família de 57.361$. Els homes tenien una renda mediana de 35.417 $ mentre que les dones 27.788$. La renda per capita de la població era de 19.220$. Entorn del 3,4% de les famílies i el 5,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Chesterfield». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 3 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Chesterfield». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Cass Lake

Cass Lake és una població dels Estats Units a l'estat de Minnesota. Segons el cens del 2000 tenia 860 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Cass Lake tenia 860 habitants, 331 habitatges, i 192 famílies. La densitat de població era de 291,3 habitants per km².
Dels 331 habitatges en un 32% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 24,2% hi vivien parelles casades, en un 27,2% dones solteres, i en un 41,7% no eren unitats familiars. En el 38,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 19,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,59 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,4.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 36,2% tenia menys de 18 anys, un 9,9% entre 18 i 24, un 23,1% entre 25 i 44, un 16,5% de 45 a 60 i un 14,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 28 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 76,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 20.583 $ i la renda mediana per família de 23.977 $. Els homes tenien una renda mediana de 22.614 $ mentre que les dones 20.066 $. La renda per capita de la població era de 9.569 $. Entorn del 25,4% de les famílies i el 29% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Cass Lake». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Cass Lake». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 7 agost 2010].