# 23 de març

El 23 de març és el vuitanta-dosè dia de l'any del calendari gregorià i el vuitanta-tresè en els anys de traspàs. Queden 283 dies per a finalitzar l'any.

## Esdeveniments
### Països Catalans

* 1838 - L'Alcora (Alcalatén): els carlins guanyen en la batalla de l'Alcora durant la Primera Guerra Carlina.
* 1880 - Barcelona: Estrena al Teatre Romea, d'El forn del rei, drama en tres actes i en vers, original de Frederic Soler.

### Resta del món

* 1568, Regne de França: se signa la pau de Longjumeau, que tancava una de les fases de les Guerres de religió a França.
* 1743, Londres, Anglaterra: Händel estrena El Messies al Covent Garden.
* 1766, Madrid (Espanya): comença el Motí de Squillace, que durarà fins al 26 de març.
* 1792, Londres (Regne Unit): Estrena de la Simfonia 'Sorpresa' de Joseph Haydn sota la direcció del mateix compositor.
* 1839, Boston, Massachusetts, EUA: al Boston Morning Post, apareix per primera vegada OK com a abreviació de oll korrect (tot correcte).
** Segura de los Baños (Província de Terol, Aragó): tot i que els carlins van haver de fugir al perdre la batalla de Segura van poder mantenir la fortalesa a la Primera Guerra Carlina.
* 1849, Victor Manuel II d'Itàlia assolí el poder gràcies a l'abdicació voluntària del rei Carles Albert I de Sardenya, que es retirà del poder a conseqüència d'una delicada salut.
* 1875, A prop de les Illes Mariannes: El vaixell de la Marina Reial Britànica HMS Challenger descobreix l'actual punt més profund de la Terra, la fossa Challenger.
* 1860 - Prossegueix la batalla de Tetuan, gran enfrontament entre el Marroc i Espanya (guerra d'Àfrica).
* 1903, Kitty Hawk, Carolina del Nord, EUA: Els germans Wright, Orwille i Wilbur, sol·liciten la patent del primer avió que aconseguirà volar, propulsat per una catapulta.
* 1917, Rússia: El govern reformista de Aleksandr Kérenski aboleix la pena de mort, que es restablirà en l'URSS després del desencadenament de la Guerra Civil Russa.
* 1919, Milà, Itàlia: Neixen els primers Fasci italiani di combattimento.
* 1933, Alemanya: S'instaura la Llei de Capacitació.
* 1940 (Índia): Els musulmans de l'Índia demanen primera vegada clarament un país separat per als musulmans. Que resultarà ser el clau per formació del Pakistan l'any 1947.
* 1950: entra en vigor el conveni de l'Organització Meteorològica Mundial.
* 1956, Pakistan: aquest país esdevé la primera república islàmica del món.
* 1991: S'estrena la pel·lícula Pretty Woman que en poques setmanes baté records de taquilla.
* 1993: Garri Kaspàrov i Nigel Short es neguen a jugar sota els auspicis de la Federació Internacional d'Escacs (FIDE) i creen l'Associació Professional d'Escacs (PCA, Professional Chess Association); per aquest motiu, la FIDE desposseeix en Kaspàrov del seu darrer títol mundial d'escacs.
* 2001,
** França: Es crea la Viquipèdia en francès.
** Oceà Pacífic, prop de les illes Fiji: l'estació orbital russa MIR es destrueix en entrar a l'atmosfera.

## Naixements
### Països Catalans

* 1827 - Palma, Mallorca: Victòria Peña i Nicolau, poeta (m. 1898).
* 1886 - Gràcia, Barcelona: Josep Maria de Sucre i de Grau, crític d'art, escriptor i pintor.
* 1893 - Sillaː Carmen Valero Gimeno, mestra, intel·lectual, feminista i sindicalista valenciana (m. 1962).
* 1899 - Manlleu, Osona: Josep Viladomat i Massanas, escultor català (m. 1989).
* 1914 - l'Alguerː Pinutxa Ginesu Maffei, mestra d'escola i poetessa algueresa en llengua catalana i italiana (m. 1961).
* 1918 - Castelló de la Plana: Matilde Salvador i Segarra, compositora i pintora valenciana (m. 2007).
* 1923 - Eivissa: Pepita Escandell, dramaturga, actriu, cantant i pianista eivissenca.
* 1929 - Río Muni, Guinea Equatorial: Guillem d'Efak, cantant, escriptor i actor manacorí.
* 1937 - Les: Maria Pilar Busquet i Medan, política aranesa (m. 2016).
* 1941 - Barcelona: Manuel Esteban i Marquilles, director de cinema.
* 1957 - Barcelona: Marta Almirall i Elizalde, ballarina i coreògrafa catalana.
* 1958 - Barcelona: Rosa Zaragoza i Lluch, cantant i musicòloga, especialitzada en música sefardita.
* 1965 - Sant Just Desvern: Teresa Rioné Llano, exatleta catalana, plusmarquista de les proves de 100 i 200 metres llisos.
* 1969 - la Pobla del Duc, Vall d'Albaida: Eduard Forés Boscà, locutor de ràdio, presentador de televisió i cantant valencià.
* 1972 - Montcada, Horta de València: Núria Roca Granell, presentadora de televisió valenciana.
* 1993 - Eivissa (Balears): Anabel Colazo, il·lustradora i dibuixant de còmics eivissenca.
* 1994 - Alacant: Arkano, cantant de hip-hop.

### Resta del món

* 1430, Pont-à-Mousson: Margarida d'Anjou, reina d'Anglaterra (m. 1482).
* 1749, Beaumont-en-Auge, Normandia, França: Pierre-Simon Laplace, matemàtic (m. 1827)
* 1814, Madrid: Gertrudis Gómez de Avellaneda, escriptora del Romanticisme espanyol, nascuda a Cuba (m. 1873).
* 1816, Rotièr, Aude: Lazare-Henri Escarguel, polític i empresari periodístic occità, establert a la Catalunya del Nord, diputat a l'Assemblea Nacional Francesa i senador
* 1854, Gieβen, Gran ducat de Hessen i del Rin: Alfred Milner, administrador colonial britànic (m. 1925)
* 1858, Bremen, Imperi Alemany: Ludwig Quidde, historiador i pacifista alemany, premi Nobel de la Pau de 1927 (m. 1941).
* 1881:
** Neuilly-sur-Seine, França: Roger Martin du Gard, novel·lista francès, Premi Nobel de Literatura de 1937 (m. 1958)
** Worms, Alemanya: Hermann Staudinger, químic alemany, Premi Nobel de Química de 1953 (m. 1965).
* 1882, Erlangen, Imperi Alemany): Emmy Noether, matemàtica alemanya (m. 1935).
* 1887, Madrid: Juan Gris, pintor espanyol
* 1893, Dublín, Irlanda: Cedric Gibbons, director artístic de Hollywood.
* 1899, Blato, Eslovènia: Louis Adamic, escriptor i traductor eslovè establert als EUA
* 1904, San Antonio, Texasː Joan Crawford, actriu estatunidenca (m. 1977).
* 1907, Fleurier, Neuchâtel, Suïssa: Daniel Bovet, farmacòleg, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1957 (m. 1992)
* 1910, Tòquio (Japó): Akira Kurosawa, director de cinema japonès (m. 1998).
* 1912, Wyrzysk (Polònia): Wernher von Braun, una de les figures més importants en el desenvolupament de la tecnologia aeroespacial a Alemanya i als Estats Units d'Amèrica (m. 1977).
* 1924, Dallas, Texasː Bette Nesmith Graham, mecanògrafa, dissenyadora i empresària, inventora del Liquid Paper (m. 1980).
* 1928, Jean E. Sammet, científica informàtica estatunidenca que desenvolupà els llenguatges FORMAC i COBOL (m. 2017).
* 1936, Ordizia, Guipúscoa: Miren Etxezarreta Zubizarreta, economista basca, intel·lectual i activista vinculada als moviments socials.
* 1953 - Londres, Anglaterra: Robin Le Mesurier, guitarrista britànic (m. 2021)
* 1957, Sant Sebastià: Gemma Zabaleta Areta, pedagoga i política basca. Ha treballat a l'administració basca, en el camp de l'Educació.
* 1959, Pragaː Zuzana Brabcová, novel·lista txeca (m. 2015).
* 1960, Tòquio: Yōko Tawada, escriptora japonesa, doctora en literatura alemanya, viu a Alemanya, escriu en japonès i alemany.
* 1971, Vancouver: Jody Wilson-Raybould, política canadenca kwakiutl, ha estat ministra de Justícia; primera persona indígena a ser nomenada per a aquesta posició.
* 1985, Rochester, Minnesota: Bethanie Mattek-Sands, tennista professional estatunidenca.
* 1992, Melbourne, Victòria, Austràlia: Kyrie Irving, jugador de bàsquet australià-estatunidenc.

## Necrològiques
### Països Catalans

* 1900 - Alacant: Llorenç Casanova i Ruiz, pintor valencià (n. 1844).
* 1979 - Barcelona: Antoni Brosa i Vives, violinista català (n. 1894).
* 1980 - Lleida: Maria Montull Rosell, primera odontòloga catalana (n. 1897).
* 2010:
** Barcelona: Núria Folch i Pi, fou una editora catalana (n. 1916).
** Barcelona: José María Nunes, cineasta i escriptor hispano-portuguès (n. 1930).
* 2018 - Tarragonaː Jordi Tiñena i Amorós, filòleg, professor i escriptor (n. 1955).
* 2024 - Barcelona: Sílvia Tortosa, actriu catalana (n. 1947).

### Resta del món

* 1369, Montiel, Castella-La Manxa: Pere I de Castella, rei de Castella i Lleó (1350-1369) (65 anys).
* 1754, Amsterdam, Països Baixos: Johann Jakob Wettstein, teòleg suís (n. 1693).
* 1842, París, França: Stendhal, escriptor francès (59 anys).
* 1945, Iwo Jima, Japóː Tadamichi Kuribayashi, militar de l'Exèrcit Imperial Japonès, conegut per haver dirigit la defensa de l'illa d'Iwo Jima durant la batalla d'Iwo Jima del 1945 (n. 1891)
* 1946, París (França): Francisco Largo Caballero sindicalista i polític marxista espanyol, històric dirigent del Partit Socialista Obrer Espanyol i de la Unió General de Treballadors. (n. 1869)
* 1951, Milford, Nova Jersey, Estats Units: Louis Adamic, escriptor i traductor eslovè establert als EUA
* 1957, Tatra: Andrzej Wróblewski, pintor polonès figuratiu
* 1992, Friburg de Brisgòvia, Alemanya: Friedrich Hayek, economista austríac guardonat amb el Premi Nobel d'Economia de 1974.
* 1994,
** Roma, Itàlia: Giulietta Masina, actriu italiana (n. 1920).
** Roma, Itàlia: Álvaro del Portillo, bisbe catòlic (n. 1914).
* 2002, Park Ridge (Nova Jersey), (EUA): Eileen Farrell, cantant d'òpera estatunidenca (n. 1920).
* 2007, Budapest, Hongria: Attila Kaszás, actor hongarès (n. 1960).
* 2010, San Francisco: Blanche Thebom, mezzo-soprano nord-americana d'origen suec (n. 1915).
* 2011, Los Angeles, Estats Units: Elizabeth Taylor, actriu britànica.
* 2014, Madrid, Espanya, Adolfo Suárez, president del govern espanyol (1976-81).
* 2015, Cascais, Portugal: Herberto Helder, poeta portuguès (n. 1930).
* 2016, Bogotáː Gloria Galeano Garcés, agrònoma i botànica colombiana centrada en la taxonomia de la família de les palmes.
* 2017, Berlín: Ingeborg Syllm-Rapoport, metgessa alemanya, neonatòloga, que defensà la seva tesi doctoral als 102 anys (n. 1912).
* 2018, Londres, Anglaterra: Philip Kerr, escriptor escocès de novel·la negra.
* 2020, Segòviaː Lucia Bosè, actriu cinematogràfica italiana (n. 1931).

## Festes i commemoracions

* Dia Meteorològic Mundial
* Onomàstica:
** Sant Josep Oriol, prevere i patró del barri del Pi de Barcelona;
** Sant Toribio de Mogrovejo, patró de l'episcopat iberoamericà;
** Sants Victorià, Frumenci i companys, màrtirs;
** Sants Domeci, Pelàgia, Àquila i Teodosi de Cesarea, màrtirs
** Santa Rafqa Choboq Ar-Rayes.

## Referències

* ↑ «Lo forn del rey, drama en tres actes y en vers». Imprempta de Salvador Bonavía, 1909. [Consulta: 17 gener 2025].
* ↑ Trigo Chacón, Manuel. Los estados y las relaciones internacionales (en castellà). Editorial Visión Libros, 2008, p.380. ISBN 8498863325.
* ↑ Walker Read, Allen «The first stage in the history of 'OK» (en anglès). American Speech, V.38, n.1, 1963, p.5−27 [Consulta: 30 maig 2011].
* ↑ Kinder, Hermann, 1920-1968.. Atlas histórico mundial. II, De la Revolución Francesa a nuestros días. 19a. ed. corregida y ampliada. Madrid: Akal, 1996. ISBN 84-460-2459-4.
* ↑ Lewytzkyj, Borys. The uses of terror: the Soviet Secret Service 1917-1970 (en anglès). Sidgwick and Jackson, 1971, p.252.
* ↑ Briggs, Asa; Clavin, Patricia. Modern Europe, 1789-present (en anglès). Pearson Education, 2003, p.255. ISBN 0582772605.
* ↑ «Victòria Penya d'Amer». La Veu de Catalunya. Setmanari popular, núm. 45, 06-11-1898, pàg. 6 (370).
* ↑ Antich Brocal, Josep. «Carmen Valero Gimeno - Crónica de una luchadora» (en castellà) p. 21-25. Magazine Municipal. [Consulta: 13 juliol 2022].
* ↑ «Josep Viladomat i Massanas». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «L'Obra Cultural de l'Alguer presenta el llibre ‘Poesie algheresi’, de Pinuccia Ginesu». [Consulta: 22 març 2017].
* ↑ «Salvador, Matilde (1918-2007)». Biblioteca Nacional de España. datos.bne.es. [Consulta: 17 març 2020].
* ↑ «Fallece Pepita Escandell, matriarca del teatro pitiuso» (en castellà). Noudiari.es, 08-01-2014. [Consulta: 10 maig 2022].
* ↑ «Maria Pilar Busquets i Medan | enciclopèdia.cat». [Consulta: 17 març 2020].
* ↑ «Marta Almirall i Elizalde | enciclopèdia.cat». [Consulta: 17 març 2020].
* ↑ «Rosa Zaragoza». Viasona. [Consulta: 17 març 2020].
* ↑ «Teresa Rioné Llano | enciclopèdia.cat». [Consulta: 17 març 2020].
* ↑ «Nuria Roca». IMDb. [Consulta: 17 març 2020].
* ↑ «Anabel Colazo». Goodreads. [Consulta: 5 febrer 2023].
* ↑ «Margaret of Anjou. Queen of England» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: març 2020].
* ↑ «Pierre Simon, marquis de Laplace» (en francès). Larousse. [Consulta: març 2020].
* ↑ «Gertrudis Gómez de Avellaneda». Encyclopædia Britannica. [Consulta: febrer 2020].
* ↑ Diccionario Akal de historia del siglo XIX. Tres Cantos: Akal, 2007. ISBN 84-460-1848-9.
* ↑ «Ludwig Quidde. Facts» (en anglès). The Nobel Prize. [Consulta: març 2020].
* ↑ Dictionnaire de la litterature francaise du XXe siecle.. France: Encyclopædia Universalis, [2016]. ISBN 2-85229-147-9.
* ↑ «Hermamm Staudinger. Facts» (en anglès). The Nobel Prize. [Consulta: març 2020].
* ↑ «Emmy Noether (German mathematician)» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: març 2020].
* ↑ «Joan Crawford | enciclopèdia.cat». [Consulta: 17 març 2020].
* ↑ «Daniel Bovet. Facts» (en anglès). The Nobel Prize. [Consulta: març 2020].
* 1 2 Sánchez Noriega, José Luis.. Historia del cine: teoría y géneros cinematográficos, fotografía y televisión. Nueva ed. Madrid: Alianza, 2006. ISBN 84-206-7691-8.
* 1 2 3 Palmowski, Jan.. Diccionario de historia universal del siglo XX. 1. ed. española. Madrid: Editorial Complutense, 1998. ISBN 84-89784-57-4.
* ↑ «Overlooked No More: Bette Nesmith Graham, Who Invented Liquid Paper - The New York Times». Nytimes.com. [Consulta: 13 juliol 2018].
* ↑ «Muere Jean Sammet, pionera de los lenguajes de programación» (en castellà). El Mundo, 05-06-2017. [Consulta: 7 desembre 2019].
* ↑ «Mort de Robin Le Mesurier, le «frère» guitariste de Johnny Hallyday» (en francès). Le Parisien.fr, 22-12-2021.
* ↑ «Zuzana Brabcová» (en anglès). Czech Literary Centre. Moravian Library. Arxivat de l'original el 2021-04-27. [Consulta: 29 juny 2020].
* ↑ «Authors: Tawada Yōko». SFE: The Encyclopedia of Science Fiction. [Consulta: 17 març 2020].
* ↑ «Jody Wilson-Raybould». The Canadian Encyclopedia. [Consulta: 17 març 2020].
* ↑ «Bethanie Mattek-Sands». SR Olympic Sports. Arxivat de l'original el 2017-12-31. [Consulta: 17 març 2020].
* ↑ Casals Bergés, Quintí «Les primeres universitàries lleidatanes (1882-1920)». Shikar. Revista del Centre d'Estudis Comarcals del Segrià, núm 3, 2016, pàg. 74-78.
* ↑ «Mor l'editora Núria Folch i Pi als 94 anys». El Punt-Avui, 23-03-2010. [Consulta: 17 març 2020].
* ↑ «Mor l'escriptor tarragoní Jordi Tiñena als 62 anys». Naciódigital.com. Arxivat de l'original el 2018-03-24. [Consulta: 26 març 2020].
* ↑ «Silvia Tortosa - Biografía de Silvia Tortosa» (en castellà). biografias.es. [Consulta: 24 agost 2018].
* ↑ Haydn, Joseph. Haydn's universal index of biography from the creation to the present time (en anglès). Virtue & Yorston, 1870, p.570.
* ↑ «Stendhal | enciclopèdia.cat». [Consulta: 26 març 2020].
* ↑ «Giulietta Masina». Gran Enciclopèdia Catalana. [Consulta: febrer 2020].
* ↑ «Eileen Farrell». Encyclopaedia Britannica. [Consulta: febrer 2020].
* ↑ «Mor la mezzosoprano Blanche Thebom als 94 anys» (en anglès). Teatral.net, 03-04-2010. Arxivat de l'original el 2020-07-27. [Consulta: 27 juliol 2020].
* ↑ «Mor Liz Taylor als 79 anys». Ara, 23 narç 2011.
* ↑ Aguirre Ceballos, Jaime; Amat García, Germán; H. Gonzalez, Victor «Profesora Doctora Gloría Amparo Galeano Garcés. In Memoriam». Caldasia 38 (1). Universidad Nacional de Colombia, 2016.
* ↑ «Ingeborg Syllm-Rapoport, who earned doctorate 80 years after Nazis' denial». Jewish News, 31-03-2017. [Consulta: 26 març 2020].
* ↑ «Lucia Bosè | enciclopèdia.cat». [Consulta: 25 març 2020].
* ↑ «World Meteorological Day 2011» (en anglès). WMO, 23-03-2011. [Consulta: 28 maig 2011].
* ↑ New Catholic Encyclopedia: A-Azt (en anglès). Catholic University of America, 2003, p.892. ISBN 0787640050.