OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Batalla del riu Halis

La batalla del riu Halis, també coneguda com la batalla de Ptèria, va ser un enfrontament armat entre el naixent Imperi Persa i el regne de Lídia, que va tenir lloc l'any 547 aC.
Quan Cir II el Gran va començar a expandir el seu regne, es va enfrontar amb el rei de Lídia, Cressos, descendent d'una poderosa dinastia, els Mèrmnades, que havien sotmès tota l'Anatòlia occidental. Lídia havia establert la frontera entre els dos països al riu Halis (l'actual Kizil Irmak). Quan els medes van ser assimilats pels perses, Cressos va voler créixer cap a l'est, on s'havia d'enfrontar necessàriament amb els perses. Abans d'iniciar les hostilitats, Cressos va enviar un missatger a l'Oracle de Delfos, que li va respondre que si creuava el riu Halis amb un exèrcit i iniciava una guerra, destruiria un gran imperi.
Complagut per la profecia i segur de la victòria, i a més, amb el consell d'un savi lidi molt conegut anomenat Sandanis que el va animar, va marxar amb l'exèrcit des de la capital, Sardes, cap a l'est creuant el riu Halis i ocupant la ciutat de Ptèria, convertint en esclaus els seus habitants. Cir II va reunir l'exèrcit, i encara que no va poder fer desertar els aliats jonis de Cressos, va presentar batalla davant de la ciutat. Segons Heròdot, l'exèrcit lidi era molt inferior al dels seus enemics, i després de grans pèrdues per les dues bandes, Cressos es va retirar cap a Sardes per reclutar noves tropes i esperar ajuda dels aliats. Va enviar ambaixadors als seus amics, però Cir II va continuar avançant i es va presentar davant Sardes, on va derrotar totalment la cavalleria lídia i va assetjar Sardes. Un conseller de Cresos, Euríbat, es va passar a Cir i la ciutat va caure ben aviat, després de catorze dies de setge. L'oracle es va complir, al passar el riu Halis va provocar la caiguda d'un gran imperi, el seu.
Una mica més tard va tenir lloc la batalla de Timbrea, on Cressos va ser definitivament vençut per Cir II, i gran part d'Anatòlia va quedar sota el seu domini.

## Referències

* ↑ Heròdot. Històries, I, 53
* ↑ Heròdot. Històries, LXXIV-LXXVI
* 1 2 Davis, Paul K. 100 decisive battles : from ancient times to the present. Nova York: Oxford University Press, 2001, p. 6-7. ISBN 9780195143669.
# Eleccions legislatives noruegues de 1977

Les eleccions legislatives noruegues de 1977 se celebraren el 12 de setembre de 1977 per a renovar els 155 membres del Storting, el parlament de Noruega. Els més votats foren els laboristes noruecs, i el seu cap Odvar Nordli fou nomenat primer ministre de Noruega.

## Resultats

Escons :
| Partits | # | % | ± % | # | ± |
| Partit Laborista Noruec (Det norske Arbeiderparti) | 972.434 | 42,3 | +7,0 | 76 / 155 | 14 |
| Partit Conservador (Høyre) | 563.783 | 24,5 | +7,3 | 41 / 155 | 12 |
| Partit Democristià (Kristelig Folkeparti) | 224.355 | 9,7 | -2,1 | 22 / 155 | 2 |
| Partit de Centre (Senterpartiet) | 184.087 | 8,0 | +1,2 | 12 / 155 | 9 |
| Partit Socialista d'Esquerra (Sosialistisk Venstreparti) | 96.248 | 4,2 | +7,0 | 2 / 155 | 14 |
| Partit Liberal (Venstre) | 54.243 | 2,4 | - | 2 / 155 | = |
| Partit del Progrés (Fremskrittspartiet) | 43.351 | 1,9 | -3,1 | 0 / 155 | 4 |
| Partit Popular Liberal (Det Liberale Folkeparti) | 22.524 | 1,0 | -2,5 | 0 / 155 | 1 |
| Aliança Electoral Roja (Rød Valgallianse) | 14.515 | 0,6 | +0,2 | 0 | 0 |
| Partit Comunista de Noruega (Norges Kommunistiske Parti) | 8.448 | 0,4 | +0,4 | 0 | 0 |
| Ensliges Parti | 2.743 | 0,1 | -0,1 | 0 | - |
| Partit Democràtic de Noruega (Norges Demokratiske Parti) | 1.322 | 0,06 | -0,04 | 0 | - |
| Gent Lliurement Escollida (Frie Folkevalgte) | 1.146 | 0,05 | -0,05 | 0 | 0 |
| Llista Sami (Samealbmot listu/Samefolkets Liste) | 499 | 0.02 | -0,02 | 0 | - |
| Total 2.458.755 | 100% | 100% | 100% | 155 | |

## Referències

* (anglès) Resultats per districte de l'Arxiu d'Eleccions d'Adam Carr.
# Àbac (arquitectura)

En arquitectura, l'àbac és la motllura superior que corona un capitell i augmenta la superfície on es recolza l'arquitrau, alhora que en protegeix la decoració. En l'ordre dòric, està format per una peça prismàtica, al jònic s'enrotlla en espirals i en el corinti se simplifica i s'estilitza. A l'edat mitjana és sinònim de cimaci.
En les estructures modernes, per exemple de formigó armat, es denomina per similitud formal (no funcional) àbac a la zona del forjat pròxima a un pilar, reforçada estructuralment per transmètrer-li correctament les càrregues, i per resistir les sol·licitacions que es concentren en aquest punt (tallants i moments negatius). A més els àbacs permeten de corregir de manera barata el risc de punxonament.
Viccionari

## Referències

* ↑ «Àbac». Termcat. [Consulta: 24 desembre 2022].
* ↑ «Àbac i capitell». Universitat Politècnica de Catalunya. [Consulta: 24 desembre 2022].
# Cyril Peacock

Cyril Peacock (Fulham, 19 de setembre de 1929 - Fulham, 31 de desembre de 1992) va ser un ciclista anglès que fou professional entre 1955 i 1956. Va destacar en el ciclisme en pista especialment en la Velocitat. Com amateur va obtenir dues medalles, una d'elles d'or, als Campionats del Món. També va guanyar la medalla d'or als Jocs de l'Imperi Britànic i de la Comunitat de 1954.
Va participar en els Jocs Olímpics d'Estiu de 1952.

## Palmarès

* 1952
** Campió del Regne Unit amateur en Velocitat
* 1953
** Campió del Regne Unit amateur en Velocitat
* 1954
** Campió del món amateur de Velocitat
** Medalla d'or als Jocs de l'Imperi Britànic i de la Comunitat en Velocitat
** Campió del Regne Unit amateur en Velocitat
** 1r al Gran Premi de París en velocitat amateur

## Referències

* ↑ «PEACOCK Cyril (Cyril Francis)». [Consulta: 16 desembre 2024].
* ↑ «Retro Raleighs: The Raleigh Lentons by Peter C. Kohler<!-reg-harris-cyril-peacock->». Sheldonbrown.com. [Consulta: 9 octubre 2012].
* 1 2 «Olympedia – Cyril Peacock». [Consulta: 16 desembre 2024].
* ↑ GBRathletics, http://www.gbrolympics.com/commonwealth/cycling.htm Arxivat 11 July 2011 a Wayback Machine.

## Enllaços externs

* Fitxa a sitiodeciclismo.net
* Fitxa a cyclebase.nl
* Fitxa a museociclismo.it
# Greenfield (Minnesota)

Greenfield és una població dels Estats Units a l'estat de Minnesota. Segons el cens del 2000 tenia 2.544 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Greenfield tenia 2.544 habitants, 817 habitatges, i 674 famílies. La densitat de població era de 48,1 habitants per km².
Dels 817 habitatges en un 46,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 71,5% hi vivien parelles casades, en un 6,1% dones solteres, i en un 17,5% no eren unitats familiars. En el 12% dels habitatges hi vivien persones soles el 2,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,11 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,39.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 33,8% tenia menys de 18 anys, un 7,5% entre 18 i 24, un 33,7% entre 25 i 44, un 21,2% de 45 a 60 i un 3,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 33 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 103,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 80.933 $ i la renda mediana per família de 86.032 $. Els homes tenien una renda mediana de 50.784 $ mentre que les dones 33.875 $. La renda per capita de la població era de 29.270 $. Entorn del 0,7% de les famílies i el 2,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Greenfield». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Greenfield». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 7 agost 2010].
# Larva naupli

Un naupli és la primera larva característica dels crustacis. Posseeix forma piriforme (aproximadament, de pera) i presenta només tres parells d'apèndixs cefàlics: antènules, antenes i mandíbules, amb els quals neda.
Els copèpodes passen per la fase larval de metanaupli que ve després del naupli i precedeix l'estat adult. En la fase de metanaupli la segmentació és ja evident.

## Vegeu també

* Crustaci
* Zoe (larva)

## Referències

* ↑ J. M. Michelena, J. Lluch & J. Baixeras, Fonaments de zoologia, Publicacions de la Universitat de València, ISBN 978-84-370-5858-0

## Bibliografia

* Jesús Selfa & Juli Pujade-Villar, Fonaments de zoologia dels artròpodes, Publicacions de la Universitat de València, ISBN 978-84-370-5361-5
# Batle de Mallorca

El batle de Mallorca és de les primeres institucions amb què Jaume I dotà el nou Regne de Mallorca després de la conquesta de Jaume I. Tant és així, que el primer batlle, Jaume Safareig, fou nomenat al càrrec abans de la presa de la ciutat.
Inicialment era l'únic batle reial de tota l'illa i les seves funcions es restringien a tasques control i administració. Però aviat s'ampliaren a responsable de la gestió del patrimoni reial i a d'òrgan de justícia. Per la darrera tasca, es va crear la Cúria del batlle, amb un paper de tribunal ordinari i com a jutge d'apel·lació de les sentències dels batlles de les viles de la resta de l'illa. El batlle era nomenat pel rei, o si no era possible fer-ho directament, a través de la Governació. A partir del 1447 va passar a ser nomenat seguint el règim de sac i sort.
Coincidint amb la senyoria mallorquina de Pere de Portugal (1231-1244), s'instauraren els batles reials que actuaven sobre els termes dels antics juz musulmans de la Part Forana de la porció reial (Inca, Pollença, Sineu, Montuïri i Artà), també els magnats i grans senyors feudals crearen les seves batlies senyorials en els seus dominis, restant el batle de Mallorca la segona instància judicial per sobre dels altres. A partir de l'ordenació de les viles l'any 1300 per part de Jaume II de Mallorca, les batlies foranes reials passaren a coincidir amb les parròquies de tot el territori, ampliant el seu nombre a 33.

## Vegeu també

* Veguer de la Ciutat
* Veguer de Fora
* Batlia d'Inca

## Referències

* 1 2 Urgell Hernández, Ricard. Arxiu del Regne de Mallorca. Conselleria d'Educació i Cultura de les Illes Balears, 2000, p. 26-28. ISBN 84-89754-71-6.
# Lama (budisme)

Lama - en tibetà བླ་མ - és un títol honorífic per als mestres religiosos en el budisme tibetà, atorgat a un monjo, monja o, a les escoles nyingma, kagyu i sakya, a un practicant de tantra per designar un grau de desenvolupament espiritual avançat, i l'autoritat per ensenyar. També pot ser part d'un títol com els de Dalai-lama o Panchen-lama, aplicat al llinatge de lames reencarnats (tulkus). El mot té un significat similar al del sànscrit 'guru'.
A causa d'alguns malentesos provocats pels primers estudiosos occidentals del budisme tibetà, el terme 'lama' ha estat aplicat històricament de manera equivocada als monjos tibetans en general. De la mateixa manera, els primers estudiosos i viatgers occidentals van denominar el budisme tibetà 'lamaisme', sense adonar-se que es tractava d'una forma de budisme; també van ignorar la diferència entre aquest budisme tibetà i el Bön. així, el terme 'lamaisme' avui és considerat com a pejoratiu.

## Referències

* ↑ «Lama (budisme)». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
Viccionari
# Nicetes Coniata

Nicetes Coniata o Nicetes Acominat (Nicetas Choniates o Nicetas Acominatus, (en grec medieval Νικήτας Ἀκομινάτος) va ser un historiador romà d'Orient nadiu de Cones (Χωναί o Χῶναι, Khone, l'antiga Colosses) a Frígia, que va néixer cap a la meitat del segle xii. Era descendent d'una família noble.
Va ser governador de Filipòpolis, nomenat el 1189 per l'emperador Isaac II Àngel (1185-1195) quan els búlgars estaven revoltats i l'emperador Frederic I del Sacre Imperi s'acostava aquell any amb un exèrcit de cent cinquanta mil homes. També va ser logoteta, (equivalent a ministre o secretari d'estat), praefectus sacri cubiculi (o encarregat de la cambra reial), i va tenir altres càrrecs d'importància. Va portar el títol de senador.
Era a Constantinoble l'any 1204 quan va ser ocupada pels llatins en la Quarta Croada i en va fer una esplèndida narració sens dubte molt fidel. Van cremar el seu palau en la lluita, però va poder escapar després de moltes aventures perilloses, amb la seva família cap a Nicea amb l'ajut d'un mercader venecià. A Nicea va viure a la cort de l'emperador Teodor I Làscaris i va seguir escrivint el gran treball històric que portava el seu nom. Va morir a Nicea probablement després del 1216. S'ha buscat la seva tomba sense resultats.
La seva obra bàsica es titula Història, corol·lari de deu obres d'un o més llibres cadascuna (21 en total) que narren les biografies i els fets dels emperadors entre 1118 i 1206: Joan II Comnè (1118-1143), en un sol llibre. Manuel I Comnè (1143-1180), en set llibres. Aleix II Comnè (1180-1183), en un sol llibre. Andrònic I Comnè (1183-1185) en dos llibres. Isaac II Àngel (1185-1195), en tres llibres. Aleix IV Àngel (1195-1203), en tres llibres. Isaac II Àngel i el seu fill Aleix (1203-1204), en un sol llibre. Aleix V Ducas (1204), en un sol llibre. Segueix un llibre que porta per títol Urbs Capta, o els esdeveniments durant i immediatament després de la presa de Constantinoble l'any 1204, en un sol llibre, i finalitza l'obra amb Balduí I de Constantinoble (1204-1206) primer emperador llatí, en un sol llibre.
També va escriure un Θησαυρὸς ὀρθοδοξίας (Thissavrós Orthodoxias) en 27 llibres i algunes produccions menors. El seu germà gran Miquel Coniata va escriure Μονοδία sobre la vida de Nicetes, en vers bombàstic.

## Referències

* 1 2 Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. Vol. II. Londres: Taylor and Walton, 1846, p. 1183.
* ↑ «376 — La IV Croada». En guàrdia!. Catalunya Ràdio, 17 juliol 2011. [Consulta: 3 novembre 2023].
# Wei

«Wei» té aquests significats:
* Toponímia:
** Wei (Dingling), estat de l'ètnia Dingling que existí durant el període dels Setze Regnes (388 - 392)
** Estat de Wei (Regnes Combatents), estat del Període dels Regnes Combatents que existí durant els anys 403 i 225 aC, entre els estats de Qin i Qi, que comprenia les modernes àrees de Henan, Hebei, Shanxi i Shandong
** Cao Wei, imperi durant el període dels Tres Regnes, amb capital a Luòyáng que existí durant els anys 220 i 265 aC
** Riu Wei, riu que discorre pel centre-oest de la Xina, el major afluent del riu Groc
** Wei (Primaveres i Tardors), estat existent entre els anys 1040 i 209 aC, durant període de Primaveres i Tardors, a l'actual província de Henan, Xina
* Dinasties:
** Dinastia Wei
** Wei occidentals o Si Wei, dinastia del nord de la Xina existent del 534 al 557 creada per divisió de l'antiga dinastia Wei, i va dominar el Shensi i el Kansu amb capital a Txang-ngan
** Wei orientals o Tong Wei, dinastia del nord de la Xina existent del 534 al 550 creada per divisió de l'antiga dinastia Wei, i va dominar el Hopei, Shansi, Shantung i Honan amb capital a Txang-tö
** Wei del Nord o Tuoba Wei, Wei posteriors o Yuan Wei, dinastia que va governar la Xina del 386 fins al 534
* Biografies:
** Rei Wei de Qi, rei de l'estat de Qi (356 - 320 aC o del 378 al 343 aC) durant el període dels Regnes Combatents, quan Qi era un dels estats més poderosos de la Dinastia Zhou
** Wei Guan (220 - 291 dC), funcionari de Cao Wei durant el període dels Tres Regnes, serví a la Dinastia Jin després del final de Cao Wei
** Wei Jingsheng (Pequín, 1950), dissident i activista en favor dels drets humans xinès
** Wei Qing (Linfen, Shanxi, ? - 106 aC), general que va viure durant la Dinastia Han Occidental
** Wei Xu, general sota el senyor de la guerra menor Lü Bu durant el període de la Dinastia Han Oriental
** Wei Yan (? - 234), general de Shu Han durant el període dels Tres Regnes
** Wei Yi (1999), escacs xinès, que té el títol de Gran Mestre des de 2013. L'1 de març de 2013 va
** Dian Wei (? - 197), guerrer durant la Dinastia Han Oriental i l'era dels Tres Regnes de la Xina
** Jiang Wei (202 - 264), general i més tard regent de Shu Han durant el període dels Tres Regnes de la Xina
** Pang Wei (1986, Baoding, Hebei), tirador olímpic xinès
** Ran Wei (? - 352), cap militar durant l'era dels Setze Regnes i emperador de l'estat de curta durada de Ran Wei
** Sima Wei (271 - 291), príncep imperial durant la Dinastia Jin (265-420)
** Tang Wei (1979), actriu xinesa
** Wang Wei (701 - 761), poeta, músic, pintor
** Wu Wei (~ 1459, Wuchang, Hubei - 1508), pintor paisatgista durant la dinastia Ming
** Xiahou Wei, oficial de Cao Wei durant l'era dels Tres Regnes
** Xu Wei (1521, Shanying, Zhejiang - 1593 ?), pintor, poeta i escriptor durant la dinastia Ming. Va néixer el, actualment Shaoxing
** Yang Wei (gimnasta) (Xiantao, República Popular de la Xina, 1980), gimnasta artístic xinès
** Zhou Wei Hui （Ningbo, 1973), escriptora xinesa
# Gilbert (Minnesota)

Gilbert és una població dels Estats Units a l'estat de Minnesota. Segons el cens del 2000 tenia 1.847 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Gilbert tenia 1.847 habitants, 842 habitatges, i 495 famílies. La densitat de població era de 60,5 habitants per km².
Dels 842 habitatges en un 24,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 46,2% hi vivien parelles casades, en un 8,3% dones solteres, i en un 41,2% no eren unitats familiars. En el 37,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 19,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,19 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,88.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 21,1% tenia menys de 18 anys, un 8% entre 18 i 24, un 25,6% entre 25 i 44, un 23,8% de 45 a 60 i un 21,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 42 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 94,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 35.859 $ i la renda mediana per família de 44.931 $. Els homes tenien una renda mediana de 40.625 $ mentre que les dones 19.333 $. La renda per capita de la població era de 17.407 $. Entorn del 9% de les famílies i el 13,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Gilbert». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Gilbert». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 7 agost 2010].
# Beatrice Duodu Owusu

Beatrice Duodu Owusu (Ghana, 1996) és una periodista especialitzada en periodisme social i presentadora de televisió catalana d'origen ghanès.
Va arribar al país quan tenia 4 anys, però no va rebre la nacionalitat espanyola fins al 2020. Viu a Vic. El seu treball se centra en la lluita antiracista. A banda, ha fet de moderadora i conferenciant en diversos esdeveniments relacionats, com ara el 2024 en una conversa de la Fira Literal amb Angela Davis i Jule Goikoetxea.
Es va llicenciar amb honors en Periodisme a la Universitat Autònoma de Barcelona el 2018. El seu treball de final de grau, titulat On són les dones negres? Feminisme africà i la representació de les dones africanes a la premsa catalana, va ser guardonat com un dels millors amb perspectiva de gènere. Tracta sobre la infrarepresentació de les dones negres als diaris catalans i la mala visibilitat que se'ls dona quan hi apareixen, elaborant un retrat del paper històric del feminisme africà comparar-ho amb la representació de les dones africanes a la premsa catalana.
És la primera dona negra a presentar un programa de TV3, concretament la roda nocturna del canal 3/24, d'ençà del 3 d'octubre del 2022. S'ha equiparat aquesta fita a la incorporació imminent de Maria Bouabdellah Shaimi al SX3. Abans, el 2019, havia participat en Planta Baixa i havia treballat com a reportera, locutora i redactora per a RAC1, RTVE, la revista del Col·legi de Periodistes de Catalunya i El 9 Nou. També ha col·laborat amb Media.cat i el Teatre Barcelona.

## Referències

* 1 2 «Aplaudeixen a TV3 per situar a la primera presentadora negra als seus informatius: "Ja era hora!"». El Món de la Tele, 04-10-2022. [Consulta: 4 octubre 2022].
* 1 2 Villanueva, Marc. «TV3 tria la primera presentadora negra a fer l'Informatiu de la nit, la Bea de Vic». El Nacional, 04-10-2022. [Consulta: 4 octubre 2022].
* 1 2 «curricula metropoli diversa» (PDF). Consorci Universitat Internacional Menéndez Pelayo Barcelona. [Consulta: 4 octubre 2022].
* ↑ «Convidats». Moritz Feed Dog. [Consulta: 4 octubre 2022].
* ↑ «Per molts anys de lluites. Angela Davis conversa amb Bea Duodu Owusu i Jule Goikoetxea - Fira Literal 2024». Fira Literal, 2024. [Consulta: 26 maig 2024].
* ↑ «L’exalumna de la facultat Beatrice Duodu col·labora a l’Especial Electoral de TV3». Universitat Autònoma de Barcelona, 29-05-2019. [Consulta: 4 octubre 2022].
* 1 2 Duodu, Beatrice; Carrillo Pérez, Nereida. On son les dones negres? Feminisme africà i la representació de les dones africanes a la premsa catalana, 2018.
* ↑ «Es lliuren els premis als millors TFG amb perspectiva de gènere». Universitat Autònoma de Barcelona, 27-11-2018. [Consulta: 4 octubre 2022].
* ↑ «beatrice duodu». Col·legi de Periodistes de Catalunya. [Consulta: 4 octubre 2022].
* ↑ «Beatrice Duodu, la primera dona negra que presenta les notícies al 3/24». Regió7, 04-10-2022. [Consulta: 4 octubre 2022].
* ↑ Puig, Francesc. «Beatrice Duodu, la primera mujer negra que presenta el 3/24» (en castellà). La Vanguardia, 04-10-2022. [Consulta: 4 octubre 2022].