OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Delano (Minnesota)

Delano és una població dels Estats Units a l'estat de Minnesota. Segons el cens del 2000 tenia 3.837 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Delano tenia 3.836 habitants, 1.368 habitatges, i 986 famílies. La densitat de població era de 576,4 habitants per km².
Dels 1.368 habitatges en un 45,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 60,5% hi vivien parelles casades, en un 8,3% dones solteres, i en un 27,9% no eren unitats familiars. En el 22,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,8 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,37.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 33,5% tenia menys de 18 anys, un 6,8% entre 18 i 24, un 35,4% entre 25 i 44, un 17,1% de 45 a 60 i un 7,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 31 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 94,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 52.917 $ i la renda mediana per família de 63.011 $. Els homes tenien una renda mediana de 40.902 $ mentre que les dones 30.562 $. La renda per capita de la població era de 21.538 $. Entorn de l'1,1% de les famílies i el 2,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Delano». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Delano». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 7 agost 2010].
# Deephaven (Minnesota)

Deephaven és una població dels Estats Units a l'estat de Minnesota. Segons el cens del tenia 3.853 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Deephaven tenia 3.853 habitants, 1.373 habitatges, i 1.098 famílies. La densitat de població era de 635,7 habitants per km².
Dels 1.373 habitatges en un 42,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 71,7% hi vivien parelles casades, en un 5,9% dones solteres, i en un 20% no eren unitats familiars. En el 16,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 6,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,79 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,16.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 30,5% tenia menys de 18 anys, un 3,7% entre 18 i 24, un 25,2% entre 25 i 44, un 29,8% de 45 a 60 i un 10,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 94,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 101.278 $ i la renda mediana per família de 107.422 $. Els homes tenien una renda mediana de 71.181 $ mentre que les dones 42.297 $. La renda per capita de la població era de 58.544 $. Entorn de l'1% de les famílies i el 2,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Deephaven». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Deephaven». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 7 agost 2010].
# Balsamocarpon

Balsamocarpon és un gènere monotípic de planta de la família de les lleguminoses. La seva única espècie és Balsamocarpon brevifolium, endèmica de Xile (Regió d'Atacama i Coquimbo). Es troba al centre i sud de la Regió d'Atacama i al nord de la de Coquimbo. Se l'utilitza per a fer carbó i, antigament, es collien els fruits dels que s'obtenien tanins.
És un arbust d'1-2 m d'alçada de brancatge, tenint a les branques petits tubercles groguencs, amb fins a 3 espines fines i que cauen, de 3 a 5 mm. Fulles verd fosques, de 3 a 8 mm de longitud amb 3-4 parells de folíols, el·líptic-obovades a orbiculars, alternes, disposades en braquiblasts. Flors de 8 a 12 mm; calze amb 5 sèpals pubescents; corol·la amb pètals grocs, el central-superior amb una taca vermellosa, 10 estams i un estil. Floreix des d'agost a novembre. El fruit és un loment de 2,5-4 x 1,5 cm, gruixut, de coberta dura i color vermellós, ric en tanins i amb llavors aplanades al seu interior, i rep el nom de "taco".

## Referències

* ↑ «Balsamocarpon» a EOL. Data consulta: 04 d'abril de 2014.
* ↑ Balsamocarpon brevifolium a www.ars-grin.gov
* ↑ ChileBosque

## Bibliografia

* Lewis, G.P. (1994) Personal communication
* Boeclke, O. (1946) Darwiniana 7 (2): 240-321 Est. Morfologico Semillas Mim. y Cae
* Marticorena, C. & Quezada, M. (1985) Gayana, Bot. 42: 1-157 Catalogo de la flora vascular de Chile
# Corcoran (Minnesota)

Corcoran és una població dels Estats Units a l'estat de Minnesota. Segons el cens del tenia 5.630 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Corcoran tenia 5.630 habitants, 1.784 habitatges, i 1.512 famílies. La densitat de població era de 60,8 habitants per km².
Dels 1.784 habitatges en un 47,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 76,5% hi vivien parelles casades, en un 5% dones solteres, i en un 15,2% no eren unitats familiars. En el 10,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 2,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,16 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,42.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 32,7% tenia menys de 18 anys, un 6,8% entre 18 i 24, un 31,6% entre 25 i 44, un 24,4% de 45 a 60 i un 4,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 108,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 78.984 $ i la renda mediana per família de 81.322 $. Els homes tenien una renda mediana de 46.491 $ mentre que les dones 34.078 $. La renda per capita de la població era de 29.467 $. Entorn del 0,5% de les famílies i el 0,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Corcoran». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Corcoran». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 7 agost 2010].
# Batalla de Ramla

Batalla de Ramla es pot referir a tres batalles entre els croats i els fatimites d'Egipte que van tenir lloc en Ramleh o Ramal·lah, Palestina, en els anys 1101, 1102 i 1105.

## Primera batalla de Ramla

El 7 de setembre del 1101 260 cavallers i 900 soldats d'infanteria del Regne de Jerusalem, comandats pel rei Balduí I, van derrotar un exèrcit deu vegades superior en nombre, mentre que van perdre un terç de la seva plantilla.

## Segona Batalla de Ramla

El 17 de maig del 1102 un exèrcit egipci de gairebé 20.000 homes, comandat per Sharaf, fill del Visir al-Àfdal, va arribar a Palestina i va aconseguir sorprendre a les tropes de Balduí I de Jerusalem a Ramla, prop del port de Jaffa. El rei va escapar només amagant-se entre els joncs. La majoria dels 500 cavallers van ser morts, entre els qui hi havia Esteve II o Esteve Enric de Blois, o bé capturats. Sharaf va poder conquerit Jerusalem, però per la seva indecisió va possibilitar que arribaren reforços francs per mar i va haver de tornar a Egipte. El 1103 i 1104, el visir del Caire va llançar noves expedicions contra els francs que van fracassar (rivalitat entre la flota i l'exèrcit, la mort del general, entre altres circumstàncies).

## Tercera Batalla de Ramla

El 27 d'agost del 1105 Balduí va repel·lir una ofensiva fatimita, amb el suport de l'atabeg de Damasc.

## Bibliografia

* R. E. Dupuy / T. N. Dupuy: The Encyclopedia of Military History. Harper & Row, New York 1977, ISBN 0-06-011139-9.
* Steven Runciman: Geschichte der Kreuzzüge. Dtv, München 2003, ISBN 3-423-30175-9, 6. Buch, 5. Kapitel.
* R. C. Smail: Crusading Warfare 1097-1193. Barnes & Noble Books, New York (1956) 1995, ISBN 1-56619-769-4.
# Oxidació

L'oxidació és el procés electroquímic pel qual un ió o àtom perd un o diversos electrons. Amb caràcter general és un terme químic emprat inicialment per designar les reaccions de combinació de l'oxigen amb qualsevol element o compost. Actualment és aplicat a qualsevol transformació en la qual un element augmenta el seu nombre d’oxidació. Són també considerades com a oxidacions moltes reaccions de la química orgànica en les quals no es produeix una pèrdua formal d’electrons, però sí un desplaçament d’aquests dins la molècula, com ara l'halogenació d’un doble enllaç (electronegativitat). Atès que l’oxidació representa una pèrdua d’electrons i que aquests han d’ésser guanyats per un altre element (oxidant), tota oxidació va acompanyada d’una reducció (oxidoreducció).
L'oxidació implica l'augment de l'estat d'oxidació. És el procés invers i associat de la reducció. Quan un ió o àtom s'oxida:
* «Perd» electrons.
* Actua com a agent reductor.
* És oxidat per un agent oxidant.
* Augmenta el seu estat o nombre d'oxidació.
Per exemple, el ferro (II) pot ser oxidat a ferro (III):
    ${\ce {Fe^{2+}-> Fe^{3+}+ e-}}$
Quan el ferro de l'hemoglobina s'oxida, aquesta es transforma en metahemoglobina i perd la seva capacitat d'unir-se a l'oxigen.

## Reacció, procés i estat d'oxidació

Reacció d'oxidació reducció:Una reacció d'oxidació reducció, reacció d'oxidoreducció, o simplement reacció redox, és aquella reacció química en la qual hi ha una transferència electrònica entre els reactius, donant lloc a un canvi en els seus estats d'oxidació pel que fa als productes
Procés d'oxidació avançat:Els Processos d'Oxidació Avançada (PAO) o processos oxidatius avançats són aquells en els que es generen radicals hidroxils amb l'objectiu de degradar tots aquells compostos orgànics i inorgànics que no han estat oxidats mitjançant processos d'oxidació convencionals.
Estat d'oxidació:L'estat d'oxidació o nombre d'oxidació es defineix com la suma de càrregues positives i negatives d'un àtom, la qual cosa indirectament indica el nombre d'electrons que l'àtom ha acceptat o cedit. L'estat d'oxidació és una aproximació conceptual, útil per exemple quan es produïxen processos d'oxidació i reducció (processos redox).

## Referències

* ↑ «Oxidació». Diccionari enciclopèdic. enciclopèdia.cat GEC, 2020. [Consulta: 10 febrer 2021].

## Vegeu també

* Procés d'oxidació avançat
# Redundància informàtica

La redundància informàtica és una repetició tendent a fer intel·ligible o més fàcilment intel·ligible un missatge, des del punt de vista de la teoria de la Informació.
Parlem de redundància informàtica quan un conjunt de dades digitals conté errors que fan més complicada la lectura, però normalment, gràcies al context podem esbrinar quina és la informació que falta.
Actualment tots els sistemes de detecció d'errors informàtics estan basats en la idea d'afegir redundància en la informació on es detecta l'error, és a dir, es busca en el context la informació que aclareix l'error i es repeteix (com en el llenguatge, la redundància és la repetició d'informació que es podria evitar degut a que ja s'entén per context).
Tot i ser beneficiosa per la detecció i correcció d'errors informàtics, la eliminació d'informació redundant és crucial per a la compressió d'informació, ja que la informació és repetida i evident en el set context, la podem eliminar per tal de minimitzar l'espai que ocupa aquesta informació.

## Tipus de redundància

* Redundància total: S'observa aquest tipus de redundància en aquelles situacions a les quals es repeteix tant la funcionalitat com elements d'interacció. Podríem pensar en un cercador que ens dona "x" resultats per a una mateixa paraula i que en aquest context comunicatiu a la xarxa es repeteix la informació en moltes pàgines web.
* Redundància funcional: S'observa en aquella situació on tan sols es repeteix la funcionalitat.
Equival a la reducció informativa respecte a la quantitat d'informació que podria haver-se transmès mitjançant la mateixa quantitat de senyals si tots ells hagueren estat elegits com igualment probables.
La redundància assegura les condicions de transmissió d'un missatge contrarestant el soroll, és a dir, les pertorbacions o distorsions no intencionades que afecten al canal (el sistema físico-tècnic que serveix de vehicle als senyals).

## Referències

* ↑ «Compresión de la información de vídeo» (en castellano). J. M. Lova. Arxivat de l'original el 2018-10-25. [Consulta: 20 desembre 2019].
# Genesee (Idaho)

Genesee és una població dels Estats Units a l'estat d'Idaho. Segons el cens del 2000 tenia 946 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Genesee tenia 946 habitants, 355 habitatges, i 275 famílies. La densitat de població era de 561,9 habitants/km².
Dels 355 habitatges en un 41,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 67,6% hi vivien parelles casades, en un 6,8% dones solteres, i en un 22,5% no eren unitats familiars. En el 18,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 5,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,66 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,04.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 30,5% tenia menys de 18 anys, un 4,5% entre 18 i 24, un 33,5% entre 25 i 44, un 23,8% de 45 a 60 i un 0% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 102,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 42.167 $ i la renda mediana per família de 47.794 $. Els homes tenien una renda mediana de 32.500 $ mentre que les dones 25.865 $. La renda per capita de la població era de 19.576 $. Aproximadament el 4,4% de les famílies i el 6,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Genesee». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 4 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Genesee». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Cos consular a Barcelona

El Cos consular a Barcelona és el cos consular de Barcelona, que amb prop d'un centenar de consolats, el 2009 era el tercer més important del món. Els seus membres treballen per la projecció de Barcelona i els intercanvis internacionals de l'economia, la cultura, la ciència i la societat catalanes. El 2009 va rebre la Creu de Sant Jordi «en reconeixement a [sic] la representació col·lectiva dels estats acreditats diplomàticament a la capital de Catalunya».
Barcelona és la tercera ciutat que no és capital d'Estat, darrere de Hong Kong, Nova York i Hamburg, amb més representació consular. Aquestes oficines i agents consulars a Catalunya són actors clau en el desplegament de les relacions bilaterals amb els estats respectius. El Govern de Catalunya veu en aquesta potent estructura consular una gran oportunitat per vehicular amb veu pròpia les relacions amb Catalunya i constitueix un important revulsiu per als intercanvis culturals i econòmics amb els països que representa.
A més del manteniment de relacions bilaterals amb cada un d'aquestes representants, el Govern impulsa projectes en conjunt per incidir en el seu coneixement i implicació en la realitat de Catalunya i establir protocols d'actuació que contribueixin a facilitar-los al màxim la seva feina.

## Referències

* ↑ «El Govern distingeix amb la Creu de Sant Jordi 27 personalitats i 15 entitats». Gencat, 2006 [Consulta: 8 abril 2015].
* 1 2 «Cos consular acreditat a Catalunya». gencat. Gencat. Arxivat de l'original el 12 d'abril 2015. [Consulta: 8 abril 2015].
# Fortalesa de Bashtovë

La fortalesa de Bashtovë (en albanès: Kalaja e Bashtovës) és una fortalesa quadrangular medieval situada a prop de la desembocadura del riu Shkumbin al mar Adriàtic, al centre d'Albània. Forma part de la llista indicativa d'Albània per tal de ser inclòs a la llista de Patrimoni de la Humanitat de la UNESCO.
La fortalesa està construïda sobre un terreny fèrtil i pla a l'est de la desembocadura del riu Shkumbin. Les ruïnes es troben a uns 2 quilòmetres del poble de Vilë-Ballaj al comtat de Tirana. En línia recta, es troba a 36 quilòmetres al nord de Fier, 20 quilòmetres al nord-oest de Lushnjë, 15 quilòmetres al sud de Kavajë i 40 quilòmetres al sud-oest de Tirana.

## Història

Anteriorment, durant l'Edat Mitjana, la regió de Bashtovë era famosa per ser un port comercial i un centre d'exportació de cereals. L'origen de la fortalesa ha estat durant un temps objecte de disputa entre els historiadors. Segons Gjerak Karaiskaj, la fortalesa inicial es va construir quan la regió formava part de l'Imperi Venecià. No obstant això, Alain Ducellier afirmava que els venecians havien construit la fortalesa sobre una estructura anterior, datada del segle VI, quan la zona estava sota l'Imperi Romà d'Orient durant la dinastia justiniana.
La fortalesa és una estructura rectangular orientada de nord a sud. Té tres entrades, ubicades a les parets nord, oest i est, de les quals encara es conserven restes arqueològiques ben preservades. Les parets tenen 9 metres d'altura i l'interior mesura aproximadament 60 per 90 metres. Al nord i a l'est, s'alcen torres rodones, cadascuna d'elles de 12 metres d'altura.

## Actualitat

Recentment s'ha previst que la fortalesa de Bashtovë sigui implementada per a la rehabilitació d'EU4Culture.

## Vegeu també

* Llista del Patrimoni de la Humanitat d'Albània

## Referències

* ↑ «The Castle of Bashtova» (en english). whc.unesco.org.
* ↑ James Pettifer. Albania & Kosovo – Blue Guide (en english). London: A & C Black, 2001. ISBN 0713650168.
* ↑ «Kalaja e Bashtovës, Kavajë» (en albanian). mtkrs.gov.al. Arxivat de l'original el 2 November 2013.
* ↑ Karaiskaj, Gjerak. «Kështjella e Bashtovës, pages 5-6». Monumentet. Arxivat de l'original el 2013-11-02.
* ↑ Oliver Gilkes. Albanian – An Archaeological Guide (en english). London: I. B. Tauris, 2013, p. 64–66. ISBN 9781780760698.
# A Veiga

A Veiga és un municipi de la Província d'Ourense a Galícia. Pertany a la Comarca de Valdeorras. El municipi es troba en una zona d'alta muntanya, la serra d'O Eixo, i compta amb el cim més alt de Galícia, Pena Trevinca (2.124 metres), així com amb l'embassament de Prada (encoro de Prada), que aprofita el curs del riu Xares, un afluent del riu Bibei, i la presa del qual, construïda en l'any 1958, va submergir el poble d'Alberguería el 9 de maig de 1959.
Evolució demogràfica :
| 1900 | 1930 | 1950 | 1981 | 2001 | 2011 | 2021 |
| 6.977 | 6.742 | 6.357 | 3.513 | 1.408 | 1.048 | 886 |
| Fonts:INE(Els criteris de registre censal variaren i les dades de l'INE poden no coincidir.) |||||||

## Subdivisions municipals

Subdivisions municipals.
| CP | Parròquia | Entitat de població | Població (2009) |
| 32357 | San Fiz (Santa Catalina) | San Fiz | 5 |
| 32360 | Veiga, A (Santa María) | Veiga, A | 267 |
| 32365 | Ponte, A (Santa María Magdalena) | Ponte, A | 39 |
| 32365 | Requeixo (San Andrés) | Requeixo | 28 |
| 32365 | San Lourenzo (San Lourenzo) | San Lourenzo | 47 |
| 32365 | Xares (Santa María) | Xares | 73 |
| 32366 | Curra (San Miguel) | Curra | 7 |
| 32366 | Espiño (San Vicente) | Espiño | 40 |
| 32366 | Hedreira (Santa Columba) | Hedreira | 14 |
| 32366 | Lamalonga (Santa María) | Lamalonga | 52 |
| 32366 | Prado (San Esteban) | Prado | 28 |
| 32366 | Vilanova (San Pedro) | Vilanova | 28 |
| 32367 | Candeda (San Miguel) | Candeda | 15 |
| 32367 | Casdenodres (San Salvador) | Casdenodres | 42 |
| 32367 | Castromarigo (San Miguel) | Castromarigo | 30 |
| 32367 | Meda (Santa María) | Meda | 31 |
| 32367 | Prada (San Andrés) | Poboado de Prada | 4 |
| 32367 | Prada (San Andrés) | Prada | 29 |
| 32367 | Riomao (Santo Tomás) | Riomao | 4 |
| 32368 | Carracedo (San Miguel) | Carracedo | 19 |
| 32368 | Castromao (Santa María) | Castromao | 44 |
| 32368 | Corexido (San Esteban) | Corexido | 11 |
| 32368 | Meixide (Santa María) | Meixide | 11 |
| 32368 | Pradolongo (San Pedro) | Pradolongo | 27 |
| 32368 | Santa Cristina (San Tirso) | Santa Cristina | 15 |
| 32368 | Vilaboa (Santa Lucía) | Vilaboa | 6 |
| 32369 | Baños (San Félix) | Baños | 68 |
| 32369 | Corzos (Santiago) | Corzos | 59 |
| 32369 | Seoane (San Xoan) | Seoane | 23 |
| 32369 | Valdín (Santa María) | Valdín | 40 |

## Referències

* 1 2 «A Veiga - Premios mejor pueblo del año» (en espanyol europeu). [Consulta: 15 novembre 2024].
* ↑ «A Veiga (Ourense/Orense) - Planes e información turística | Guía Repsol» (en espanyol europeu). [Consulta: 15 novembre 2024].
* ↑ «Edició de la pàgina «A Veiga» - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure». [Consulta: 15 novembre 2024].
# Franklin (Idaho)

Franklin és una població dels Estats Units a l'estat d'Idaho. Segons el cens del 2000 tenia 641 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Franklin tenia 641 habitants, 195 habitatges, i 156 famílies. La densitat de població era de 325,6 habitants/km².
Dels 195 habitatges en un 47,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 69,2% hi vivien parelles casades, en un 5,1% dones solteres, i en un 20% no eren unitats familiars. En el 17,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 10,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,29 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,79.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 40,1% tenia menys de 18 anys, un 8,9% entre 18 i 24, un 26,8% entre 25 i 44, un 14,7% de 45 a 60 i un 9,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 26 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 101 homes.
La renda mediana per habitatge era de 33.026 $ i la renda mediana per família de 34.191 $. Els homes tenien una renda mediana de 27.417 $ mentre que les dones 24.000 $. La renda per capita de la població era de 10.346 $. Aproximadament el 10,9% de les famílies i el 14,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Franklin». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 4 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Franklin». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.