# Casa Taxonera

La casa Taxonera és un edifici situat a la cantonada dels carrers d'en Tarròs i del Forn de la Fonda de Barcelona, catalogat com a bé cultural d'interès local.

## Història

El 1684, Magí Barrera, ciutadà honrat de Barcelona, va adquirir una propietat als carrers d'en Tarròs i del Forn de la Fonda al prevere Francesc Pascual, i l'any següent, va permutar un hort per una altra peça de terreny al forner Jaume Terradellas. Entre aquesta data i la seva mort el 1710, hi va fer construir part de la cambra principal, l'escala noble, una sala amb balcó al carrer del Forn de la Fonda, i a sota, dues cambres d'estudi, així com el jardí elevat, assentat sobre un porxo medieval.
El 1711, el seu germà Baltasar Barrera i Bofarull, també ciutadà honrat i conseller tercer de la ciutat el 1708, va vendre la finca a la vídua Narcisa Massana, prèvia renúncia d'aquesta a l'herència del seu marit a canvi de la institució d'un censal al seu favor. Posteriorment, va passar a la seva neboda Maria Vicenta Bertran i Massana, casada amb Antoni de Vilana i de Cordelles-Giudice. La seva filla Maria Ignàsia de Vilana i Bertran es va casar amb Melcior de Figuerola i de Blanes, coronel de Dragons del regiment de Mèrida. Morta el 1769, la finca va ser heretada pel seu fill Vicenç Antoni de Figuerola i de Vilana, que el 1771 la va establir en emfiteusi al corredor reial de canvis Josep Taxonera, amb l'obligació d'invertir-hi 6.800 lliures en millores.
El 1773, aquest va demanar permís per a posar un guardarrodes a la cantonada, i novament el 1774 per a obrir-hi dos portals i canviar la llosana de pedra d'un balcó per una de ferro. El 1785 va demanar permís per a fer-hi noves reformes, i el 1793, el Diario de Barcelona anunciava la venda de cigrons de Sevilla al seu magatzem. El 1828, després de la caiguda d'una part de ràfec al carrer d'en Tarròs, la vídua Maria Alberta Vidal va demanar permís per a enderrocar-ne la porció restant i construir-hi una tortugada, a càrrec del mestre de cases Anton Benesach.
El 1843, el notari Ramon Taxonera va demanar permís per a remuntar-hi un tercer pis, i posteriorment, la propietat va ser heretada per l'advocat Adolf Taxonera i Pich. El 1857 hi havia la fàbrica de teixits de Joan Carbó i Martí i el molí de drogues d'Esteve Font i Cia, i el 1863 la de teixits de cotó de Pau Corriols, succeït per Espiridó Corriols. També hi hagueren, en diferents èpoques, els magatzems d'oli i sabó de Serapi Pou i Venceslau Verdalet, i el de carbó d'Antoni Vieta.
L'edifici fou inclòs al Catàleg de Patrimoni del 1979, però el PERI de la Plaça de Sant Cugat, dels arquitectes Jaume Artigues i Miquel Roig (1992), en preveia l'enderrocament (prèvia descatalogació). Finalment, aquest pla fou anul·lat pel TSJC, que va estimar el recurs contenciós administratiu interposat pels propietaris d'un altre edifici afectat. El 2008, la finca fou inclosa en una modificació del Pla General Metropolità per a destinar-la a habitatge social.

## Descripció

A la façana del carrer d'en Tarròs hi ha un portal d'arc escarser que duu al pati central amb escala noble, propis de l'arquitectura civil del segle xvii. La façana principal compta també amb dos portals més del mateix tipus i una fornícula buida sobre el portal principal. Als dos primers pisos hi ha balcons de llosana de pedra, i al tercer, una remunta del segle xix, grans finestrals d'obrador.
Arran de l'enderrocament de la finca veïna del carrer del Forn de la Fonda, 4 s'hi poden veure (parcialment enterrats sota el paviment) un arc de mig punt i un altre apuntat, que formaven part d'un porxo medieval (segles xiii-xiv) sobre el qual s'assenta el jardí elevat.

## Vegeu també

* Sant Cugat del Rec
* Castellnou de la Plana
* Casa Cervelló-Giudice
* Torre Vilana

## Referències

* 1 2 3 4 «Edifici d'habitatges al carrer Tarròs, 6». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.
* ↑ AHPB, notari Joan Pere Fabra, 08-01-1684.
* ↑ AHPB, notari Isidre Famadas, 13-06-1685.
* 1 2 AHPB, notari Joan Costa, manual 1.026/26, f. 232-238, 11-07-1771.
* 1 2 3 4 «Carrer Tarròs 6». Carta Arqueològica de Barcelona. Servei d'Arqueologia de Barcelona (CC-BY-SA via OTRS).
* ↑ Morales Roca, Francisco José. Próceres habilitados en las Cortes del Principado de Cataluña, siglo XVII (1599-1763), tomo II. Madrid: Hidalguía, 1983, p. 157.
* ↑ Capmany, Antoni. Memorias historicas sobre la marina, comercio, y artes de la antigua ciudad de Barcelona, 1792, p. 119.
* ↑ AHPB, notari Francesc Bonaventura Torras, manual 885/25, f. 285-292, 15-08-1711.
* ↑ «Maria Vicenta BERTRAN y MASSANA». geneanet. Martín Rodríguez.
* ↑ «Antoni de VILANA y de CORDELLES JUDICE». geneanet. Martín Rodríguez.
* ↑ «Ignacia de VILANA y BERTRAN». geneanet. Martín Rodríguez.
* ↑ «Melchor de FIGUEROLA y BLANES». geneanet. Martín Rodríguez.
* ↑ Rovira i Gómez, Salvador-J. Rics i poderosos, però no tant: La noblesa a Tarragona i comarca al segle XVIII. Tarragona: Publicacions URV. Cercle d'Estudis Històrics i Socials «Guillem Oliver» del Camp de Tarragona, 2019, p. 93.
* ↑ «Certificat de sepultura de Maria Ignàsia de Figuerola i de Vilana». todocoleccion.net, 03-04-1769.
* ↑ «Vicente-Antonio de Figuerola y Vilana». geneanet. María Pilar de Olivar Vivó.
* ↑ «Josep Taxonera. Corredor de canvis. Tarròs. Posar guarda-rodes». C.XIV Obreria C-4/1773-68. AHCB, 07-07-1773.
* ↑ «Josep Taxonera. Corredor Reial de Canvis. Tarròs. Obrir dos portals, canvi ar un balcó de pedra per un de ferro». C.XIV Obreria C-6/1774-74. AHCB, 21-06-1774.
* ↑ «Joseph Taxonera. Corredor Reial de Canvis. Tarròs i Forn de la Fonda. Casa. Fer i variar obertures». C.XIV Obreria C-39/1785-209. AHCB, 21-10-1785.
* ↑ Diario de Barcelona, 04-02-1793, p. 144.
* ↑ «Maria Alberta Taxonera i Vidal. Tarròs 30. Casa. Enderrocar el ràfec restant i construir la tortugada». C.XIV Obreria C-136/1828-196. AHCB, 22-10-1828.
* ↑ «Registre de numeració dels carrers de Barcelona coetani i anterior a l'any 1853». Districte 2, 124. AMCB, 1853.
* ↑ El Consultor. Nueva guía de Barcelona, 1857, p. 232, 443.
* ↑ «Ramón Taxonera. D'en Tarròs i Forn de la Fonda. Afegir un tercer pis a la casa». Q127 Foment 9/1843. AMCB.
* ↑ Anuario-Riera, 1896, p. 437.
* ↑ La Publicidad (edición mañana), 02-04-1896, p. 1.
* ↑ El Consultor. Nueva guía de Barcelona, 1857, p. 137, 163, 320.
* ↑ El Consultor. Nueva guía de Barcelona. 1863, p. 140, 218.
* ↑ Anuario del comercio, de la industria, de la magistratura y de la administración, 1883, p. 732.
* ↑ El Consultor. Nueva guía de Barcelona, 1857, p. 206, 298.
* ↑ El Consultor. Nueva guía de Barcelona, 1863, p. 132, 232.
* ↑ Anuario del comercio, de la industria, de la magistratura y de la administración, 1882, p. 672.
* ↑ El Consultor. Nueva guía de Barcelona, 1863, p. 135, 136.
* ↑ Hernàndez-Cros, Josep Emili (director). Catàleg del Patrimoni Arquitectònic Històrico-Artístic de la Ciutat de Barcelona. Servei de Protecció del Patrimoni Monumental. Ajuntament de Barcelona, 1987, p. 451.
* ↑ Barcelona: la segona renovació. Sector d'Urbanisme. Ajuntament de Barcelona, 1996, p. 110.
* ↑ «Pla Especial de Reforma Interior de la Plaça de Sant Cugat. Anul.lat per Sentència». Ajuntament de Barcelona, 25-11-1992.
* ↑ «MPGM per a la destinació de finques de Ciutat Vella a Habitatge Social». Ajuntament de Barcelona, 11-06-2008.
* ↑ Angulo, Silvia «Barcelona expropiará diez fincas para hacer pisos sociales». La Vanguardia. Vivir, 08-03-2007, pàg. 3.
* ↑ «Carrer Forn de la Fonda 4». Carta Arqueològica de Barcelona. Servei d'Arqueologia de Barcelona (CC-BY-SA via OTRS).

## Enllaços externs

* «Casa del Forn de la Fonda». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.
* «Arcs de Sant Cugat del Rec». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.