OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cap de l'Horta

El cap de l'Horta, de l'Alcodra o d'Alcodre és un cap de la costa Mediterrània al País Valencià, a la ciutat d'Alacant.
Situat al nord de la ciutat, esdevenint límit septentrional de la badia d'Alacant, i més enllà del cap es troba la platja de Sant Joan. En l'extrem més oriental del cap de l'Horta se situa un far de senyalització per a facilitar la navegació.
El cap de l'Horta presenta en les seues cares meridional i occidental multitud de cales i caletes rocoses, algunes d'elles de difícil accés, i amb freqüència de caràcter nudista. Algunes de les cales més conegudes del cap són:
* Cala de la Palmera
* Cala dels Cantalars
* Cala dels Jueus
El nom del cap s'explica per la proximitat de l'Horta d'Alacant, que juntament amb el Port esdevenen un dels motors històrics de l'economia local. Amb el nom de Cap de l'Horta també es coneix el barri alacantí situat a les proximitats del cap.

## Referències

* ↑ Arxiu de la Corona d'Aragó. [Plano de la comarca por la que discurre el río Montnegre, con la localización del pantano de Tibi que se proyecta] (en valencià), 1585 [Consulta: 10 desembre 2024].
* ↑ Arxiu Municipal d'Alacant. Libre de municions y coses de guerra de la ciutat de Alacant: 1633 fins 1649.
* ↑ «cap de l’Horta». Gran Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 10 setembre 2023].
* 1 2 «Xarxa de Sendes Urbanes: Cap de l'Horta». Ajuntament d'Alacant. [Consulta: 10 setembre 2023].
* ↑ «Playas nudistas en Alicante: dónde están y cómo llegar | Las 30 playas nudistas en la costa de Alicante: de Benidorm a Altea, Jávea o Dénia» (en castellà). Las Provincias, 28-05-2021. [Consulta: 10 setembre 2023].

## Vegeu també

* Cap de l'Horta (barri d'Alacant)
* Badia d'Alacant

## Enllaços externs

* Web de la platja de Sant Joan
# Betanzos Club de Fútbol

El Betanzos Club de Fútbol és un club de futbol amb seu a Betanzos a la comunitat autònoma de Galícia. Fundat l'any 1952, jugua a la Tercera Federació, i celebra els partits a casa a l'Estadi García Hermanos, amb una capacitat de 5.000 localitats.

## Història

Betanzos es va fundar com a Brigantium Club de Fútbol l'any 1952, en substitució del Club Betanzos que es va dissoldre quatre anys abans. El club va canviar al seu nom actual l'any 1992.

## Temporada a temporada

| Temporada | Nivell | Divisió | Lloc |
| 1952–53 | 4 | Serie A | 4t |
| 1953–54 | 4 | Serie A | 2n |
| 1954–55 | 4 | Serie A | 1r |
| 1955–56 | 3 | 3a | 10è |
| 1956–57 | 3 | 3a | 16è |
| 1957–58 | DNP | DNP | DNP |
| 1958–59 | DNP | DNP | DNP |
| 1959–60 | 6 | 2a Reg. | 3r |
| 1960–61 | 5 | 1a Reg. | 1r |
| 1961–62 | 5 | 1a Reg. | 1r |
| 1962–63 | 5 | 1a Reg. | 2n |
| 1963–64 | 5 | 1a Reg. | 1r |
| 1964–65 | 4 | Serie A | 2n |
| 1965–66 | 3 | 3a | 15è |
| 1966–67 | 3 | 3a | 13è |
| 1967–68 | 3 | 3a | 16è |
| 1968–69 | DNP | DNP | DNP |
| 1969–70 | DNP | DNP | DNP |
| 1970–71 | DNP | DNP | DNP |
| 1971–72 | 5 | 1a Reg. | 9è |
| Temporada | Nivell | Divisió | Lloc |
| 1972–73 | 5 | 1a Reg. | 2n |
| 1973–74 | 5 | 1a Reg. | 1r |
| 1974–75 | 5 | 2a Reg. | 4t |
| 1975–76 | 5 | 2a Reg. | 5è |
| 1976–77 | 5 | 2a Reg. | 6è |
| 1977–78 | 6 | 2a Reg. | 7è |
| 1978–79 | 7 | 2a Reg. | 5è |
| 1979–80 | 7 | 2a Reg. | 1r |
| 1980–81 | 6 | 1a Reg. | 17è |
| 1981–82 | 6 | 1a Reg. | |
| 1982–83 | 6 | 1a Reg. | 12è |
| 1983–84 | 6 | 1a Reg. | 13è |
| 1984–85 | 6 | 1a Reg. | 10è |
| 1985–86 | 6 | 1a Reg. | 8è |
| 1986–87 | 5 | Reg. Pref. | 3r |
| 1987–88 | 5 | Reg. Pref. | 2n |
| 1988–89 | 4 | 3a | 13è |
| 1989–90 | 4 | 3a | 8è |
| 1990–91 | 4 | 3a | 15è |
| 1991–92 | 4 | 3a | 18è |
| Temporada | Nivell | Divisió | Lloc |
| 1992–93 | 5 | Reg. Pref. | 1r |
| 1993–94 | 4 | 3a | 7è |
| 1994–95 | 4 | 3a | 8è |
| 1995–96 | 4 | 3a | 9è |
| 1996–97 | 4 | 3a | 5è |
| 1997–98 | 4 | 3a | 4t |
| 1998–99 | 4 | 3a | 13è |
| 1999–2000 | 4 | 3a | 5è |
| 2000–01 | 4 | 3a | 7è |
| 2001–02 | 4 | 3a | 3r |
| 2002–03 | 4 | 3a | 14è |
| 2003–04 | 4 | 3a | 12è |
| 2004–05 | 4 | 3a | 10è |
| 2005–06 | 4 | 3a | 16è |
| 2006–07 | 4 | 3a | 15è |
| 2007–08 | 4 | 3a | 18è |
| 2008–09 | 5 | Pref. Aut. | 3r |
| 2009–10 | 5 | Pref. Aut. | 4t |
| 2010–11 | 5 | Pref. Aut. | 1r |
| 2011–12 | 4 | 3a | 15è |
| Temporada | Nivell | Divisió | Lloc |
| 2012–13 | 4 | 3a | 13è |
| 2013–14 | 4 | 3a | 18è |
| 2014–15 | 5 | Pref. Aut. | 19è |
| 2015–16 | 6 | 1a Aut. | 1r |
| 2016–17 | 5 | Pref. | 13è |
| 2017–18 | 5 | Pref. | 17è |
| 2018–19 | 6 | 1a Gal. | 3r |
| 2019–20 | 6 | 1a Gal. | 2n |
| 2020–21 | 5 | Pref. | 4t |
| 2021–22 | 6 | Pref. | 2n |
| 2022–23 | 6 | Pref. | 2n |
| 2023–24 | 5 | 3a Fed. | 14è |
| 2024–25 | 5 | 3a Fed. | |
* 27 temporades a Tercera Divisió
* 2 temporades a Tercera Federació

## Enllaços externs

* Perfil de l'equip Futbolme (en castellà)
# Maple Plain

Maple Plain és una població dels Estats Units a l'estat de Minnesota. Segons el cens del 2000 tenia 2.088 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Maple Plain tenia 2.088 habitants, 770 habitatges, i 536 famílies. La densitat de població era de 726,3 habitants per km².
Dels 770 habitatges en un 41,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 54,8% hi vivien parelles casades, en un 10,9% dones solteres, i en un 30,3% no eren unitats familiars. En el 25,1% dels habitatges hi vivien persones soles l'11% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,61 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,15.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,9% tenia menys de 18 anys, un 7,5% entre 18 i 24, un 32,3% entre 25 i 44, un 20,2% de 45 a 60 i un 11,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 88,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 50.938$ i la renda mediana per família de 58.977$. Els homes tenien una renda mediana de 40.114$ mentre que les dones 32.121$. La renda per capita de la població era de 22.218$. Entorn del 2,6% de les famílies i el 4,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Maple Plain». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Maple Plain». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 7 agost 2010].
# Albertville (Minnesota)

Albertville és una població dels Estats Units a l'estat de Minnesota. Segons el cens del 2000 tenia 3.621 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Albertville tenia 3.621 habitants, 1.287 habitatges, i 984 famílies. La densitat de població era de 319,2 habitants per km².
Dels 1.287 habitatges en un 49,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 61,4% hi vivien parelles casades, en un 10,7% dones solteres, i en un 23,5% no eren unitats familiars. En el 16,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 2,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,81 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,21.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 34,1% tenia menys de 18 anys, un 8,5% entre 18 i 24, un 41,5% entre 25 i 44, un 10,8% de 45 a 60 i un 5,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 29 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 102,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 58.260 $ i la renda mediana per família de 63.578 $. Els homes tenien una renda mediana de 41.783 $ mentre que les dones 30.244 $. La renda per capita de la població era de 21.424 $. Entorn del 6,7% de les famílies i el 6,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Albertville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Albertville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 7 agost 2010].
# Ratpenat bru dels graners

El ratpenat bru dels graners (Eptesicus serotinus) és una espècie europea d'aspecte robust.

## Descripció

Té ales allargades i una cua que sobrepassa poc més de 3 mm de l'uropatagi. Les orelles són relativament curtes: doblegades endavant arriben a la meitat de la distància entre l'ull i l'extrem del musell. El tragus, de forma més o menys linear i amb la punta arrodonida, fa aproximadament 1/3 de la llargada de l'orella i presenta un petit lòbul a la base.
Pelatge llarg, de color marró fumat pel dors i de color marró groguenc pel ventre, amb una línia de demarcació mal definida entre les dues coloracions. Les orelles i el musell són negres, i el patagi de color marró negrós. Les cries presenten tonalitats més fosques que els adults.
Dimensions corporals: cap + cos (62 - 82 mm), cua (39 - 65 mm), avantbraç (48 - 58 mm) i envergadura alar (315 - 380 mm).
Pes: 15 - 35 g.

## Hàbitat

Ocupa hàbitats diversos, però els que més freqüenta són les llacunes salobres costaneres, els horts i altres llocs habitats, on s'amaga en construccions humanes, forats dels arbres i esquerdes de les roques.

## Distribució

Es troba per la major part dels continents europeu i asiàtic. És present a les Illes Balears.

## Costums

Ix a caçar al capvespre, amb un vol lent, entre els 6 i els 10 m d'altura, que descriu corbes amples.
A l'estiu les femelles poden formar petites colònies de cria que gairebé mai no excedeixen la vintena d'individus.

## Sinònims

* gabonensis, Trouessart, (1897).

## Subespècies

* E. serotinus serotinus, Schreber, (1774).
* E. serotinus andersoni, Dobson, (1871).
* E. serotinus boscai, Cabrera, (1904).
* E. serotinus horikawai, Kishida, (1924).
* E. serotinus pachyomus, Tomes, (1857).
* E. serotinus pallens, Miller, (1911).
* E. serotinus pashtonus, Gaisler, (1970).
* E. serotinus shirazensis, Dobson, (1871).
* E. serotinus turcomanus, Eversmann, (1840).

## Espècies semblants

* Eptesicus isabellinus: abans, E. serotinus isabellinus, Temminck, (1840).
* Els nòctuls de la mateixa mida tenen el tragus en forma de bolet.
* Els ratpenats del gènere Myotis de la mateixa mida tenen el tragus acabat en punta.

## Referències

* ↑ Alcover, 1988, p. 100.

## Bibliografia

* Alcover, Josep Antoni. Els mamífers de les Balears. Palma: Editorial Moll, 1988. ISBN 84-273-0265-7.
* Vigo, Marta: Guia dels mamífers terrestres de Catalunya. Enciclopèdia Catalana, col·lecció Pòrtic Natura, núm. 18. Barcelona, maig del 2002. ISBN 84-7306-680-4, planes 86-87.
* Fordham et al. (2006). Eptesicus serotinus. Llista Vermella de la UICN, Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2006. Consultat el 15 desembre 2007 (en anglès).
Espècies vivents de vespertiliònids :
Regne: Animalia · Embrancament: Chordata · Classe: Mammalia · Infraclasse: Eutheria · Superordre: Laurasiatheria · Ordre: Chiroptera · Superfamília: Vespertilionoidea :
Subfamília Antrozoinae :
Subfamília Kerivoulinae :
Subfamília Murininae :
Subfamília Myotinae :
Subfamília Vespertilioninae :
# Emirat de Diba

L'emirat de Diba fou un estat que va existir sense reconeixement oficial del 1932 al 1951 al nord-est del que avui són els Emirats Àrabs Units.
L'antic emirat és actualment un enclavament de Sharjah entre Oman al nord (governació de Musandan), Fujairah a l'oest i al sud, amb el golf d'Oman a l'est. La capital es troba a una part de la ciutat de Diba i rodalia. L'enclavament té un petit accés a la costa i s'allarga al llarg de la frontera omanita d'est a oest en una estreta franja d'uns 3 o 4 km fins abans del Wadi Wamm i el Djabal Wamm, que ja pertanyen a Fujairah. La zona de Diba al-Hisn (Turó de Diba) es troba a uns 2 km de distància de la costa i de la frontera omanita, i la part nord del turó pertany a Sharjah igual que l'oasi de Diba. La part de Diba coneguda com a Diba Bayah es troba a l'altre costat de la frontera en territori d'Oman, i la resta de la ciutat i ciutats satèl·lits pertanyen a Fujairah.
La dinastia qasimi va exercir sobirania sobre els territoris del xeic de Fujairah i tota la costa del golf d'Oman a partir del 1775. La progressiva pèrdua d'influència per les imposicions britàniques i la separació de les branques de Langeh, Sharjah i Ras al-Khaimah van afavorir la independència de Fujairah, el major poder a la zona; a Diba, Khor Fakkan i Kalba el xeic de Sharjah havia establert vers el 1871 delegats (hakim). Després del 1903 l'hakim de Diba va esdevenir pràcticament independent de facto; el 1903 el xeic va associar al govern al seu germà que el 1914 va esdevenir xeic de Sharjah; mentre aquest fou xeic a Sharjah les relacions foren bones però va morir el 1924 i la successió va passar a una altra branca, poc després que ja el 1921 una altra branca s'hagués independitzat a Ras al-Khaimah; el 1932 l'hakim Rashid va intentar fer-se independent de iure i va canviar la bandera vermella de vora blanca per la bandera totalment vermella usada ja a Fujairah però sobretot al sultanat de Masqat del qual l'hakim esperava suport. Durant uns anys fou virtualment independent però els britànics no el van reconèixer i finalment el 1952 el seu fill i successor va haver de reconèixer la sobirania del xeic de Sharjah. L'emirat era més extens que l'enclavament de Diba que és el que va restar pels acords fronterers que es van fer uns anys després.
Els hakims i xeics foren:
* Xeic Ahmad ben Sultan al-Qasimi: 1871 - 1883
* Xeic Rashid ben Ahmad al-Qasimi: 1883 - desembre de 1937
* Xeic Khalid ben Ahmad al-Qasimi: 1903 - 12 de novembre de 1924 (associat, xeic de Sharjah 1914-1924)
* Sheikh Ahmad ben Rashid al-Qasimi: desembre de 1937 - 1952
# Lastrup (Minnesota)

Lastrup és una població dels Estats Units a l'estat de Minnesota. Segons el cens del 2000 tenia 99 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Lastrup tenia 99 habitants, 48 habitatges, i 26 famílies. La densitat de població era de 86,9 habitants per km².
Dels 48 habitatges en un 18,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 45,8% hi vivien parelles casades, en un 4,2% dones solteres, i en un 45,8% no eren unitats familiars. En el 43,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 25% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,06 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,88.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 17,2% tenia menys de 18 anys, un 9,1% entre 18 i 24, un 24,2% entre 25 i 44, un 28,3% de 45 a 60 i un 21,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 44 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 86,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 30.000 $ i la renda mediana per família de 51.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 27.917 $ mentre que les dones 18.438 $. La renda per capita de la població era de 14.622 $. Entorn del 16,1% de les famílies i el 27,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Lastrup». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Lastrup». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 7 agost 2010].
# White Oak (Maryland)

White Oak és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Maryland. Segons el cens del 2000 tenia 20.973 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, White Oak tenia 20.973 habitants, 7.921 habitatges, i 5.251 famílies. La densitat de població era de 1.626 habitants per km².
Dels 7.921 habitatges en un 32,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 44,9% hi vivien parelles casades, en un 16,3% dones solteres, i en un 33,7% no eren unitats familiars. En el 25,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 5,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,63 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,17.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24% tenia menys de 18 anys, un 9,6% entre 18 i 24, un 34% entre 25 i 44, un 21,1% de 45 a 60 i un 11,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 84,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 54.276 $ i la renda mediana per família de 65.590 $. Els homes tenien una renda mediana de 41.487 $ mentre que les dones 35.598 $. La renda per capita de la població era de 25.893 $. Entorn del 5,5% de les famílies i el 7,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- White Oak». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- White Oak». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Silvita

La silvita, de vegades també anomenada silvina, és un mineral del grup dels halurs. Rep el seu nom de François Sylvius de le Boe (1614-1672), un físic i químic de Leyden, Països Baixos.

## Característiques

Químicament és un clorur potàssic (KCl). Cristal·litza, com la sal gemma, en el sistema isomètric, dominant en cubs. Més freqüentment es presenta en masses cristal·lines incolores o vermelles per la presència de substàncies estranyes. La seva lluentor és vítria. És soluble en aigua i de gust amarg, la seva coloració és violeta a la flama del bufador, però per poder observar-la cal mirar a través d'un vidre de color blau de cobalt per eliminar el color groc de les sals de sodi que sempre acompanyen aquesta i que emmascaren el violeta propi de les potàssiques. En dissolució precipita amb el clorur de platí en octàedres grocs de cloroplatinat potàssic.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la silvita pertany a «03.AA - Halurs simples, sense H₂O, amb proporció M:X = 1:1, 2:3, 3:5, etc.» juntament amb els següents minerals: marshita, miersita, nantokita, iodargirita, tocornalita, bromargirita, clorargirita, carobbiïta, griceïta, halita, vil·liaumita, salmiac, lafossaïta, calomelans, kuzminita, moschelita, neighborita, clorocalcita, kolarita, radhakrishnaïta, callacolloïta i hephaistosita.

## Formació

La silvita és un dels últims minerals evaporítics a precipitar fora de la solució. Com a tal, només es troba en zones salines molt seques. Acompanya a la sal comuna en molts dels seus jaciments, en capes i bolsadas dins d'ella. El seu ús principal és com un fertilitzant de potassi. Es troba en molts dipòsits evaporítics a tot el món. Dipòsits amb llit massius ocorren a Nou Mèxic i l'oest de Texas, i en Utah als Estats Units, però la font més gran del món està a Saskatchewan, Canadà. Els vasts dipòsits a Saskatchewan van ser formats per l'evaporació del mar Devonià. Es troba també a Súria, Cardona i Sallent.

## Referències

* ↑ «Sylvite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 29 desembre 2014].
# Esperança Bielsa

Esperança Bielsa (14 d'agost de 1971) és una sociòloga catalana.
Doctora en Sociologia per la Universitat de Glasgow, Ha treballat com a professora de sociologia a la Universitat de Leicester, i ha fet recerca a la University Warwick i a la Universitat de Glasgow. El 2010 va començar a treballar com a professora de sociologia a la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB). Ha sigut investigadora ICREA.
La seva recerca es centra en la sociologia, la teoria crítica i els estudis de traducció. Investiga les dimensions socials i polítiques de la traducció i les implicacions teòriques i metodològiques d'aquesta recerca per la sociologia. Altres àmbits de recerca han estat el cosmopolitisme, la literatura i la cultura popular. Amb el seu article «Cosmopolitanism and Translation» (Cultural Sociology, 2014), que va publicar Routledge el 2016, va ser guanyadora del premi SAE de la innovació i l'excel·lència 2015 de l'Associació Britànica de Sociologia. També és autora de A Translational Sociology (Routledge, 2023) i The Latin American Urban Crónica (Lexington Books 2006), on explora la relació entre l'alta i la baixa cultura a Amèrica Llatina i les conseqüències dels processos actuals de globalització. El 2022 va editar The Routledge Handbook of Translation and Media i The Routledge Handbook of Translation and Globalization (amb D. Kapsaskis, 2021), de l’editorial Routledge on dirigeix la col·lecció Translation, Politics and Society.

## Referències

* ↑ «Esperança Bielsa». UAB, 2023. [Consulta: 11 març 2024].
* 1 2 «Bielsa Mialet, Esperança» (en anglès britànic). ICREA, 2019. [Consulta: 11 març 2024].
* ↑ «Esperanza Bielsa Mialet | CECUPS». [Consulta: 11 març 2024].
* ↑ «Esperança Bielsa». CCCB amb permís OTRS, 01-02-2024. [Consulta: 11 març 2024].
# Capacitats físiques bàsiques

Les capacitats físiques bàsiques o capacitats condicionals bàsiques són les capacitats de rendiment motor bàsic i comuns a múltiples activitats físiques, esports o exercici físic. Aquestes capacitats son innates en l'individu i el predisposen fisiològicament per al moviment motriu actuant, en general, de manera conjunta. A mes, són factibles de mesurar i millorar a través de l'entrenament. Aquestes capacitats són la força, la flexibilitat, la resistència i la velocitat.

## Força

És la capacitat de generar el màxim grau que es desenvolupa en una contracció muscular. Es pot classificar en força màxima, força explosiva i força resistència.

## Resistència

És la capacitat de fer un treball, eficientment, durant el màxim temps possible. Es pot classificar en resistència aeròbica, resistència anaeròbica làctica i resistència anaeròbica alàctica.

## Velocitat

És la capacitat que ens permet realitzar un moviment en el menor temps possible, a un ritme màxim d'execució i durant un període breu que no produeixi fatiga. Es pot classificar en velocitat de reacció, velocitat gestual i velocitat de desplaçament. ·#teamnelo

## Flexibilitat

La capacitat de treure profit a les possibilitats de moviment de les articulacions de la manera més òptima possible. Es pot classificar en flexibilitat dinàmica i flexibilitat estàtica.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 8 «Capacidades físicas básicas. Evolución, factores y desarrollo. Sesiones prácticas.».
* ↑ «Clarificación de conceptos relacionados con el entrenamiento deportivo».