# Edificis de la Universitat Pompeu Fabra a la Rambla

Els edificis de la Universitat Pompeu Fabra són un conjunt arquitectònic situat a la Rambla, el carrer dels Escudellers i la plaça de Joaquim Xirau de Barcelona, catalogat com a bé amb elements d'interès (categoria C). Actualment són la seu de l'escola ELISAVA.

## Història
### Fonda del Falcon

El 1776, el taverner Joan Fara va demanar permís per a eixamplar una porta de la seva casa, situada a la Rambla cantonada amb el carrer d'en Cagani (després d'en Gínjol). La casa va ser llogada per Pere Sartori, amo de la Fonda del Sabre, que el 1779 va demanar permís per a posar-hi un rètol de fusta pintada amb un estel i un falcó, que acabaria donant nom a l'establiment. Des del 1786 fou regentat per la família Durio.
El 1877, Antònia Argemir (o Argemí) i Cervera, filla del gerrer Vicenç Argemir i Fara, va demanar permís per a reconstruir els edificis del Pla del Teatre, 5 i 7, segons el projecte de l'arquitecte Juli Marial i Tey. La nova fonda fou inaugurada l'1 de setembre del 1879. Als soterranis hi havia 19 taules de billar, i la planta baixa era ocupada pel cafè. Una escala de marbre blanc conduïa als pisos superiors.
Durant la Guerra Civil, l'edifici fou confiscat pel Partit Obrer d'Unificació Marxista (POUM), que hi instal·là la seva seu central.

### Casa Alexandre de Bacardí

El 1788, Carles III va concedir al comerciant Baltasar de Bacardí i Clavell un magatzem a la Rambla, que aquest faria enderrocar per a construir-hi un edifici d'habitatges, els baixos del qual serien ocupats per l'administració de Correus. El 1805, Carles Boloix, propietari de la caseta veïna, va sol·licitar permís per a remuntar-hi un pis, segons el projecte del mestre de cases Josep Compte.
El 1865, Ramon de Bacardí i Cuyàs va reunir ambdues propietats, i a la seva mort l'any següent les va llegar al seu fill Alexandre de Bacardí i de Janer, que el 1868 va encarregar-ne la reedificació a l'arquitecte Josep Artigas i Ramoneda amb planta baixa, entresol i quatre pisos. El 1873 s'hi afegiren unes golfes, segons el projecte de Rafael de Luna.
Entre 1991 i 1992, els arquitectes Josep Benedito i Jaume Llobet hi van projectar un edifici de nova planta, unit a l'antiga fonda. Va ser inaugurat el 15 de novembre del 1993 en presència del president de la Generalitat Jordi Pujol, i fins al 2008, el conjunt va acollir una de les seus de la Universitat Pompeu Fabra. El 2009 s'hi instal·là l'Escola Superior de Disseny Elisava, aleshores adscrita a la UPF.

## Descripció

L'edifici amb façana al Pla del Teatre, del qual es conserven les dues primeres crugies i el celobert (que es va refer), té soterrani, planta baixa i quatre pisos. La composició de la façana s'organitza segons eixos verticals, amb balcons individuals amb baranes de ferro forjat i decreixents en alçada. Els emmarcaments de les obertures, així com la cornisa i els paraments de la planta baixa són de pedra de Montjuïc i artificial, i la resta és d'estuc.
Unit a l'anterior, l'edifici de nova planta amb façanes a la Rambla i la plaça de Joaquim Xirau té un relleu de Pompeu Fabra al vestíbul, obra de Francisco López. La porta d'accés mostra quatre baixos relleus de coure i bronze, obra de Josep Maria Riera i Aragó, que també havia col·laborat amb Josep Benedito en la parròquia Abraham, a la Vila Olímpica, amb una gran obra al mur de darrere de l'altar (1992).

## Referències

* 1 2 «CASA ANTONIA ARGEMIR (ACTUAL UNIVERSITAT POMPEU FABRA)». Catàleg de Patrimoni. Ajuntament de Barcelona.
* ↑ «Joan Farà. Taverner. Rambla (vora la cantonada del carrer de Cagarí). Eixamplar una porta». C.XIV Obreria C-12/1776-160. AMCB, 09-09-1776.
* ↑ «Pere Sartori. Amo de la Posada del Sabre. Escudellers. Posar un rètol». C.XIV Obreria C-19/1779-46. AHCB, 16-03-1779.
* ↑ Villar, 2008, p. 96-97.
* ↑ AHPB, notari Josep Ferrer i Bernades, manual 1.401/2, f. 854-871, 15-5-1884. Inventari d'Antònia Argemir i Cervera i Josep Gomis i Argemir.
* ↑ «Antonia Argemi. Plaça del Teatre (Rambla 32). Construir casa». Q127 Foment 483 G. AMCB, 05-10-1877.
* ↑ «Carrer Escudellers 4». Carta Arqueològica de Barcelona. Servei d'Arqueologia de Barcelona (CC-BY-SA via OTRS).
* ↑ Villar, 2009, p. 375.
* ↑ Villar, 2009, p. 377.
* 1 2 «Edifici Rambla». Biblioteca i Informàtica · CRAI. Universitat Pompeu Fabra.
* ↑ «Protocolització de la reial cèdula de 18 agost del 1788». Servidor documental de la Saga Bacardí (Julio Carlos García Castrillón). AHPB, notari Josep Maria Torrent i Sayrols, 02-07-1828.
* 1 2 3 4 «Rambla Santa Mònica, 30». Carta Arqueològica de Barcelona. Servei d'Arqueologia de Barcelona (CC-BY-SA via OTRS).
* ↑ «Carles Boloix. Comerciant. Rambla. Casa. Aixecar un pis». C.XIV Obreria C-97/1805-070. AHCB, 14-05-1805.
* ↑ «Venda d'una casa a la Rambla pels marmessors de Josep Barceló a Ramon de Bacardí i Cuyàs». Servidor documental de la Saga Bacardí (Julio Carlos García Castrillón). AHPB, notari Josep Torrent i Julià, 25-01-1865.
* ↑ «Desamortització de censos sobre la casa de la Rambla de Santa Mònica, 3». Servidor documental de la Saga Bacardí (Julio Carlos García Castrillón). AHPB, notari Ignasi Carner, 18-07-1870.
* ↑ AMCB, Q127 Foment 1994 bis C.
* ↑ AMCB, Q127 Foment 2563 bis C.
* ↑ «Edificis de la Universitat Pompeu Fabra». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.
* 1 2 Jaume Fabre, Josep M. Huertas. «La porta». Art públic. Ajuntament de Barcelona.

## Vegeu també

* Passatge de Bacardí
* Casa Ramon de Càrcer
* Impremta de Narcís Ramírez
* Cases Miquel Elias

## Bibliografia

* Villar, Paco. La ciutat dels cafès. Barcelona 1750-1880. La Campana i Ajuntament de Barcelona, 2008.

## Enllaços externs

* «Edificis de la Universitat Pompeu Fabra». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.