# Dorsal de Juan Fernández

La dorsal de Juan Fernández és una dorsal o serralada volcànica de monts marins a la placa de Nazca. S'estén en direcció est-oest des del punt calent (hotspot) de l'arxipèlag de Juan Fernández fins a la fossa de Perú-Xile a una latitud de 33° S a prop de Valparaíso.
Les illes de Juan Fernández són els únics monts marins de la dorsal oceànica que sobresurten a la superfície. Té una llargària de 800 km i és perpendicular a la costa central de Xile.
Consta de dos segments volcànics separats uns 400 km però units en la seva base situada a 3.900 m de profunditat. El segment més oriental o grup anomenat de Pasqua és a 120 km a l'oest de la divisòria de plaques i el formen les muntanyes submarines d'O'Higgins (conjunt de guyots, carenes i turons submarins). El segment occidental és format per una carena gairebé contínua des del mont marí Gamma fins al mont marí Domingo. Inclou 22 muntanyes submarines que se sobreposen les unes a les altres. La majoria s'alcen més de 1.000 m. sobre el fons marí.

## Vulcanisme

La dorsal de Juan Fernández s'ha format per l'activitat d'una ploma de mantell profunda i estacionària. Els materials (lava) que afloren dins l'oceà provenen del mantell. No obstant, les dades d'estudis radiomètrics realitzats a la zona indiquen la presencia de vulcanisme des de fa 3 milions d'anys al mateix lloc. Aquests estudis posen en qüestió que l'origen de les illes i monts marins sigui una ploma profunda i apunta cap a a nous interrogants que expliquin els mecanismes d'ascens i evolució magmàtica en etapes més tardanes.

## Sismicitat

El tipus i la distribució de la sismicitat a la zona, apunten cap a un sistema de falla normal que s'estén al mantell litosfèric i que està molt directament relacionat amb les fractures de direcció paralel·les a la carena ja estudiades de fa temps. El 9 d'abril de 2001 es va registrar un terratremol de Mw 6,7 a la costa xilena (33ºS) a la vora de la intersecció de la dorsal i la fossa entre plaques, seguit de nombroses rèpliques que es van detectar a totes les estacions sísmològiques de la regió. El moment indica l'existència d'un focus tensionat segons el model CMT (Global Centroid-Moment-Tensor) de Harvard. La modelització i l'ona sísmica van revelar que la major magnitud i intensitat del xoc partien d'una profunditat pròxima als 10-12 km, amb rèpliques entre 10 i 30 km de profunditat.

## Interès pesquer

Les muntanyes submarines (dorsals oceàniques)) i les illes oceàniques són l'hàbitat d'una àmplia comunitat de peixos demersals i pelàgics que no proliferen en l'oceà obert. Són llocs on l'abundància d'ous i larves contribueix a l'enriquiment de d'ictioplàncton de les aigües oceàniques adjacents. Larves i juvenils d'espècies epipelàgiques com els sorells i les tonyines, poden també alimentar-se a les zones nerítiques de les illes per aprofitar-ne l'alta productivitat.

## Referències

* ↑ Reyes, J. et al. «Petrogenesis of shield volcanism from the Juan Fernández Ridge, Southeast Pacific: Melting of a low-temperature pyroxenite-bearing mantle plume,». Geochimica et Cosmochimica Acta,, 257, 15-07-2019, pàg. abstract. DOI: 0.1016/j.gca.2019.05.004. ISSN: 0016-7037.
* 1 2 Lara, L.E. et al. «40Ar/39Ar Geochronological Constraints on the Age Progression Along the Juan Fernández Ridge, SE Pacific». Front. Earth Sci., 09 November 2018 Sec. Petrology, 6, 2018, pàg. abstract. DOI: 0.3389/feart.2018.00194.
* ↑ Díaz-Naveas, J. et al. «Geomorfología y morfometría de los tres grupos de montes submarinos de la dorsal de Juan Fernández». es.escribd.com, 2015, pàg. 1-4.
* ↑ Rodrigo, C.; Lara, L.E. «Plate tectonics and the origin of the Juan Fernández Ridge: analysis of bathymetry and magnetic patterns». Latin american journal of aquatic research, 42 (4), 2014, pàg. abstract. DOI: 10.3856/vol42-issue4-fulltext-15. ISSN: 0718-560X.
* ↑ Lara, L.E.; Reyes, J.; Piña-Gauthier, M.; Díaz, A.; Orozco, G. «¿Es la Dorsal de Juan Fernández resultado de un ‘hotspot’ clásico?: análisis de la progresión de edades radiométricas» (PDF). XIII Congreso Geológico Chileno, Antofagasta, Chile, 2012, pàg. 417.
* ↑ «Global CMT Web Page, Introduction and Explanation» (en anglès). /www.globalcmt.org, 2020. [Consulta: 14 desembre 2023].
* ↑ R. Fromm; P. Alvarado; S.L. Beck; G. Zandt «[https://www.geo.arizona.edu/sites/www.geo.arizona.edu/files/web/Beck/pubs/Fromm_etal_2006.pdf The April 9, 2001 Juan Fern´andez Ridge (Mw 6.7) tensional outer-rise earthquake and its aftershock sequence]» (PDF). Journal of Seismology, 2006, pàg. abstract. DOI: 10.1007/s10950-006-9013-3.
* ↑ Francisca Zavala-Muñoz; Javier Vera-Duarte; Mauricio F. Landaeta; Claudia A. Bustos «8. Islas oceànicas y montes submarinos y su influencia en las variaciones del ictioplancton en el Pacífico Suroriental». Crucero CIMAR 22 Islas Oceánicas. Resultados Preliminares, Comité Oceanográfico Nacional., 2017, pàg. Introducción. Arxivat de l'original el 2023-12-14 [Consulta: 14 desembre 2023].