OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Gyanendra Bir Bikram Shah Dev

Gyanendra Bir Bikram Shah Dev (ज्ञानेन्द्र वीर विक्रम शाहदेव, en nepalès; Katmandú, Nepal, 1947) fou l'últim rei de Nepal, des del 4 de juny de 2001 fins al 28 de maig de 2008.
Nascut el 7 de juliol de 1947 i segon fill del rei Mahendra, el príncep fou designat sobirà durant dos mesos entre 1950 i 1951, mentre la resta de la Família Reial Nepalesa estava exiliada a l'Índia, però sense ser reconegut internacionalment. El seu avi Tribhuvan retornà al tron poc després, quan la dinastia Rana li concedí el poder.
Cinquanta anys després, amb el suïcidi del seu nebot Dipendra Bir Bikram Shah, qui havia assassinat gairebé tota la família, inclòs el rei Birendra, Gyanendra esdevingué novament rei. Degut a aquestes circumstàncies, els nepalesos han perdut la creença que els seus reis són encarnacions d'un déu.
El rei Gyanendra és casat amb Komal Rajya Lakxmi Devi Shah i tenen dos fills: el Príncep Hereu Paras Bir Bikram Shah Dev (nascut el 30 de desembre de 1971) i la Princesa Prerana Rajya Lakxmi Devi (nascuda el 29 de febrer de 1978). En el camp empresarial, Gyanendra controla la indústria tabaquera i participa en el sector turístic com a propietari d'alguns hotels a Katmandú.
L'1 de febrer de 2005, Gyanendra abolí el règim democràtic del Nepal i assumí la totalitat dels poders en un ambient d'aprovació popular, basat en un discurs moralitzador davant la generalitzada corrupció política i l'amenaça d'una guerrilla maoista.
El 25 d'abril de 2006, una aliança de set partits organitzà una sèrie de mobilitzacions exigint la seva renúncia al tron, a més de diverses vagues que van paralitzar l'economia del país. El rei va prometre convocar eleccions en un any davant l'escepticisme dels seus opositors i la pressió internacional dels seus veïns. El 21 d'abril anuncià en un discurs televisat que tornava "el poder al poble" i convocà als partits polítics a nomenar un nou primer ministre tan aviat com fos possible. El 23 d'agost de 2007 el govern nacionalitzà els palaus reials i li retirà el títol de cap d'estat. El 24 de desembre de 2007 el govern anuncià que abans de l'abril de 2008 s'aboliria la monarquia.
# Bernat americà

El bernat americà (Ardea herodias) és una ciconiforme de la família dels ardèids, comú a tota l'Amèrica del Nord i Central, així com a les Antilles i a les illes Galápagos, excepte als deserts i a la muntanya alta. De forma molt esporàdica pot aparéixer a la costa atlàntica ibèrica, a les Açores i zones del sud d’Europa. És similar al bernat pescaire europeu, però de major grandària, podent superar els 110 cm de longitud. És un dels ardeids més freqüents al Nou Món i la UICN considera el seu estat de conservació com de Risc mínim.
Una població totalment blanca que es troba al sud de Florida i als Keys de Florida és coneguda com el great white heron (gran agró blanc). Existeix debat sobre si això representa un morf de color blanc de bernat americà (Great blue heron, en anglès), una subespècie d'aquest o una espècie completament separada. L'estat dels individus blancs que se sap que també es produeix en altres llocs del Carib és poc clar.

## Referències

* ↑ Clements, J. F., T. S. Schulenberg, M. J. Iliff, B.L. Sullivan, and C. L. Wood. 2010. The Clements checklist of birds of the world: Version 6.5. Cornell University Press. Downloadable from Cornell Lab of Ornithology
* ↑ Peterson, A. P. 2010. Birds of the World -- current valid scientific avian names. Consultado en enero de 2011.
* ↑ «Enciclovida - Ardea herodias (consultado el 21 de marzo del 2020).».
* ↑ BirdLife International «Great Blue Heron - Ardea herodias». Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2020 [Consulta: 20 setembre 2021].
* ↑ «Great White Heron». U.S. Fish & Wildlife Service. Arxivat de l'original el 7 de setembre 2018. [Consulta: 6 setembre 2018].
* 1 2 «"Great White" Heron – not just a color morph», 05-11-2007. [Consulta: 6 setembre 2018].
# Enric Gomà i Ribas

Enric Gomà i Ribas (Barcelona, 28 de març de 1963) és un guionista, escriptor i divulgador lingüístic català.
Fill de l'advocat i poeta Josep Gomà i Roger i de Montserrat Ribas i Piera. Com a guionista, ha treballat en diverses sèries, com Amar en tiempos revueltos, Poblenou, Temps de silenci o Ventdelplà, entre d'altres. També ha col·laborat en diversos programes, tant de ràdio com de televisió.
Ha publicat diversos llibres sobre la situació de la llengua catalana, com Ubert tot l'any (Ara Llibres), Control de plagues, El castellà, la llengua del costat, El català tranquil (Pòrtic) i Canvi d’agulles (La Magrana).
Forma o ha format part de la junta directiva de la SGAE.

## Referències

* 1 2 «Enric Gomà: «Els gironins són el Valladolid del català d’una manera molt malentesa»» (en catalan). [Consulta: 6 setembre 2022].
* ↑ «Esquelas de la Vanguardia». [Consulta: 6 setembre 2022].
* ↑ Giró, Marc. «Leo Messi està trist», 18-02-2022. [Consulta: 6 setembre 2022].
* ↑ «Enric Gomà: “El català hauria de ser necessari per guanyar-se la vida”», 13-03-2021. [Consulta: 6 setembre 2022].
* ↑ «Enric Gomà: "Quan apareix una novetat, tothom ho troba horrorós: així no tindrem mai creativitat lèxica"». [Consulta: 6 setembre 2022].
* ↑ «Enric Gomà reelegit a la Junta de la SGAE | GAC - Guionistes Associats de Catalunya». Arxivat de l'original el 2022-05-22. [Consulta: 6 setembre 2022].
# Bandera d'Etiòpia

La bandera d'Etiòpia està formada per tres colors, verd, groc i vermell, als quals se superposa al centre l'emblema nacional, un pentagrama daurat sobre un disc blau. Si bé els colors verd, groc i vermell en combinació van tenir una importància simbòlica almenys des de principis del segle XVII, el tricolor modern va ser adoptat per primera vegada l'11 d'octubre de 1897 per Menelik II. La bandera actual es va establir a la Constitució de 1994 i la seva forma final es va regular per decret el 31 d'octubre de 1996.
El color verd representa la fertilitat del país, així com el treball i el desenvolupament, el groc simbolitza la llibertat religiosa i el color vermell evoca als que van morir defensant la llibertat i la igualtat. El disc central conté un estel daurat de cinc puntes, símbol de la unitat de totes les nacionalitats etíops, amb raigs que representen la prosperitat futura. El color blau és el de la pau i el groc el de l'esperança, la justícia i la igualtat.
L'article 3. 1 de la constitució d'Etiòpia estableix la forma de la bandera de l'estat (verd, groc i vermell sense més precisions). L'article 3. 2 disposa que l'emblema ha de reflectir la igualtat de les nacions, nacionalitats, pobles i religions en Etiòpia i la seva aspiració a viure junts. El 3. 3 estipula que cada estat membre de la Federació tindrà la seva pròpia bandera i emblema; els detalls particulars els establiran els parlaments respectius.
La bandera nacional es va regular d'acord amb la proclamació de la nova constitució de la República Federal Democràtica d'Etiòpia 16/1996 de 6 de febrer de 1996 que també va establir l'escut central. Aquesta proclamació va entrar en vigor el mateix dia.

## Referències

* ↑ Firefly guide to flags of the world.. Toronto: Firefly Books, 2003. ISBN 1-55297-813-3.
* ↑ Flag Bulletin (en anglès). Vol. 27. Flag Research Center, 1998, p. 11.
* 1 2 «flag of Ethiopia | Britannica» (en anglès). [Consulta: 30 octubre 2022].
# Ruta reial persa

La ruta reial persa era un antic camí construït pel rei persa Darios I al segle v aC. Darios va construir el camí per facilitar una comunicació ràpida entre el seu extens imperi que s'estenia de la ciutat de Susa a Sardis. Els missatgers podien viatjar els 2.699 quilòmetres de trajecte en set dies. L'historiador grec Heròdot va escriure: «no hi ha res en el món que viatgi més ràpid que aquests missatgers perses». Els elogis d'Heròdot envers ells -«Ni la pluja ni la neu ni la calor ni la foscor de la nit els impedeix l'acompliment de la tasca que els és encomanada amb la màxima rapidesa»- és la inspiració del lema oficiós dels missatgers.

## Recorregut de la ruta reial

El recorregut del camí s'ha pogut reconstruir gràcies als escrits d'Heròdot, la recerca arqueològica, i altres fonts històriques. Començava per l'oest a Sardis (a uns 96 km a l'est d'Izmir a l'actual Turquia), prosseguia cap a l'est a través del que és ara la secció nord-central de Turquia cap a l'antiga capital assíria Nínive (avui dia Mosul, Iraq), després continuava cap al sud fins a Babilònia (avui dia Al Hillah, a 100 km al sud de Bagdad, Iraq). Prop de Babilònia, es creu que el camí es dividia en dos, un que es dirigia al nord-oest i després a l'oest a través d'Ecbàtana i al llarg de la ruta de la Seda, i l'altre que continuava cap a l'est a través de la futura capital persa de Susa (a l'actual Iran) i després cap al sud-est fins a Persèpolis.

## Història de la ruta reial

Com que el camí no seguia ni la ruta més curta ni la més fàcil entre les ciutats importants de l'Imperi persa, els arqueòlegs creuen que les seccions més occidentals de la ruta reial podrien haver estat construïdes originàriament pels reis assiris, ja que el camí s'endinsa al cor d'aquest antic imperi. La major part dels segments orientals del camí (actualment al nord de l'Iran) coincideixen amb la més gran ruta comercial coneguda, la ruta de la seda.
No obstant això, Darios I va fer construir la ruta reial tal com és coneguda avui dia. Se'n va millorar la calçada i es van connectar les diferents parts per fer-ne una sola ruta contínua. L'objectiu principal era fer-la servir de ràpid mitjà de comunicació utilitzant els missatgers del regne o pirradaziš. La construcció del camí al temps de Darios va ser de tal qualitat que es va continuar utilitzant pels romans. Encara es manté dret un pont d'aquell període d'ús del camí a Diyarbakir, Turquia.

## Referències en la cultura

Es diu que el rei Ptolemeu I va demanar a Euclides si hi havia una via més fàcil d'aprendre matemàtiques, i aquest li va respondre que «no hi ha cap ruta reial en geometria». Aquesta frase va ser replicada en un context modern en l'assaig No Silver Bullet, en què Fred Brooks deia de les millores en l'enginyeria del programari: «No hi ha cap ruta reial, però hi ha una ruta».

## Referències

* (anglès) The Persian Royal Road. Livius: Articles on Ancient History Arxivat 2011-06-29 a Wayback Machine..
* (anglès) The Royal Road. The History of Iran.
# Mucoràcies

Les mucoràcies (Mucoraceae) són una família de fongs de l'ordre dels mucorals (Mucorales) caracteritzada per tenir el tal·lus no segmentat o ramificat. Els gèneres patògens inclouen Absidia, Apophysomyces, Mucor, Rhizomucor, i Rhizopus. S'estima que tenen 25 gèneres i 129 espècies.

## Gèneres

* Absidia
* Actinomucor
* Backusella
* Benjaminiella
* Chaetocladium
* Circinella
* Cokeromyces
* Dicranophora
* Ellisomyces
* Helicostylum
* Hyphomucor
* Kirkomyces
* Mucor
* Parasitella
* Pilaira
* Pilophora
* Pirella
* Rhizomucor
* Rhizopodopsis
* Rhizopus
* Sporodiniella
* Syzygites
* Thamnidium
* Thermomucor
* Zygorhynchus

## Referències

* ↑ Hyde, K.D. 2024. The 2024 Outline of Fungi and fungus-like taxa. Mycosphere, 15(1): 5146–6239, Doi 10.5943/mycosphere/15/1/25, ISSN 2077 7019. Versió web.
* ↑ Kirk PM, Cannon PF, Minter DW, Stalpers JA.. Dictionary of the Fungi. 10a edició. Wallingford, UK: CABI, 2008, p. 441. ISBN 9780851998268.
* ↑ Dumortier BC.. Commentationes botanicae (en latin), 1822, p. 69, 81.

## Enllaços externs

* IndexFungorum|81030
# Noma (Florida)

Noma és una població dels Estats Units a l'estat de Florida. Segons el cens del 2000 tenia 213 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Noma tenia 213 habitants, 91 habitatges, i 54 famílies. La densitat de població era de 75,4 habitants/km².
Dels 91 habitatges en un 28,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 38,5% hi vivien parelles casades, en un 14,3% dones solteres, i en un 39,6% no eren unitats familiars. En el 36,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 20,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,34 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,07.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,5% tenia menys de 18 anys, un 8% entre 18 i 24, un 31% entre 25 i 44, un 22,1% de 45 a 60 i un 15,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 83,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 26.250 $ i la renda mediana per família de 40.625 $. Els homes tenien una renda mediana de 20.000 $ mentre que les dones 21.250 $. La renda per capita de la població era de 10.958 $. Entorn del 14,3% de les famílies i el 18,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Noma». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 2 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Noma». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
Viccionari
# Paral·lel 75° sud

El paral·lel 75° sud és una línia de latitud que es troba a 75 graus sud de la línia equatorial terrestre. Travessa l'oceà Antàrtic i l'Antàrtida.

## Geografia

En el sistema geodèsic WGS84, al nivell de 75° de latitud sud, un grau de longitud equival a 28,902 km; la longitud total del paral·lel és de 10.405 km, que és aproximadament 26,0% de la de l'equador, del que es troba a 8.327 km i a 1.675 km del pol Sud

## Arreu del món

A partir del Meridià de Greenwich i cap a l'est, el paral·lel 75° sud passa per:
    Coordenades País. Territori o mar Notes 75° 0′ S, 0° 0′ E﻿ / ﻿75.000°S,0.000°E﻿ / -75.000; 0.000﻿ (Primer Meridià) Antàrtida Terra de la Reina Maud, reclamat per Noruega Territori Antàrtic Australià, reclamat per Austràlia Terra Adèlia, reclamat per França Territori Antàrtic Australià, reclamat per Austràlia Dependència de Ross, reclamat per Nova Zelanda 75° 0′ S, 163° 39′ E﻿ / ﻿75.000°S,163.650°E﻿ / -75.000; 163.650﻿ (Oceà Antàrtic) Oceà Antàrtic Mar de Ross 75° 0′ S, 137° 0′ O﻿ / ﻿75.000°S,137.000°O﻿ / -75.000; -137.000﻿ (Antàrtida) Antàrtida Territori no reclamat Antàrtida Xilena, reclamat per Xile Territori reclamat per Xile i Regne Unit (reclamacions sobreposades) Territori reclamat per Argentina, Xile i Regne Unit (reclamacions sobreposades) 75° 0′ S, 61° 32′ O﻿ / ﻿75.000°S,61.533°O﻿ / -75.000; -61.533﻿ (Oceà Antàrtic) Oceà Antàrtic Mar de Weddell 75° 0′ S, 24° 12′ O﻿ / ﻿75.000°S,24.200°O﻿ / -75.000; -24.200﻿ (Antàrtida) Antàrtida Territori Antàrtic Britànic, reclamat per Regne Unit Terra de la Reina Maud, reclamat per Noruega

## Vegeu també

* Paral·lel 74° sud
* Paral·lel 76° sud

## Referències

* ↑ «Length of a Degree of Latitud'And Longitude». National Geospatial-Intelligence Agency. Arxivat de l'original el 2013-01-28. [Consulta: 5 setembre 2018].
* ↑ T. Vincenty «Direct and Inverse Solutions of Geodesics on the Ellipsoid with application of nested equation». Survey Review, 4-1975.
# Nthochi

L'nthochi és un pa de plàtan que forma part de la gastronomia de Malawi. És una preparació a base de plàtans madurs triturats i barrejats amb mantega, sucre, farina, ous i llevat. Es cou normalment en llaunes de forma rectangular, que li donen la forma característica, i es serveix tallat en llesques gruixudes.
És d'allò més comú en les darreries malawianes: és habitual a tot el país o bé farcit com a postres, o bé com a part d'un berenar dolç, o fins i tot com a esmorzar. En alguns indrets es cuina amb sucre de palma, mentre que en d'altres es substitueix una fracció de la farina normal per farina de cacauet (nsinjiro) o es fa servir oli de coco en comptes de mantega.

## Referències

* ↑ «Nthochi (Malawian Banana Bread)» (en anglès). tasteatlas. [Consulta: 23 maig 2024].
* ↑ «Malawian Banana Bread Recipe Card» (en anglès). Christian Aid Ireland, 01-11-2022. [Consulta: 23 maig 2024].

## Enllaços externs

* «Malawian banana bread» (PDF) (en anglès). Christian Aid Ireland, 01-11-2022. [Consulta: 23 maig 2024].
* «Learn how to pronounce Nthochi» (en anglès). How to pronounce?. [Consulta: 23 maig 2024].
# Irving (Illinois)

Irving és una població dels Estats Units a l'estat d'Illinois. Segons el cens del 2000 tenia 2.484 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Irving tenia 2.484 habitants, 186 habitatges, i 137 famílies. La densitat de població era de 1.169,6 habitants/km².
Dels 186 habitatges en un 39,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 54,8% hi vivien parelles casades, en un 11,3% dones solteres, i en un 26,3% no eren unitats familiars. En el 23,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 12,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,58 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,96.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 5,9% tenia menys de 18 anys, un 20,4% entre 18 i 24, un 57,6% entre 25 i 44, un 13% de 45 a 60 i un 3,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 32 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 1,191,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 24.583 $ i la renda mediana per família de 30.313 $. Els homes tenien una renda mediana de 22.083 $ mentre que les dones 16.563 $. La renda per capita de la població era de 12.144 $. Aproximadament el 24,2% de les famílies i el 29,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Irving». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 4 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Irving». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Kenney

Kenney és una població dels Estats Units a l'estat d'Illinois. Segons el cens del 2000 tenia 374 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Kenney tenia 374 habitants, 160 habitatges, i 107 famílies. La densitat de població era de 481,3 habitants/km².
Dels 160 habitatges en un 25,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 59,4% hi vivien parelles casades, en un 4,4% dones solteres, i en un 33,1% no eren unitats familiars. En el 29,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 12,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,34 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,89.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 20,1% tenia menys de 18 anys, un 9,4% entre 18 i 24, un 27,5% entre 25 i 44, un 26,2% de 45 a 60 i un 16,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 95,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 34.886 $ i la renda mediana per família de 44.167 $. Els homes tenien una renda mediana de 38.750 $ mentre que les dones 30.556 $. La renda per capita de la població era de 18.553 $. Aproximadament el 2,6% de les famílies i el 6,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Kenney». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 4 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Kenney». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Kinderhook (Illinois)

Kinderhook és una població dels Estats Units a l'estat d'Illinois. Segons el cens del 2000 tenia 249 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Kinderhook tenia 249 habitants, 101 habitatges, i 73 famílies. La densitat de població era de 109,2 habitants/km².
Dels 101 habitatges en un 38,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 60,4% hi vivien parelles casades, en un 9,9% dones solteres, i en un 27,7% no eren unitats familiars. En el 24,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,47 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,9.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,7% tenia menys de 18 anys, un 8% entre 18 i 24, un 28,1% entre 25 i 44, un 24,5% de 45 a 60 i un 11,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 95,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 38.438 $ i la renda mediana per família de 41.875 $. Els homes tenien una renda mediana de 22.500 $ mentre que les dones 16.750 $. La renda per capita de la població era de 16.328 $. Aproximadament l'1,3% de les famílies i el 6,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Kinderhook». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 4 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Kinderhook». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Lakemoor

Lakemoor és una vila dels Estats Units a l'estat d'Illinois. Segons el cens del 2000 tenia 2.788 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Lakemoor tenia 2.788 habitants, 1.014 habitatges, i 717 famílies. La densitat de població era de 251,5 habitants/km².
Dels 1.014 habitatges en un 42,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 60% hi vivien parelles casades, en un 7,6% dones solteres, i en un 29,2% no eren unitats familiars. En el 20,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 3,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,75 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,24.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 30,7% tenia menys de 18 anys, un 7,6% entre 18 i 24, un 41,9% entre 25 i 44, un 15,1% de 45 a 60 i un 4,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 30 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 105,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 56.217 $ i la renda mediana per família de 60.542 $. Els homes tenien una renda mediana de 48.510 $ mentre que les dones 32.841 $. La renda per capita de la població era de 22.499 $. Aproximadament el 9,5% de les famílies i el 8,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Lakemoor». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 4 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Lakemoor». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.