OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# 1268

L'any 1268 (MCCLXVIII) va ser un any de traspàs que començava diumenge del calendari julià.

## Esdeveniments
### Països catalans

* S'acaba la capella de Santa Llúcia, ara part de la catedral de Barcelona.
* Acaba la còpia de la Bíblia de 1268 encarregada pel canonge de Vic Pere ça Era i miniada per Ramon, de Pont-Sant-Esperit, prop d'Avinyó; és a l'Arxiu Episcopal de Vic, n. Inv. 7540.

### Resta del món

* Primer molí paperer a Fabriano, que esdevindrà el principal centre paperer europeu.

## Referències

* ↑ «Santa Llúcia, abans capella de les Onze mil verges (Barcelona) | enciclopedia.cat». [Consulta: 29 octubre 2024].
* ↑ Vernet i Pons, Eulàlia «La Bíblia glossada de Vic (1268): un testimoni capdevanter per al context cultural de la Catalunya baixmedieval». TAMID: Revista Catalana Anual d´Estudis Hebraics, 17, 2022, pàg. 81–104. ISSN: 1138-5561.
* ↑ Haegen, Pierre Louis. Der frühe Basler Buchdruck: ökonomische, sozio-politische und informationssystematische Standortfaktoren und Rahmenbedingungen (en alemany). Schwabe, 2001, p. 83. ISBN 978-3-7965-1090-8.
# 134 aC

El 134 aC va ser un any del calendari romà prejulià. Durant la República i l'Imperi Romà es coneixia com l'Any del Consolat de Flac i Emilià o també any 620 Ab urbe condita o de la fundació de la ciutat). L'ús del nom «134 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini va ser el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

## Esdeveniments
### Judea

* Joan Hircà, que era Summe Sacerdot i príncep o etnarca de Judea després de l'assassinat del seu pare Simó Macabeu, és assetjat a Jerusalem pel rei selèucida Antíoc VII Sidetes.

### República Romana

* Aquest any són elegits cònsols Publi Corneli Escipió Africà Emilià i Gai Fulvi Flac.

### Sicília

* Corneli Lèntul, pretor a Sicília, s'enfronta als esclaus en la guerra servil i és vençut de forma humiliant.
* Fulvi Flac és enviat a Sicília contra els esclaus revoltats a la dirigits per Èunous, però no obté cap victòria destacada.

### Hispània

* Escipió Emilià és enviat a Hispània Citerior per posar final a la guerra de Numància. Recluta 20.000 homes i 40.000 soldats aliats, entre ells la cavalleria númida de Jugurta. Construeix una anella de set fortaleses al voltant de Numància, abans de començar el setge. Després de patir la pesta i la fam, la majoria dels numantins supervivents es suïciden abans de rendir-se a Roma l'any següent, el 133 aC.
* Quint Fabi Buteó és qüestor aquest any i el seu oncle (segons Apià) Escipió Emilià, li dona el comandament de quatre mil voluntaris allistats a Roma per lluitar contra els celtibers a la guerra de Numància.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Flavi Josep. Antiguitats judaiques, XIII, 7
* 1 2 Titus Livi. Epítom, LVI
* ↑ Luci Anneu Flor. Epitome de Gestis Romanorum, III, 19, 7
* ↑ Smith, William (ed.). «22. Scipio». A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. [Consulta: 18 juliol 2024].
* ↑ Apià. Història de Roma: Hispània, VI, 84
# 144 aC

El 144 aC va ser un any del calendari romà prejulià. Durant la República i l'Imperi Romà es coneixia com l'Any del Consolat de Galba i Cota o també any 610 Ab urbe condita o de la fundació de la ciutat). L'ús del nom «144 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini va ser el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

## Esdeveniments
### Antic Egipte

* Cleòpatra II, que havia estar casada amb Ptolemeu VI Filomètor, quan aquest mor (145 aC), es veu pressionada pels romans, que la fan casar amb el seu germà Ptolemeu VIII Evèrgeta II. El mateix dia del casament, Ptolemeu VII Neofilopàtor, fill de Cleòpatra i Filomètor, mor assassinat. Ptolemeu VIII Evèrgeta II es proclama rei d'Egipte.

### República Romana

* Aquest any són elegits cònsols Servi Sulpici Galba i Luci Aureli Cota.
* Els dos cònsols discuteixen davant del Senat qui ha de comandar de les forces enviades contra el lusità Viriat a Hispania. Finalment Escipió Emilià proposa un decret pel qual cap dels dos dirigirà la guerra, i es prorroga el comandament del procònsol Quint Fabi Màxim Emilià, cònsol l'any anterior.
* Quint Marci Rex, nomenat pretor l'any 145 aC, quan rep l'encàrrec del Senat de construir un aqüeducte, veu perllongat el seu mandat per acabar-lo. Rep el nom d'Aqua Marcia i és un dels més importants de Roma. Recull les aigües des de la part alta de la conca del riu Aniene.

### Hispània

* Quint Fabi Màxim Emilià, en el marc de la Guerra lusitana, ataca a Viriat i el derrota. L'expulsa dels territoris romans i ocupa dues de les principals ciutats dels lusitans. Al final de la campanya Fabi Màxim deixa les tropes aquarterades a Corduba per passar l'hivern. Però els celtibers arevacs es revolten, i desdibuixen la seva victòria.

## Necrològiques

* Ptolemeu VII Neofilopàtor, fill de Cleòpatra II i Ptolemeu VI Filomètor, assassinat pel seu oncle Ptolemeu VIII Evèrgeta II.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* 1 2 Justí. Justini Historiarum Philippicarum, XXXIX, 1-2
* ↑ Titus Livi. Epítom, LIX
* ↑ Titus Livi. Epítom, XLIX
* ↑ Valeri Màxim. De Factis Dictisque Memorabilibus, VI, 4, 2
* ↑ Apià. Història de Roma: Hispània, VI, 58-60
* ↑ Platner, Samuel B; Thomas Ashby. A Topographical Dictionary of Ancient Rome. Londres: Oxford University Press, 1929, p. 24-25.
* ↑ Polibi. Història, XXXVIII, 3
# 159 aC

El 159 aC va ser un any del calendari romà prejulià. Durant la República i l'Imperi Romà es coneixia com l''Any del Consolat de Dolabel·la i 'Nobílior o també any 595 Ab urbe condita o de la fundació de la ciutat). L'ús del nom «159 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini va ser el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

## Esdeveniments
### Ibèria del Caucas

* Mirian I és rei d'Ibèria del Caucas a la mort del seu oncle Saurmag I, que l'havia adoptat.

### Imperi Selèucida

* Amb la victòria de l'Imperi Selèucida a Judea en temps dels Macabeus, Alcimus es torna a establir com a Summe Sacerdot d'Israel.

### Àsia Menor

* Àtal II és rei de Pèrgam a la mort del seu germà Èumenes II.

### Antiga Grècia

* Càrops el jove, cabdill epirota que l'any 165 aC s'havia proclamat tirà de l'Epir, és condemnat pel Senat Romà acusat de crueltat extrema. Quan la sentència arriba al país, Càrops la falsifica, però aquest any és deposat.

### República Romana

* Aquest any són elegits cònsols Gneu Corneli Dolabel·la i Marc Fulvi Nobílior.
* No hi ha notícies sobre aquest consolat, però els Fasti assignen la celebració d'un triomf a Fulvi Nobílior l'any 158 aC per la seva victòria sobre els eleates, un poble lígur, i per això se suposa que en el seu període fa (o potser els dos cònsols) la guerra a Ligúria.

## Necrològiques

* Èumenes II, rei de Pèrgam. (nascut el 197 aC).
* Terenci, comediògraf llatí d'origen amazic (nascut el 184 aC).
* Saurmag I, rei d'Ibèria del Caucas.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* 1 2 Toumanoff, Cyrille. Studies in Christian Caucasian History. Washington: Georgetown University Press, 1963, p. 317.
* ↑ Flavi Josep. Antiguitats judaiques, XII, 9
* ↑ Polibi. Història, XXXII, 23
* ↑ Polibi. Història, XXXII, 22
* ↑ Smith, William (ed.). «Dolabella». A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. [Consulta: 17 juny 2024].
* ↑ Smith, William (ed.). «Nobilior». A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. [Consulta: 17 juny 2024].
* ↑ Polibi. Història, XXXII, 25,
* ↑ Raven, Susan. Rome in Africa. Londres: Rouletge, 1992, p. 122. ISBN 9780415082617.
# 162 aC

El 162 aC va ser un any un any del calendari romà prejulià. Durant la República i l'Imperi Romà es coneixia com l'Any del Consolat d'Escipió Nasica i Fígul o també any 592 Ab urbe condita o de la fundació de la ciutat). L'ús del nom «162 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini va ser el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

## Esdeveniments
### Imperi Selèucida

* Demetri I Sòter, el fill de l'anterior rei selèucida, Seleuc IV Filopàtor,surt de Roma, on havia viscut com a ostatge durant molts anys, i torna a Síria a reclamar el tron que tenia el seu nebot Antíoc V. Antíoc i el seu regent, Lísies cauen derrotats i són executats. Demetri puja al tron selèucida.

### Síria Palestina

* Els macabeus, sota la direcció de Judes Macabeu, continuen la seva lluita contra els selèucides i persegueixen la facció helenitzant a Judea.
* El nou rei selèucida Demetri I Sòter col·loca com a gran sacerdot de Judea a Alcimus i obté el suport d'una part dels zelotes, i d'un exèrcit selèucida. Però Judes Macabeu, que era el gran sacerdot, no vol abdicar del càrrec i esclata la guerra.
* Judes Macabeu aconsegueix noves victòries i derrota els selèucides en dues batalles successives. Demana l'aliança de Roma on envia una ambaixada.

### Antiga Roma

* Aquest any són elegits cònsols Publi Corneli Escipió Nasica Còrculum i Gai Marci Fígul. Els harúspexs declaren nul·la l'elecció, però Tiberi Grac que presidia el comicis diu que són vàlids i Fígul és enviat a la província de la Gàl·lia Cisalpina que li havia tocat en sort. Més tard Tiberi Grac escriu al senat dient que havia comès un error al no escoltar els auspicis i Fígul i Escipió Nasica renuncien al càrrec.
* Són elegits cònsols sufectes Publi Corneli Lèntul i Gneu Domici Aenobarb.
* Gneu Octavi és enviat amb dos col·legues, a Síria on hi havia certa confusió i el Senat va considerar que era el moment propici per reforçar els termes del tractat d'Apamea signat per Antíoc III el Gran, aprofitant la minoria d'Antíoc V Eupator. Allà és assassinat.

## Necrològiques

* Gneu Octavi, enviat com a ambaixador a Síria, és assassinat en un gimnàs a Laodicea del Licos per un greco-sirià de nom Leptines.
* Antíoc V Eupator, governant de l'Imperi Selèucida.
* Lísies, general selèucida i governant de Síria, regent d'Antíoc V Eupàtor.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* 1 2 3 Flavi Josep. Antiguitats judaiques, XII, 1-7
* 1 2 3 Smith, William (ed.). «Judas Maccabaeus». A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. [Consulta: 15 juny 2024].
* ↑ Ciceró. De divinatione, II, 35; De natura deorum, II, 4
* ↑ Valeri Màxim. De Factis Dictisque Memorabilibus, I, 1, 3
* 1 2 Polibi. Història, XXXI, 18
# 176 aC

El 176 aC va ser un any del calendari romà prejulià. Durant la República i l'Imperi Romà es coneixia com l'Any del Consolat d'Escipió Hispal i Espurí o també any 578 Ab urbe condita o de la fundació de la ciutat). L'ús del nom «176 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini va ser el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

## Esdeveniments
### Armènia

* Artaxes I, rei d'Armènia, funda la ciutat d'Artaxata, a les planes de la vora de l'Araxes, a la vall del Mont Ararat. És la capital de l'Armènia Sofene.

### Antiga Roma

* Aquest any són elegits cònsols Gneu Corneli Escipió Hispal i Quint Petil·li Espurí.
* Escipió Hispal és atacat de paràlisi mor a Cumes aquest mateix any.
* Espurí fa la guerra als lígurs i mor en combat.
* Gai Valeri Leví és nomenat cònsol sufecte per substituir Escipió Hispal. Només tres dies després d'assumir el càrrec, ansiós de victòries militars, abandona Roma per agafar el comandament de la legió de Ligúria. Lluita contra els lígurs als que derrota l'any següent (175 aC).
* Tiberi Semproni Grac, cònsol l'any anterior (177 aC) acaba la repressió a Sardenya, que s'havia revoltat, i porta 80.000 presoners a Roma, que vent com a esclaus, saturant el mercat.

## Necrològiques

* Cleòpatra I, reina d'Egipte. Era regent en nom del seu fill Ptolemeu VI Filomètor.
* Cumes: Gneu Corneli Escipió Hispal, de malaltia.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Hewsen, R. H. «Artaxata». Enciclopaedia Iranica. [Consulta: 30 maig 2024].
* 1 2 3 Titus Livi. Ab Urbe Condita, XLI, 14, 16
* ↑ Polibi. Història, XXII, 14
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XLI, 28, 8
* ↑ Apià. Història de Roma: Síria, III, 13; V, 18
# 1784
## Esdeveniments
### Resta del món

* 11 de març - Mangalore (Karnataka, Índia): se signà el Tractat de Mangalore que va significar el final de la Segona guerra de Mysore.
* 14 d'agost - Amèrica russa (Alaska): massacre d'Awa'uq feta pels homes de la Companyia Russo-Americana contra indis alutiiq.

## Naixements
### Països Catalans

* 1 de maig, Olesa de Montserrat: Rosa Venes i Clusas, heroica defensora de Tarragona durant la Guerra del Francès (m. 1845).

### Resta del món

* 2 de febrer, Madrid: Isabella Colbran, compositora d'òpera i mezzosoprano espanyola. Casada amb Rossini (m. 1845).
* 16 d'abril: Tolosa de Llenguadoc: Émilie Bigottini, ballarina franco-italiana (m. 1858).
* 20 d'octubre: Broadlands, Hampshire, Anglaterra: Henry John Temple, polític anglès. (m. 1865).
* 24 de novembre: Zachary Taylor, president dels Estats Units (m. 1850)
* Bożków, Prússia: Franz Xaver Gebauer, compositor, professor, mestre de capella i director de cors.
* Jumella, regió de Múrcia: Agustín Jiménez y Arenas, organista i compositor espanyol.

## Necrològiques
### Països Catalans

* 28 d'agost - Carmel, Califòrnia: Juníper Serra, frare franciscà mallorquí, que fundà la missió de l'Alta Califòrnia (n. 1713).

### Resta del món

* 30 d'abril - Heks (Principat de Lieja): Francesc Carles de Velbrück, príncep-bisbe del principat de Lieja.

## Referències

* ↑ Arxiu Parroquial d'Olesa de Montserrat. SAC-4, B7, pàg. 127
* ↑ Heilbron Ferrer, Marc. «Isabel Colbran» (en castellà). Diccionario biográfico electrónico. Reial Acadèmia de la Història. [Consulta: 22 setembre 2021].
* ↑ «Emilie Bigottini» (en francès). Les étoiles de l'Opéra de Paris. [Consulta: 8 febrer 2023].
# Linceu (fill d'Afareu i Arene)

Linceu (Lynceus), fill d'Afareu i Arene, va ser un heroi de la mitologia grega, conegut per la seva extraordinària vista. Germà d'Idas, va participar en la cacera del senglar de Calidó i en l'expedició dels argonautes. La seva vista era tan aguda que podia veure a través de materials com el tauló de roure i percebre objectes amagats sota terra. Les seves gestes més notables inclouen la lluita contra els Dioscurs per les Leucípides, durant la qual ell i el seu germà van morir a mans de Càstor i Pòl·lux.

## Referències

* ↑ Apol·lodor. Biblioteca, III, 10, 3
* ↑ Grimal, Pierre. Diccionari de mitologia grega i romana. Barcelona: edicions de 1984, 2008, p. 331. ISBN 9788496061972.
# 182 aC

El 182 aC va ser un any del calendari romà prejulià. Durant la República i l'Imperi Romà es coneixia com l'Any del Consolat de Paulus Macedònic i Tàmfil o també any 572 Ab urbe condita o de la fundació de la ciutat). L'ús del nom «182 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini va ser el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

## Esdeveniments
### Antiga Grècia

* Licortes envaeix Messènia i es venja dels assassins de Filopemen, que dirigits per Dinòcrates, l'havien mort l'any anterior (183 aC).
* Després de l'ocupació de Messene pels aqueus, Túria, Fares i Àbia s'incorporen a la Lliga Aquea com a estats independents.

### Antiga Roma

* Aquest any són elegits cònsols Luci Emili Paulus Macedònic i Gneu Bebi Tàmfil.
* Els dos cònsols van lluitar amb èxit contra els lígurs.
* Aulus Terenci Varró, pretor l'any 184 aC, torna aquest any a Roma des de la Hispània Citerior on havia vençut als celtibers, i rep l'honor d'una ovació.

### Hispània

* Quint Fulvi Flac és nomenat pretor i obté la Hispània Citerior com a província. Expulsa els celtibers de la ciutat d’Urbicua que ocupa, i els derrota en una gran batalla on moren uns 23.000 celtibers i 4.000 cauen presoners. Sotmet la ciutat de Contrebia i derrota altre cop als celtibers que en la major part es sotmeten als romans.

## Naixements

* Ptolemeu VIII Evèrgeta II, rei d'Egipte de la dinastia Ptolemaica (data aproximada. Mort el 116 aC).

## Necrològiques

* Prúsies I, rei de Bitínia. Segons William Smith va morir en una data incerta però probablement anterior (encara que no gaire) al 179 aC, i entre el 183 aC i el 180 aC.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Polibi. Història, XXXIV, 12; XV, 1
* ↑ Polibi. Història, XXV, 1
* 1 2 Titus Livi. Ab Urbe Condita, XXXIX, 32
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XLI, 56
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XL, 16
* ↑ Justí. Justini Historiarum Philippicarum, XXXVIII, 6
* ↑ Smith, William (ed.). «Prusias I». A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. [Consulta: 26 maig 2024].
# Antoni Agelet i Romeu

Antoni Agelet i Romeu (Lleida, 1874 - Lleida, 1943) va ser un advocat i polític lleidatà, membre del a Mancomunitat de Catalunya del 1917 al 1924, a les files del partit liberal.
Va néixer en una família amb diversos polítics del partit liberal. Va créixer a Lleida i va acabar els estudis de Dret a l'actual Universitat Complutense de Madrid. En tornar a Catalunya va fer d'advocat i va dirigir el diari liberal El Siglo. Durant 17 anys va fer carrera a l'ajuntament, des que en fou nomenat regidor municipal el 1899, i esdevingué alcalde en dues ocasions, uns mesos del 1905 i del gener del 1916 a l'abril del 1917, quan fou nomenat diputat provincial.
Va formar part de la primera Junta Provincial i primer Comitè Executiu del Partit Liberal Autonomista. Del 1916 al 1921 també va dirigir el diari lleidetà El País. Es va presentar a les eleccions provincials del 1910 i del 1915, i va perdre les dues. Va guanyar les del 1917 i les del 1921, restant a la Diputació del 1917 al 1924, i després els anys 1930 i 1931.
Era favorable de les tesis provincialistes, en contra de les regionalistes autonomistes de la Lliga. A la Segona República va militar al Partit Republicà Radical de Lerroux. Casat amb Mercè de Dalmases i de Masot, van tenir tres fills.

## Referències

* 1 2 3 4 Casals, Quintí. «Agelet i Romeu, Antoni». Els diputats de la Mancomunitat. Diccionari biogràfic il·lustrat, Fundació Privada de Centres d’Estudis de Parla Catalana Institut Ramon Muntaner. [Consulta: 1r novembre 2024].
# Iar

Iar o Ziu ("llum") és un mes del calendari hebreu que correspon a l'abril o maig del calendari gregorià.

## Celebracions

* Dia de Theodor Herzl: Dia commemoratiu en què es recorda la vida i l'obra del líder sionista Theodor Herzl.
* Lag ba-Ómer: Festivitat en la qual es recorda la revolta en contra dels romans que tingué lloc l'any 133.
* Yom ha-Atsmaüt: Dia de la independència a on se celebra la proclamació de l'Estat d'Israel l'any 1948.
* Yom ha-Zikkaron: En aquesta jornada es recorda a les victimes del terrorisme i als soldats caiguts en les guerres.
* Yom Yeruixalàyim: En aquest dia se celebra l'alliberament de la ciutat Santa de Jerusalem l'any 1967, durant la Guerra dels Sis Dies.
# Woodlawn (Baltimore County, Maryland)

Woodlawn és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Maryland. Segons el cens del 2000 tenia 36.079 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Woodlawn tenia 36.079 habitants, 13.936 habitatges, i 9.281 famílies. La densitat de població era de 1.451,1 habitants per km².
Dels 13.936 habitatges en un 33,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 43,6% hi vivien parelles casades, en un 18,3% dones solteres, i en un 33,4% no eren unitats familiars. En el 27,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 7,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,57 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,13.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,7% tenia menys de 18 anys, un 7,6% entre 18 i 24, un 33,1% entre 25 i 44, un 22% de 45 a 60 i un 10,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 35 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 84 homes.
La renda mediana per habitatge era de 48.878 $ i la renda mediana per família de 54.490 $. Els homes tenien una renda mediana de 36.789 $ mentre que les dones 31.242 $. La renda per capita de la població era de 21.710 $. Entorn del 4,3% de les famílies i el 6,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Woodlawn». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Woodlawn». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Bàlans

Els bàlans (Balanus) són un gènere de crustacis cirrípedes de la família dels balànids, anomenats popularment glans de mar per la seva forma.

## Sistemàtica

El gènere Balanus inclou el següent llistat d'espècies:
* Balanus amphitrite
* Balanus aquila
* Balanus balanus
* Balanus calidus
* Balanus cariosus
* Balanus crenatus
* Balanus decorus
* Balanus eburneus
* Balanus engbergi
* Balanus evermanni
* Balanus flos
* Balanus flosculus
* Balanus galeatus
* Balanus glandula
* Balanus hameri
* Balanus hesperius
* Balanus hoekianus
* Balanus improvisus
* Balanus laevis
* Balanus merrilli
* Balanus nubilis
* Balanus pacificus
* Balanus pentacrini
* Balanus perforatus
* Balanus regalis
* Balanus reticulatus
* Balanus rostratus
* Balanus spongicola
* Balanus subalbidus
* Balanus tintinnabulum
* Balanus trigonus
* Balanus venustus
* Balanus vestitus
Balanus balanoides ha estat reclassificat com a Semibalanus balanoides, dins la família dels arqueobalànids (Archaeobalanidae).

## Referències

* ↑ «Cercaterm | TERMCAT». [Consulta: 24 agost 2021].
* ↑ Martin, J. W.; Davis, G. E. (2001): An updated Classification of the Recent Crustacea. Natural History Museum of Los Angeles County Science Series 39. Los Angeles.

## Enllaços externs

* ITIS Entry Arxivat 2006-05-17 a Wayback Machine.
# Tesla Roadster

El Tesla Roadster és un cotxe esportiu completament elèctric i és el primer cotxe de la casa Tesla Motors.
Tesla assegura que els seus prototipus són capaços d'accelerar de 0 a 100 km/h en 3,9 segons, una velocitat màxima de 210 km/h i una autonomia de més de 393 km amb una càrrega de la bateria d'ions Liti. L'eficiència del Roadster és de 133 watt hora/km equivalent al consum d'1,74 litres de gasolina per cada 100 km.

## Referències

* ↑ Martin Eberhard. «Vintage Oil and Other Hare-Brained Ideas». Tesla Motors blog, 24-01-2007. [Consulta: 21 maig 2007].
* ↑ «Performance Specs». Tesla Motors. Arxivat de l'original el 24 d’octubre 2007. [Consulta: 20 juliol 2010].
* ↑ Tesla Motors