OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Amanda Gutiérrez Domínguez

Amanda Gutiérrez Domínguez (L'Hospitalet de Llobregat, 10 de juny de 1991) és una advocada i dirigent esportiva catalana, cofundadora i presidenta de l'Associació de Futbolistes Professionals (Futpro).
Durant la seva joventut, practicà diversos esports com l'equitació, squash, judo, taekwondo, però especialment el futbol a nivell amateur. Graduada en Dret per la Universitat Oberta de Catalunya, s'especialitzà en dret esportiu. Ha treballat en diversos bufet d'advocats i, posteriorment, creà el seu propi bufet centrat en l'assesorament legal i laboral per a esportistes. Juntament amb les futbolistes, Patri Guijarro i Andrea Pereira, cofundà el sindicat Futpro el novembre de 2021. L'assocació rebé el suport de diverses futbolistes de la Lliga espanyola, entre d'altres, Alexia Putellas, Sandra Paños, Irene Paredes, Garazi Murua, i guanyà les primeres eleccions sindicals del futbol femení estatal. L'entitat ha format part de les negociacions amb la Reial Federació Espanyola de Futbol i amb el Consell Superior d'Esports del conveni salarial de les futbolistes i també es posicionà a favor de Jenni Hermoso en el cas Rubiales.
Entre d'altres reconeixements, ha sigut escollida Persona de l'any 2021 per l'Sport Law Institute i ha rebut el Premi Dona i Esport (2023), en la categoria de dirigent esportiva.

## Referències

* 1 2 «Patri Guijarro y Andrea Pereira, cofundadoras del sindicato FUTPRO» (en castellà). FutFem, 05-11-2021. [Consulta: 1r desembre 2023].
* ↑ López, Juanra. «La vida privada de Amanda Gutiérrez, portavoz de Jenni Hermoso y defensora de la Selección: viajera, deportista y felizmente casada» (en castellà). Mujer Hoy, 22-09-2023. [Consulta: 1r desembre 2023].
* ↑ «FUTPRO nace para "conseguir la igualdad" y cambiar la historia del fútbol femenino» (en castellà). Europa Press, 01-12-2021. [Consulta: 1r desembre 2023].
* ↑ Escudero, Sergi. «"No podran separar-nos en la lluita del #SeAcabó"». Ara, 17-10-2023. [Consulta: 1r desembre 2023].
* ↑ Ramos Martín, Luis Fernando Ramos. «Amanda Gutiérrez: "Las jugadoras están pidiendo un cambio"» (en castellà). Reinas del balón, 23-12-2021. [Consulta: 1r desembre 2023].
* ↑ «Barcelona celebra el liderazgo femenino en el deporte» (en castellà). Sport, 02-11-2023. [Consulta: 1r desembre 2023].
# Ammodramus

Ammodramus és un gènere d'ocells de la família dels passerèl·lids (Passerellidae). Aquests pardals americans viuen en aiguamolls, però també en zones de praderies i terres de conreu d'ambdues Amèriques. Els ocells d'aquest gènere es coneixen comunament com a pardals de pastures. El nom Ammodramus prové del grec per "corredor de sorra".
Aquests ocells viuen en un hàbitat de pastures. Alguns Ammodramus són socialment monògams i ambdós pares tenen cura de les cries. Altres espècies són polígines sense vincles de parella i sense cura paterna.
Diverses espècies s'han inclòs en aquest gènere, però han estat reclassificades en els gèneres Ammospiza i Centronyx per fonts com Birdlife International i l'American Ornithological Society.

## Llista d'espècies

A data d'avui, se'n descriuen 3 espècies dins aquest gènere:
* Ammodramus savannarum - sit pardalenc saltamartí.
* Ammodramus humeralis - sit pardalenc de sabana.
* Ammodramus aurifrons - sit pardalenc caragroc.
El fòssil Ammodramus hatcheri (Miocè superior de Kansas, Estats Units) es va col·locar antigament al gènere Palaeospiza o Palaeostruthus. Pot ser que el primer no sigui gens un passeriforme, mentre que el segon va ser finalment sinonimitzat amb Ammodramus, ja que A. hatcheri amb prou feines difereix de l'espècie viva.

## Referències

* 1 2 «Ammodramus (Swainson, 1827)» (en anglès). ITIS. [Consulta: 4 març 2024].
* ↑ Beedy, Edward C.; Pandolfino, Edward R. Birds of the Sierra Nevada: Their Natural History, Status, and Distribution (en anglès). University of California Press, 2013-06-17, p. 314. ISBN 978-0-520-27493-8.
* ↑ Hill, Christopher E; Post, William «Ammodramus maritimus». Extra-pair paternity in seaside sparrows. Journal of Field Ornithology, vol. 76(2), 2005, pàg. 119-126..
* ↑ Chesser, R. Terry; Burns, Kevin J.; Cicero, Carla; Dunn, Jon L.; Kratter, Andrew W. «Fifty-ninth Supplement to the American Ornithological Society's Check-list of North American Birds» (en anglès). The Auk, 135, 3, 7-2018, pàg. 798–813. DOI: 10.1642/AUK-18-62.1. ISSN: 0004-8038.
* ↑ «Ammodramus» (en anglès). BirdLife Internacional. [Consulta: 4 maç 2024].
* ↑ Gill, Frank; Donsker, David. «Sparrows – IOC World Bird List v13.2g» (en anglès americà). IOC, 2023. [Consulta: 9 gener 2024].
* ↑ «Ammodramus» (en anglès). BirdLife Data Zone. [Consulta: 4 març 2024].
* ↑ Classificació dels emberízids segons l'IOC Arxivat 2013-10-21 a Wayback Machine. Rev. 20-06-2010
* ↑ Steadman, David W; McKitrick, Mary C. «A Pliocene bunting from Chihuahua, Mexico» (en anglès). vol. 84(2) p. 240-241.. The Condor, 1982. [Consulta: 4 març 2024].
# Amphipyra tragopoginis

Amphipyra tragopoginis és una espècie de lepidòpter ditrisi de la família dels noctúids (Noctuidae). És una espècie molt estesa amb una distribució holàrtica.

## Característiques

Té una envergadura de 32-40 mm. Les ales anteriors són d'un color marró fosc uniforme amb tres punts negres distribuïts com un triangle. Les ales posteriors són semblants, més fosques cap als marges.

## Història natural

L'espècie té tendència a caminar amb les potes quan són molestades en comptes d'arrencar a volar. Malgrat això, pot volar vigorosament i són atretes pels focus de llum, sucre i per les flors riques en nèctar. Els adults es mostren actius des de juliol fins a setembre. L'època de vol es refereix a les Illes Britàniques. Això pot variar en altres parts dels seus hàbitat.
La larva és verda amb línies blanques, i s'alimenta d'una àmplia varietat de plantes. L'espècie hibernen com un ou. Les larves s'alimenten dels següents gèneres vegetals:
* Aconitum
* Anthriscus
* Apocynum
* Aquilegia - colombina
* Artemisia
* Campanula
* Cercis
* Crataegus - arç blanc
* Epilobium -
* Foeniculum - fenoll
* Fragaria - maduixa
* Galium
* Geranium
* Ligusticum
* Linaria - Lli
* Melampyrum
* Mimulus - flor-mico
* Nicotiana - tabac
* Petroselinum - julivert
* Plantago - plantatge
* Populus - pollancre
* Prunus
* Quercus - roure
* Ribes
* Rosa - rosa
* Rubus - esbarzer
* Rumex
* Salix - salze
* Sanguisorba
* Urtica - ortiga
* Vitis - vinya

## Referències

* ↑ «HOSTS - a Database of the World's Lepidopteran Hostplants - HOSTS - Data Portal» (en anglès). [Consulta: 2 febrer 2024].
* ↑ «Mouse Moth | UKmoths» (en anglès). [Consulta: 2 febrer 2024].
* 1 2 Boyes, Douglas; Holland, Peter W.H. «[https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC10285349/ The genome sequence of the Mouse Moth, Amphipyra tragopoginis (Clerck 1759)]». Wellcome Open Research, 8, 03-02-2023, pàg. 54. DOI: 10.12688/wellcomeopenres.18946.1. ISSN: 2398-502X. PMID: 37363059.
* ↑ Seitz, Adalbert; Seitz, Adalbert; Hochdanz, E.; Werner & Winter; Alfred Kernen Verlag. Die Grossschmetterlinge der Erde : eine systematische Bearbeitung der bis jetzt bekannten Grossschmetterlinge. Bd.3 (1907-1916) [Text]. Stuttgart: Verlag des Seitzschen Werkes (Alfred Kernen), 1914.
# Ana Isabel Juan Gallardo

Ana Isabel Juan Gallardo (Elda, 1971) és una botànica, taxònoma, i investigadora valenciana, catedràtica de Botànica de la Universitat d'Alacant.
Segons declara Ana Juan en una entrevista a la revista Espores, del Jardí Botànic de la Universitat de València, la seva afició a les plantes li ve de la infància, quan, amb la seva família, passava els estius en una caseta de camp, amb moltes oliveres i envoltada de natura i de les vacances de càmping en serralades de diversos llocs de la península Ibèrica.
Juan s'ha especialitzat en l'estudi del gènere Tamarix (els tamarius), que està distribuït en diversos continents i les seves nombroses espècies són d'identificació difícil. És autora en la identificació i nomenament de noves espècies per a la ciència, a abril de 2015, de cent quinze nous registres d'espècies, especialment de la família Hyacinthaceae, i especialment del gènere Nicipe.
Juan s'interessa també per la divulgació i dirigeix i presenta el programa Naturaleza viva a Ràdio Elda, l'emissora de la SER en el seu poble natal. També participa en activitats per promoure les vocacions científiques entre les noies, com ara les Jornades «Dones i ciència al Botànic».
Apart de la seva activitat professional, Juan és presidenta de l'Associació Espanyola Contra el Càncer Elda–Petrer.

## Referències

* ↑ Científica nombrant de noves espècies per a la ciència
* ↑ «BOE-A-2024-909 Resolución de 8 de enero de 2024, de la Universidad de Alicante, por la que se nombra Catedrática de Universidad a doña Ana Isabel Juan Gallardo.». [Consulta: 8 abril 2024].
* 1 2 3 Pérez, Toñi. «La eldense Ana Juan se convierte en catedrática en el área de Botánica de la Universidad de Alicante» (en castellà). Cadena SER - Radio Elda, 12-02-2024. [Consulta: 8 abril 2024].
* ↑ «Botànica del mes: Ana Juan». Espores - La veu del Botànic, 02-03-2020. [Consulta: 8 abril 2024].
* ↑ «Juan, Ana | International Plant Names Index» (en anglès). International Plant Names Index (IPNI). [Consulta: 14 abril 2024].
* ↑ «Expertas se dan cita en el ciclo 'Dones i ciència al Botànic' para subrayar la contribución de las mujeres a la ciencia» (en castellà). 20minutos, 05-02-2020. [Consulta: 8 abril 2024].
* ↑ Pérez, Toñi; Sánchez, Juanma. «Ana Juan, presidenta de la Junta Local AECC Elda – Petrer: “Es importante educar sobre la prevención y la detección temprana del cáncer”» (en espanyol europeu). Cadena SER - Radio Elda, 30-01-2024. [Consulta: 14 abril 2024].

## Enllaços externs

* Bibliografia de l'autora a ResearchGate
# Efecte Droste

L'efecte Droste es presenta en una classe específica d'imatge recursiva.
Una imatge que exhibeix l'efecte Droste inclou dins seu una versió de menor grandària de si mateixa, la qual alhora inclou en un lloc similar una versió encara més petita de si mateixa, i així successivament. Aquesta inclusió amb reducció d'una imatge dins l'altra només pot continuar indefinidament en teoria, perquè a la pràctica està limitada per la resolució de què és capaç la tècnica d'impressió utilitzada, ja que cada iteració redueix exponencialment la mida de la imatge. Aquest és un exemple visual d'un bucle estrany, és a dir, un sistema autoreferencial de reproducció geomètrica o geometry instancing, en anglès.
En heràldica, aquest efecte s'anomena amb l'expressió en francès mise en abyme ('posada en l'abisme', 'posada en infinit').

## Origen del nom

L'efecte és el nom de la imatge en les llaunes i caixes del cacau en pols Droste, una de les principals marques holandeses. L'anunci mostrava una infermera sostenint una safata amb una tassa de xocolata desfeta i una caixa amb la mateixa imatge. Aquesta imatge va ser utilitzada per primer cop el 1904 i ha estat utilitzada amb lleugeres variacions durant dècades. Segons s'informa, el poeta i columnista Nico Scheepmaker introduí un ús més ampli del terme a finals del 1970.

## Referències

* ↑ Törnqvist, Egil. Ibsen: A Doll's House, pp.105, Cambridge University Press (1995) ISBN 0-521-47866-9
* ↑ Droste, altijd welkom

## Vegeu també

* Fractals.
* Recursivitat.
* M. C. Escher.

## Enllaços externs

* M. C. Escher i l'efecte Droste Arxivat 2016-01-21 a Wayback Machine. (anglès).
* Base matemàtica de l'efecte Droste (Article de Jos Leys que resumeix els resultats de l'estudi de Leyden). (anglès)
* Efecte Droste en matemática (anglès).
# Ana María Catalá Fernández

Ana María Catalá Fernández (Madrid, 20 de juliol de 1993) és una jugadora de futbol espanyola. Juga de defensa i el seu equip actual és el Rayo Vallecano. També ha jugat en el Madrid CFF.

## Trajectòria

El seu primer equip de la categoria Sub-17 femenina va ser el Rayo Vallecano, jugant tant el filial, Rayo Vallecano B, com en el primer equip.
Al mateix temps va formar part de la Selecció madrilenya i va jugar amb la selecció espanyola Sub-17.
L'any 2016, als 23 anys, va fitxar pel Madrid CFF, equip en el qual va estar fins a l'any 2020, quan va tornar al Rayo Vallecano.
Finalment, l'any 2021 es va retirar de l'esport per a dedicar-se a una altra professió.

### Internacional

| Any | Partits | Targetes | Targetes |
| Any | Partits | Groga | Vermella |
| 2019-20 | 9 | 0 | 0 |
| 2018-19 | 23 | 0 | 1 |
| 2017-18 | 29 | 2 | 0 |
El gol d'Ana María en el partit de la selecció espanyola Sub-17 contra Irlanda el 2010 li va valer el títol al Campionat Europeu Femení Sub-17 de la UEFA a Espanya.
| Any | Seu | Campió | Resultat final | Subcampió | Tercer lloc | Resultat | Quart lloc |
| 2010 | Suïssa | Espanya | 0:0 (4-1 p.p.) | Irlanda | Alemanya | 3:0 | Països Baixos |
Va participar en el Mundial Sub-17 disputat en Trinitat i Tobago l'any 2010, a on la selecció espanyola va aconseguir un 3r. lloc.

## Altres accions

El 28 de desembre va participar en 'Goles por la Igualdad by Finetwork LaLiga F', on es van jugar dos partits de fútbol per a concienciar en la falta d'inversió de l'esport femení i en concret per les diferències entre el futbol masculí i femení.

## Referències

* ↑ Ana Maria CATALA Arxivat 2016-10-22 a Wayback Machine., FIFA.com
* ↑ Profile in UEFA.com
* 1 2 «ANAMA: Ana María Catalá Fernández (Defensa) / Jugadora Fútbol Femenino». [Consulta: 2 agost 2023].
* ↑ Rayo, Redacción Unión. «MERCADO DE FICHAJES, ALTAS Y BAJAS DEL RAYO FEMENINO 2020-2021» (en castellà), 24-06-2020. [Consulta: 2 agost 2023].
* ↑ Garay, Sora. «El triste adiós de Ana María Catalá» (en castellà), 24-08-2021. [Consulta: 2 agost 2023].
* ↑ «España logra un bronce brillante en el Mundial sub 17 - MARCA.com». [Consulta: 2 agost 2023].
* ↑ «Carla Camacho, Mari Paz o Natalia de Pablos, protagonistas de ‘Goles por la Igualdad'» (en castellà), 27-12-2022. [Consulta: 2 agost 2023].
# Anableps anableps

Anableps anableps és una espècie de peix pertanyent a la família dels anablèpids.

## Descripció

* Pot arribar a fer 30 cm de llargària màxima (normalment, en fa 14) i 400 g de pes.
* Té els ulls dividits en una part aèria i una altra aquàtica, formant dos lòbuls, cada un amb la seva pròpia pupil·la (tot i que s'ajunten quan es dilaten en condicions de poca llum). El cristal·lí és asimètric, en forma de pera, i això permet tenir dos eixos òptics al mateix ull, de manera que situant-se de manera que mig ull emergeixi, el peix pot mirar simultàniament per sobre i per sota de l'aigua.

## Alimentació

Menja insectes i d'altres invertebrats, diatomees i peixets.

## Depredadors

A la Guaiana Francesa és depredat per àrids i ocells marins.

## Hàbitat

És un peix d'aigua dolça i salabrosa, demersal i de clima tropical (24 °C-28 °C).

## Distribució geogràfica

Es troba a Sud-amèrica: des de l'illa de Trinitat i Veneçuela fins a la desembocadura del riu Amazones al Brasil.

## Costums

Pot romandre exposat a l'aire durant la marea baixa.

## Observacions

És inofensiu per als humans i emprat en recerca científica per les seues característiques oculars.

## Referències

* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 3 4 «Anableps anableps» (en anglès). Fishbase.
* 1 2 Schwab IR. Double vision. Br J Ophthalmol. 2002 Sep;86(9):950. PMCID: PMC1771291.
* ↑ Mills, D. i G. Vevers, 1989. The Tetra encyclopedia of freshwater tropical aquarium fishes. Tetra Press, Nova Jersey, Estats Units. 208 p.
* ↑ Keith, P., P.-Y. Le Bail i P. Planquette, 2000.
* ↑ «Predators - Anableps anableps» (en anglès). Fishbase.
* ↑ Kenny, J.S., 1995. Views from the bridge: a memoir on the freshwater fishes of Trinidad. Julian S. Kenny, Maracas, St. Joseph, Trinitat i Tobago. 98 p.
* ↑ Smith, C.L., 1997. National Audubon Society field guide to tropical marine fishes of the Caribbean, the Gulf of Mexico, Florida, the Bahamas, and Bermuda. Alfred A. Knopf, Inc., Nova York, Estats Units. 720 p.

## Enllaços externs

* AQUATAB
* AnimalBase (anglès)
* CalPhotos (anglès)
# Anatoli Akímov

Anatoli Akímov (rus: Анатолий Иванович Акимов) (Moscou, 15 de novembre de 1947 - Moscou, 28 de juny de 2002) fou un waterpolista rus que va competir sota bandera soviètica durant les dècades de 1960 i 1970. Era germà del també warerpolista Vladímir Akímov.
El 1972 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de Múnic, on guanyà la medalla de plata en la competició del waterpolo.
En el seu palmarès també destaca una medalla de plata al Campionat del Món de waterpolo de 1973i una d'or al Campionat d'Europa de waterpolo de 1970. A nivell de clubs guanyà les lligues soviètiques de 1965 a 1967, 1970, 1971, 1975 i 1976.

## Referències

* 1 2 3 «Olympedia – Anatoly Akimov». [Consulta: 25 abril 2024].
* ↑ «АКИМОВ Анатолий Иванович | Российские спортсмены | Спортивная Россия» (en rus). [Consulta: 25 abril 2024].
# Shipshewana

Shipshewana és una població dels Estats Units a l'estat d'Indiana. Segons el cens del 2000 tenia 536 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Shipshewana tenia 536 habitants, 235 habitatges, i 149 famílies. La densitat de població era de 224,9 habitants/km².
Dels 235 habitatges en un 29,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 48,1% hi vivien parelles casades, en un 12,3% dones solteres, i en un 36,2% no eren unitats familiars. En el 33,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 17,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,28 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,86.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,1% tenia menys de 18 anys, un 12,7% entre 18 i 24, un 21,3% entre 25 i 44, un 23,9% de 45 a 60 i un 18,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 79,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 30.156 $ i la renda mediana per família de 53.214 $. Els homes tenien una renda mediana de 36.875 $ mentre que les dones 22.750 $. La renda per capita de la població era de 26.270 $. Entorn del 6% de les famílies i el 8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Shipshewana». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 5 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Shipshewana». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Constantí Bodin

Constantí Bodin (serbi i búlgar: Константин Бодин, Konstantin Bodin); fl. 1072-1101) fou un rei i governant medieval de Dioclea el principat serbi més preeminent d'aquell temps, des del 1081 fins al 1101. Succeí al seu pare, Miquel Vojislavljević (r. 1046-1081).
Nasqué en temps de pau, quan els eslaus meridionals eren súbdits de l'Imperi Romà d'Orient. El 1072, els nobles búlgars demanaren ajut al seu pare en la seva revolta contra Constantinoble. Miquel els envià Bodin, que fou coronat tsar de Bulgària amb el nom de regnat de Pere (búlgar: Петър, Pètar). Per aquest motiu, de vegades és conegut com a Pere III. Bodin participà en l'efímera revolta i fou capturat després d'alguns èxits. Fou alliberat el 1078 i, a la mort del seu pare el 1081, li succeí al tron de Dioclea. Malgrat que renovà la seva acceptació de la sobirania romana, no trigà gaire a aliar-se amb els enemics de Constantinoble, els normands, cosa que desembocà en una invasió romana i la seva nova captura. Tot i que recuperà la seva llibertat de seguida, la seva reputació i la seva influència quedaren malmeses. Fou marginat per un dels seus governadors, Vukan, que continuà la lluita contra els romans.

## Referències

* ↑ «Sèrbia». Gran Enciclopèdia Catalana. Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 26 agost 2024].
* ↑ Deliso, Christopher. Culture and Customs of Serbia and Montenegro (en anglès). ABC-CLIO, 2008, p. 13. ISBN 978-0-31334-437-4.
* ↑ Jean-Claude Cheynet «La place de la Serbie dans la diplomatie Byzantine à la fin du XIe siècle» (en francès). Zbornik Radova Vizantološkog Instituta, vol. XLV, 2008, pàg. 91. Arxivat 6 de novembre 2014 a Wayback Machine.
* ↑ Komatina, Predrag. «Vizantijska titula Konstantina Bodina (Byzantine title of Constantine Bodin)». Vizantološki institut SANU, XVIII, 2011.
* ↑ Iordan Andrèev - "Bulgarian khans and tsars VII-XIV century. Historical chronological reference book", State Publishing House "Dr. Petar Beron", Sofia, 1988, p. 98
* ↑ Mladjov, Ian «Monarchs' Names and Numbering in the Second Bulgarian State» (en anglès). Studia Ceranea, vol. 5, 2015, pàg. 267-310. DOI: 10.18778/2084-140X.05.09.
# La Caunha

La Caunha (occità) o Lacaugne (francès) és un municipi occità de Volvestre, al Llenguadoc, en el departament de l'Alta Garona, a la regió d'Occitània. És a 47 km al sud de Tolosa i a 27 km al sud de Muret, a la zona de Volvestre. El 2018 tenia 229 habitants. Des del 2014 l'alcalde és Jean-Marc Esquirol.

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
* ↑ «Lacaugne. Mairie : l'expérience Jean-Marc Esquirol» (en francès). La Dépêche, 12-07-2014. [Consulta: 25 abril 2021].
# Slava Amiràgov

Slava Amiràgov (rus: Слава Львович Амирагов) (Minsk, 24 de març de 1926 - valor desconegut, 3 de setembre de 1990) fou un remer rus que va competir sota bandera soviètica durant les dècades de 1940 i 1950.
El 1952 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de Hèlsinki, on guanyà la medalla de plata en la prova del vuit amb timoner del programa de rem. Quatre anys més tard, als Jocs de Melbourne, quedà eliminat en semifinals en la mateixa prova.
En el seu palmarès també destaquen tres medalles d'or al Campionat d'Europa de rem en la prova del vuit amb timoner, el 1953, 1954 i 1955; així com quatre campionats soviètics en el vuit amb timoner (1952-1954 i 1956). Una vegada retirat va treballar com a professor a l'Institut d'Aviació de Moscou.

## Referències

* ↑ «Olympedia – Slava Amiragov». [Consulta: 8 octubre 2021].
* ↑ «АМИРАГОВ Слава Львович | Российские спортсмены и специалисты | Спортивная Россия» (en rus). [Consulta: 8 octubre 2021].
# Sharpsville (Indiana)

Sharpsville és una població dels Estats Units a l'estat d'Indiana. Segons el cens del 2006 tenia 628 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Sharpsville tenia 618 habitants, 232 habitatges, i 179 famílies. La densitat de població era de 1.084,6 habitants/km².
Dels 232 habitatges en un 40,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 62,9% hi vivien parelles casades, en un 10,8% dones solteres, i en un 22,8% no eren unitats familiars. En el 19,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 10,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,66 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,03.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,5% tenia menys de 18 anys, un 6,6% entre 18 i 24, un 33% entre 25 i 44, un 20,9% de 45 a 60 i un 11% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 35 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 92,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 52.292$ i la renda mediana per família de 58.750$. Els homes tenien una renda mediana de 46.389$ mentre que les dones 30.417$. La renda per capita de la població era de 22.480$. Entorn de l'1,2% de les famílies i el 2,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Sharpsville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 5 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Sharpsville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.