OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Hircània

Hircània o Verkâna (en llatí: Hyrcania, en grec: Ὑρκανία Hyrkania) fou una satrapia i regió de Pèrsia al sud de la mar Càspia (anomenada en l'antiguitat mar Hircània). Limitava al nord-est amb l'Oxus (Amudarià), que el separava de la Margiana; al sud-est, limitava amb la Margiana; al sud, amb les muntanyes Sariphi (avui Hazari), que la separaven d'Ariana i la satrapia de Pàrtia (al sud-oest); i a l'oest, amb les muntanyes Coronus i el riu Charindas, que la separaven de Mèdia Menor. Tot i això, els límits no en foren permanents al llarg de la seva història. El seu nom va originar el modern Gurgan o Djorkan, nom que porta una ciutat a l'est d'Astarabad. Al nord-est, hi vivien tribus escites com els danes (danae) i, a l'oest, els mardis o amardis i els tapuris.

## Etimologia

Hyrcania, escrit Ὑρκανία en grec, és un calc del nom persa antic Verkâna, com queda registrat en la inscripció Behistun de Dàrius I i d'altres de cuneïformes. Verkā significa 'llop' en persa antic. Per tant, Hyrcania significa 'Terra del llop'.
Hircània ja apareix en temps de l'Imperi mede amb un rei vassall de nom Astasyras; en temps de Cir II el Gran, el mede Astíages va rebre el govern del territori; el seu net Megabernes la governava més tard, i també Ocus, fill d'Artaxerxes I.
La capital en fou Zadracarta.
Els rius principals en foren el Sarneius, el Socanaa, el Syderis, el Maxera i el Charindas. La capital és esmentada per Estrabó com Tape i Carta; Arrià esmenta Zadracarta; probablement, es tracta en els tres casos d'una mateixa ciutat, on residia el sàtrapa. Altres ciutats en foren Talabroca (Polibi dona Tambrax), Hyrcana i Samariana.
La part costanera era fèrtil; l'interior era boscós i amb animals ferotges com el tigre, el qual es va extingir cap al 1970.
Aquesta zona té un clima tropical i és molt fèrtil, en contrast amb la resta de l'Iran, que és molt àrid.
El poble s'anomenava hyrcani (hircans o hircanis). El territori estava dividit en almenys tres districtes: Astabene, Siracene i Arsitis.
Sis mil hircans eren en l'exèrcit de Darios III de Pèrsia quan aquest es preparava per resistir Alexandre el Gran.

## Governants arsacides d'Hircània, títol reial

* Arsaces vers 165 aC (fill de Fraates I de Pàrtia)
* Himerus fins al 129 aC
* Otanes vers 70 aC
* Artaban vers 9dC–40 dC
* Gotarzes 40–51

## Referències literàries

A la literatura llatina, Hircània s'esmenta sovint en relació amb els tigres; que aparentment eren molt abundants durant l'Edat Clàssica (encara que extingits a la zona des de principis dels anys 70).
L'heroïna de còmic Red Sonja és descrita com provinent d'Hyrkania, una àrea imaginària que vorejava un mar interior i que s'assemblava lleugerament a Hircània. Aquesta Hircània té lloc a l'Era Hibòria de ficció de Robert E. Howard. La història de Conan el Bàrbar de Howard també ofereix diverses aventures ambientades en aquesta zona, inclosos pirates al mar interior.

## Referències

* ↑ Humphreys, P., Kahrom, E. (1999). Lion and Gazelle: The Mammals and Birds of Iran. Images Publishing, Avon.

## Enllaços externs

* Livius.org: Hyrcania Arxivat 2011-06-04 a Wayback Machine..
# Míting de Nuremberg

Els Mítings de Núremberg (oficialment, Reichsparteitag, literalment "Congrés Nacional del Partit") era la cita anual del NSDAP (Partit Nazi) entre els anys 1923 i 1938 a Alemanya. Especialment després de l'ascens al poder d'Adolf Hitler, el 1933, es van convertir en grans esdeveniments propagandístics. Els Reichsparteitage es van celebrar a Nuremberg des de 1933 a 1938.
Els primers mítings del NSDAP es van fer el 1923 a Múnic i el 1926 a Weimar. A partir del 1927, es van fer sempre a Nuremberg, ciutat que es va seleccionar per diferents raons: estava situat al centre del Tercer Reich, la ciutat tenia l'estructura adient, el partit estava prou organitzat a la zona, i la policia local era favorable. Els actes es realitzaven durant la primera setmana de setembre sota la denominació Reichsparteitage des deutschen Volkes ("Congrés Nacional del Partit de la gent alemanya"), que significava la solidaritat entre el poble alemany i el NSDAP, i això es va traduir en el nombre creixent de participants, que va ariibar al mig milió, entre totes les seccions del partit, exèrcit i estat.
L'aspecte principal dels mítings de Núremberg fou la quasi devoció religiosa a Adolf Hitler, assenyalant-lo com el salvador d'Alemanya, escollit per divina providència. Les masses escoltaven els discursos del Führer, juraven lleialtat i marxaven davant seu. Els participants volien demostrar el poder del poble alemany i per voluntat pròpia se subordinaven a la disciplina i ordre amb la que haurien de renéixer com a nou poble.
Un component important addicional dels mítings de Nuremberg van ser els nombrosos actes i desfilades d'organitzacions afiliades i del Tercer Reich, com la Wehrmacht, SS, SA, Joventuts Hitlerianes, etc. També era la tribuna on les polítiques nazis eren proclamades. Les Lleis racials de Nuremberg, que treia als jueus la ciutadania i altres drets es van proclamar el míting de 1935 com a mesures per "protegir la sang alemanya".
Les demostracions de poder no es limitaven als camps del míting, sinó que les formacions marxaven pel centre històric de la ciutat, on eren rebuts per Hitler i les masses entusiastes. A la Plaça del Mercat, rebatejada com a Plaça Adolf Hitler el 1933, s'hi van construir tribunes de fusta, i les files de gent es manifestava pels carrers engalanats amb banderes.
# Ocimum

Ocimum és un gènere de plantes amb flors dins la família de les lamiàcies.
Comprèn herbes anuals i perennes i arbusts originaris de zones càlides d'Àsia i Àfrica.
Ocimum basilicum (alfàbrega) és l'espècie d'aquest gènere de major ús i importància econòmica.
Ocimum tenuiflorum o el seu sinònim O. sanctum) és una herba sagrada a l'Índia.
Ocimum americanum (sinònim: O. canum) és, malgrat el nom, originari de l'Àfrica tropical.
L'híbrid entre O. americanum i O. basilicum s'anomena científicament: Ocimum × citriodorum i fa una aroma de llimona.
# Kom Medinet Ghurab

Kom Medinet Ghurab, Gurab o Gurob és un llogaret egipci (el seu nom vol dir 'Poble del corb') a uns 3 km al sud de Lahun (l'antiga Kahun, a l'entrada de la regió de l'Oasi del Faium i a la vora del desert. Té restes d'un establiment de les dinasties XVIII i XIX, i es poden identificar algunes cases, dos temples (un d'ells corresponent a Tuthmosis III) i les necròpolis de dates diverses però en general està tot molt destruït a l'haver-se remogut les rajoles per a extreure fertilitzant. S'ha trobat força material del regne d'Amenofis III i la seva dona Tiy.
Loat ha excavat algunes tombes del període de Naqada (vers 3500 - 3000 aC), i al lloc hi havia un assentament a l'inici del període dinàstic (Brunton i Engelbach van excavar algunes tombes datades vers l'any 3000 aC). També s'han trobat tombes de l'Imperi Antic (vers 2700-2100 aC) i del primer període intermedi (vers 2100-2025 aC). Tots els enterraments semblen correspondre als pagesos, en general pobres, de la regió, no tenint objectes artístics ni inscripcions; no se sap si corresponen només a una ciutat o a diverses. Les tombes de l'Imperi Mitjà (vers 2025-1700 aC) són escasses (del final del període) i també del segon període intermedi (vers 1700-1550 aC). Amb l'Imperi Nou el nombre de tombes augmenta i sembla que correspondria a una ciutat bastant gran.
Amb la dinastia XVIII, segurament sota Tuthmosis III o poc abans, es va construir un palau que va tenir importància sota Amenhotep III (Amenofis III); es va trobar un bust de fusta de la reina Tiy, així com molts altres objectes; es creu que la reina residia a la ciutat almenys durant algun període de l'any. La ciutat i el palau van conservar la seva importància després del període d'Amarna. Almenys una dona estrangera de Ramsès II (la reina Maathonerferura, filla del rei hitita) és esmentada entre els fragments de papir trobats per Flinders Petrie.
Al final de l'època ramèssida el palau i la ciutat foren abandonats. Es tornen a trobar enterraments del període ptolemaic, però de manera molt més limitada.

## Referències

* University College London. "Gurob"
# Zombie (ordinador)

Un ordinador zombie, o simplement zombie, és un ordinador connectat a Internet la seguretat del qual ha estat compromesa per un pirata informàtic, un virus informàtic, o un cavall de troia. Generalment, la màquina compromesa és només una de moltes en un "botnet", i s'utilitzarà per fer tasques delictives sota la direcció remota d'un tercer. La majoria dels propietaris d'ordinadors zombis no són conscients que el seu sistema s'estigui utilitzant d'aquesta manera. Per aquest motiu, aquests ordinadors es comparen metafòricament amb un zombie.
Els zombies s'han utilitzat extensament per enviar correu brossa, correu electrònic no desitjat - spam en anglès; es calcula que l'any 2005, aproximadament el 50-80% del correu brossa a escala mundial va ser enviat per ordinadors zombies Arxivat 2008-04-20 a Wayback Machine.. Això permet als spammers evitar ser descoberts i presumiblement redueix les seves despeses en amplada de banda, ja que els propietaris de zombis paguen la seva pròpia amplada de banda.
Per raons similars els zombis també s'utilitzen per cometre frau de clic contra llocs que mostren publicitat que es paga per clic.
Els zombies també s'han fet servir per cometre atacs distribuïts de denegació de servei, com l'atac al servei SPEWS del 2003. El 2002, uns quants llocs web destacas (Yahoo, eBay, etc.) van ser obligats a aturar amb un atac distribuït de denegació servei organitzat per un adolescent canadenc. Al lloc web de Recerca Gibson es parla extensament d'un atac contra grc.com, i l'autor, de 13 anys probablement des de Kenosha, Wisconsin, identificat. Steve Gibson va desmuntar el bot que sembla que havia muntat l'atac, i el va seguir fins al seu al seu origen. En la relació de la seva investigació, es descriu clarament el funcionament d'un 'bot' que controla un canal d'IRC ( Arxivat 2007-11-28 a Wayback Machine.).
# Iapigis

Els iapigis (en llatí Ĭāpyges, en grec antic Ἰάπυγες) eren un poble probablement d'origen il·liri, que habitava la part sud d'Itàlia i van donar nom al país (Iapígia). Els romans els van anomenar «apulis», perquè s'havien instal·lat a la regió que ells en deien Apulia.
En general els pobles dels messapis, calabres, sal·lentins i peuquetis es consideren del grup dels iapigis, especialment els primers. Els grecs derivaven el nom de l'heroi epònim Jàpige fill de Licàon, però es creu que podrien ser un poble d'arrel celta que van emigrar des d'Il·líria abans del segle v.

## Referències

* ↑ Pallottino, Massimo. Storia della prima Italia. Milano: Rusconi, 1999, p. 116-117. ISBN 9788818129946.

## Vegeu també

* Pulla
# Bacterièmia

La bacterièmia és la presència de bacteris a la sang. La seva presència només pot ser deguda en casos d'infecció i segurament de malaltia.
Es distingeixen dos tipus: les bacterièmies prolongades i les bacterièmies transitòries. Les primeres es caracteritzen per tenir nivells de bacteris a la sang durant dies i setmanes. Les segones per tenir-les durant poc temps, la qual cosa sol ser deguda a manipulacions iatrogèniques o traumatismes. Els catèters venosos en poden ser una causa. Si l'hoste té un sistema immunitari deficient i hi ha una infiltració constant o periòdica la infecció d'òrgans o una sèpsia compten entre les complicacions possibles. Una rigorosa higiene hospitalària n'és la millor prevenció.

## Referències

* ↑ «bacterièmia». Gran Enciclopèdia Catalana. Grup Enciclopèdia. [Consulta: 1r març 2023].
* ↑ «Bacterièmia zero». Seguretat dels pacients. Gencat. [Consulta: 1r març 2023].
* ↑ Klischies, Rainer; Panther, Ursula; Singbeil-Grischkat, Vera. Hygiene und medizinische Mikrobiologie Lehrbuch für Pflegeberufe ; mit 62 Tabellen (en alemany). 5., aktualisierte und überarb. Aufl, 2008. ISBN 978-3-7945-2542-3.

## Bibliografia

* Palomar, Mercedes; Álvarez Lerma, Francisco; Riera, Alba «Bacterièmia Zero». Annals de medicina, 95, 1, 2012, pàg. 6-8.
# Glaucoma d'angle tancat

El glaucoma d'angle tancat és una malaltia de l'ull (un dels tipus de glaucoma) que es presenta de forma sobtada (glaucoma agut) i que cursa, entre d'altres, amb dolor ocular i percepció d'halos al voltant dels llums, a més de nàusees i vòmits.

## Patogènesi

Es pot presentar a persones que van néixer amb un angle estret entre l'iris i la còrnia (angle de la cambra anterior). L'atac agut es desencadena qual la pupil·la està en midriasi mitjana, aquesta situació pot provocar un bloqueig del pas de l'humor aquós de la cambra posterior a l'anterior a través de la pupil·la (bloqueig pupil·lar). L'humor aquós empeny la perifèria de l'iris cap avant, i aquest tanca sobtadament la malla trabecular (tancament angular) presentant-se després un augment sobtat de la PIO.

## Factors de risc

Alguns dels seus factors de risc són:
* Edat (els majors de 50 anys tenen més risc)
* Individus nerviosos o estressats.
* Hipermetropia
* Antecedents familiars de glaucoma d'angle tancat
* Ús, en pacients amb altres factors de risc, de medicaments anticolinèrgics sistèmics, com ara l'atropina (o derivats) o de simpaticomimètics.
* Administració de midriàtics

## Clínica

Quan no pot sortir l'humor aquós, es produeix un augment de la PIO. Quan aquesta arriba als 30mmHg s'altera la bomba endotelial necessària per a la transparència corneal i s'origina l'edema corneal (visió borrosa amb percepció d'halos al voltant dels llums). Quan la PIO>40-50mmHg, apareix el dolor ocular intens, que pot irradiar-se fins al territori cutani del nervi trigemin. Apareix blefaroespasme i llagrimeig, injecció mixta i símptomes vegetatius vagals, com poden ser bradicàrdia, hipotensió arterial, nàusees i vòmits. Aquests símptomes vegetatius se solen interpretar com una altra patologia i no com a glaucoma, donant freqüentment errors diagnòstics. Si la PIO supera els 80-90mmHg es col·lapsa l'artèria central de la retina, produint-se isquèmia retinal, molt de dolor, disminució de l'agudesa visual i una gran duresa del globus ocular al tacte. Si no es resol el quadre, la lesió per isquèmia es fa irreversible, donant lloc posteriorment a atròfia retinal. El pacient pot haver sofert amb anterioritat plecs angulars intermitents que cedeixen espontàniament, el que dona una clínica de cefalea hemicraneal. Això es coneix com a glaucoma abortiu, subagut o tancament angular intermitent.

## Tractament

El tractament, d'entrada, ha de ser medicamentós, a tres nivells:
* Diürètics osmòtics com ara el manitol o acetazolamida, per a disminuir ràpidament la PIO.
* Corticoides tòpics per a disminuir la inflamació.
* Miòtics com ara la pilocarpina, per a eliminar el bloqueig pupil·lar.
No obstant això, cal no oblidar que aquesta és una malaltia amb una clara base anatòmica que no hem resolt amb fàrmacs. Caldrà, per tant, realitzar una iridotomia quirúrgica o amb làser per evitar nous episodis. A més, de forma profilàctica, cal actuar a l'ull contralateral.
# Símfils

Els símfils (Symphyla) constitueixen una classe de miriàpodes que es troba estretament emparentada amb els quilòpodes (centpeus). Viuen al sòl i són detritívors. Es coneixen unes 200 espècies.

## Característiques

Els joves tenen sis parells de potes, però al llarg de la vida de diversos anys, afegeixen un parell extra a cada ècdisi, així l'estadi adult té dotze parells de potes. No tenen ulls i presenten 14 segments al tronc, els 12 primers dels quals els parells de potes. Les seves llargues antenes tenen funció sensorial. Presenten diverses característiques que els relacionen amb els primers insectes, com un labium (segones maxil·les fusionades), i un nombre idèntic de segments del cap i certes característiques de les potes.

## Història natural

Són artròpodes habitants del sòl que s'assemblen als centpeus, però són més petits i translúcids, i estan emparentats llunyanament amb els centpeus veritables. Es poden moure veloçment a través dels espais que hi ha entre les partícules del sòl, i es solen trobar des de la superfície fins a una profunditat de 50 cm. S'alimenten de vegetació en putrefacció, però també poden infligir danys a l'agricultura pel consum de llavors, arrels, i pèls d'arrel en sòls cultivats.

## Referències

* ↑ A. D. Chapman. Numbers of Living Species in Australia and the World. Department of the Environment and Heritage, 2005. ISBN 0-642-56850-2.
* ↑ «Garden Symphylans». Integrated Pest Management on Peppermint-IPMP3.0. Oregon State University. Arxivat de l'original el 2007-08-03. [Consulta: 2 juliol 2007].
* ↑ Brusca, R. C. & Brusca, G. J., 2005. Invertebrados, 2a edició. McGraw-Hill-Interamericana, Madrid (etc.), XXVI+1005 pp. ISBN 0-87893-097-3
* ↑ C. Gillott. Entomology, 3rd Edition. Springer Verlag, 2005. ISBN 1-4020-3182-3.

## Enllaços externs

* Aspecte extern d'un símfil
# Berberidopsidàcies

Berberidopsidàcia (Berberidopsidaceae) és una família de plantes amb flor.
Pel fet que aquesta família ha estat reconeguda per pocs taxonomistes les plantes que la componen han estat tractades com pertanyents a la família Flacourtiaceae.
El sistema APG II, de 2003 no ubica la família de les Berberidopsidàcies en cap ordre i simplement l'assigna al clade eudicots superiors.
La família conté un o dos gèneres Berberidopsis, que té dues espècies i Streptothamnus, amb una sola espècie.
El sistema APG II apunta a la possibilitat de reconèixer l'ordre Berberidopsidales, que comprendria la família Aextoxicaceae junt amb la família Berberidopsidaceae.

## Enllaços externs

* links at CSDL Arxivat 2008-10-12 a Wayback Machine.
# Dinastia XV d'Egipte

La dinastia XV comença vers el 1650 aC i s'acaba cent anys després.
Fou establerta, segurament, per una nova onada d'asiàtics semites (cananeus del sud i beduïns), que es van establir a l'est del delta on ja governava la dinastia XIV, formada per hicsos que portaven uns dos segles vivint a Egipte. El nou poder va establir la capital a Àvaris (la dinastia XIV tenia la capital a Xois). Àvaris era l'egípcia Hatuaret i es trobava a la part nord-oriental del delta. Aquest hicsos eren més agressius, i van liquidar la dinastia XIV i també a la dinastia XIII, que tenia seu a Memfis i/o Itjtawi.
Dugueren nous déus (que no van imposar als egipcis) i van adorar Seth, que identificaven com el seu déu de les tempestes. La llengua administrativa va romandre l'egípcia. En realitat, van adoptar la cultura egípcia i les seves lleis i van continuar el comerç amb Babilònia i Creta. Les tombes dels seu reis no s'han trobat; els seus noms personals eren hicsos, però els seus noms de regnat eren egipcis; els reis es titulaven faraons i desplegaven tot el protocol i tradicions dels faraons. La seva època fou de pau i prosperitat.
Els hicsos aportaren noves armes: la introducció del cavall (desconegut per als egipcis) i del carro de combat. Van dominar fins a Hermòpolis i el sud va quedar en mans de dinasties egípcies (XVI i XVII i la dinastia d'Abidos). La dinastia XVI, que governava al sud, havia estat vassalla dels hicsos, però la dinastia XVII, amb seu a Tebes, lentament va acumular recursos i forces per expulsar els hicsos i iniciar la reunificació del país.
La dinastia XV fou purament hiksa i, per això, s'anomena dels grans hicsos (enfront de la XIV que, per contraposició, seria la dels petits hicsos). El Papir de Torí té sis línies amb fragments de figures que representen els noms dels reis i el nom del rei Khamudi, i una durada de 108 anys en total. També Manetó (mitjançant l'Africà) en té sis noms, però la durada n'és de 250 anys (excessiva per a sis sobirans):
* Saites (Salitis)
* Bnon (Shesi)
* Pakhnan (Khyan ?)
* Staan (Khyan ?)
* Arkhles Khamudi
* Aphophis (Apepi)
Mitjançant Flavius Josefus, han arribat en diferent ordre:
* Salitis, 19 anys
* Bnon, 44 anys
* Apachnan, 36 anys i 7 mesos
* Apophis, 61 anys
* Iannas 50 anys i 1 mes
* Assis 49 anys i 2 mesos
Troballes:
* Salitis (Sekhaenre)
* Shesi (Maayibre)
* Yakhuber (Meruserre)
* Sakir Har, possible segons els darrers descobriments, podria ser de la dinastia XIV
* Khyan o Djan (Seuserenre)
* Apepi o Ipepi (Ausere)
* Khamudi (Akhenenre)

## Referències

* ↑ Bunson, Margaret. Encyclopedia of ancient Egypt (en anglès). Infobase Publishing, 2002, p.304. ISBN 0816045631.
# Galatia (Kansas)

Galatia és una població dels Estats Units a l'estat de Kansas. Segons el cens del 2000 tenia 61 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Galatia tenia 61 habitants, 27 habitatges, i 18 famílies. La densitat de població era de 63,7 habitants/km².
Dels 27 habitatges en un 18,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 55,6% hi vivien parelles casades, en un 3,7% dones solteres, i en un 33,3% no eren unitats familiars. En el 29,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 18,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,26 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,83.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23% tenia menys de 18 anys, un 6,6% entre 18 i 24, un 26,2% entre 25 i 44, un 18% de 45 a 60 i un 26,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 104,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 28.750 $ i la renda mediana per família de 38.750 $. Els homes tenien una renda mediana de 22.188 $ mentre que les dones 31.250 $. La renda per capita de la població era de 16.282 $. Cap de les famílies i el 6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Galatia». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Galatia». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Cordillera Central

«Cordillera Central» té aquests significats:
* Cordillera Central (Colòmbia)
* Cordillera Central (República Dominicana)
* Cordillera Central (Puerto Rico)
# Hynčice (Vražné)

Hynčice alemany: Heinzendorf bei Odrau) és una petita població de Txèquia que administrativament forma part del municipi de Vražné. Es troba a unst 13 km a l'oest de Nový Jičín a la regió de Silèsia-Moràvia. L'any 2001 tenia 58 cases i un total de 232 habitants.
En aquesta població nasqué Gregor Mendel quan tenia el nom de Heinzendorf.

## Enllaços externs

* Vražné at bohemianet Arxivat 2007-04-09 a Wayback Machine.