# Campionat d'Europa de bàsquet masculí

El Campionat d'Europa de Basquetbol, també conegut com a Eurobasket és una competició que enfronta les millors seleccions estatals de bàsquet d'Europa
És organitzada per la FIBA i la primera edició es remunta a l'any 1935. Es disputa cada dos anys, els anys imparells, excepte durant el període de la Segona Guerra Mundial (1940-45) en què no es disputà.
La competició s'ha celebrat dos cops a Catalunya, la primera l'any 1973, i la segona l'any 1997, quan l'organització del campionat fou concedit per la FIBA a la Federació Catalana de Bàsquet amb motiu del 75è aniversari de la fundació d'aquesta.

## Historial

* En negreta = Selecció campiona
* (prò.) = Pròrroga
| Edició | Any | Final | Final | Final | Partit pel bronze | Partit pel bronze | Partit pel bronze | | Seu | refs. |
| Edició | Any | Campió | Res. | Subcampió | 3r lloc | Res. | 4t lloc | | Seu | refs. |
| I | 1935 | Letònia | 24–18 | Espanya | Txecoslovàquia | 25–23 | Suïssa | | Suïssa | |
| II | 1937 | Lituània | 24–23 | Itàlia | França | 27–24 | Polònia | | Letònia | |
| III | 1939 | Lituània | lligueta | Letònia | Polònia | lligueta | França | | Lituània | |
| - | 1941 | No es disputà per la II Guerra Mundial. | No es disputà per la II Guerra Mundial. | No es disputà per la II Guerra Mundial. | No es disputà per la II Guerra Mundial. | No es disputà per la II Guerra Mundial. | No es disputà per la II Guerra Mundial. | No es disputà per la II Guerra Mundial. | Lituània | |
| IV | 1946 | Txecoslovàquia | 34–32 | Itàlia | Hongria | 38–32 | França | | Suïssa | |
| V | 1947 | Unió Soviètica | 56–37 | Txecoslovàquia | Egipte | 50–48 | Bèlgica | | Txecoslovàquia | |
| VI | 1949 | Egipte | lligueta | França | Grècia | lligueta | Turquia | | Egipte | |
| VII | 1951 | Unió Soviètica | 45–44 | Txecoslovàquia | França | 55–52 | Bulgària | | França | |
| VIII | 1953 | Unió Soviètica | lligueta | Hongria | França | lligueta | Txecoslovàquia | | Unió Soviètica | |
| IX | 1955 | Hongria | lligueta | Txecoslovàquia | Unió Soviètica | lligueta | Bulgària | | Hongria | |
| X | 1957 | Unió Soviètica | lligueta | Bulgària | Txecoslovàquia | lligueta | Hongria | | Bulgària | |
| XI | 1959 | Unió Soviètica | lligueta | Txecoslovàquia | França | lligueta | Hongria | | Turquia | |
| XII | 1961 | Unió Soviètica | 60–53 | Iugoslàvia | Bulgària | 55–46 | França | | Iugoslàvia | |
| XIII | 1963 | Unió Soviètica | 61–45 | Polònia | Iugoslàvia | 89–61 | Hongria | | Polònia | |
| XIV | 1965 | Unió Soviètica | 58–49 | Iugoslàvia | Polònia | 86–70 | Itàlia | | Unió Soviètica | |
| XV | 1967 | Unió Soviètica | 89–77 | Txecoslovàquia | Polònia | 80–76 | Bulgària | | Finlàndia | |
| XVI | 1969 | Unió Soviètica | 81–72 | Iugoslàvia | Txecoslovàquia | 77–75 | Polònia | | Itàlia | |
| XVII | 1971 | Unió Soviètica | 69–64 | Iugoslàvia | Itàlia | 85–67 | Polònia | | RFA | |
| XVIII | 1973 | Iugoslàvia | 78–67 | Espanya | Unió Soviètica | 90–58 | Txecoslovàquia | | Espanya | |
| XIX | 1975 | Iugoslàvia | lligueta | Unió Soviètica | Itàlia | lligueta | Espanya | | Iugoslàvia | |
| XX | 1977 | Iugoslàvia | 74–61 | Unió Soviètica | Txecoslovàquia | 91–81 | Itàlia | | Bèlgica | |
| XXI | 1979 | Unió Soviètica | 98–76 | Israel | Iugoslàvia | 99–92 | Txecoslovàquia | | Itàlia | |
| XXII | 1981 | Unió Soviètica | 84–67 | Iugoslàvia | Txecoslovàquia | 101–90 | Espanya | | Txecoslovàquia | |
| XXIII | 1983 | Itàlia | 105–96 | Espanya | Unió Soviètica | 105–70 | Països Baixos | | França | |
| XXIV | 1985 | Unió Soviètica | 120–89 | Txecoslovàquia | Itàlia | 102–90 | Espanya | | RFA | |
| XXV | 1987 | Grècia | 103–101 (prò.) | Unió Soviètica | Iugoslàvia | 98–87 | Espanya | | Grècia | |
| XXVI | 1989 | Iugoslàvia | 98–77 | Grècia | Unió Soviètica | 104–76 | Itàlia | | Iugoslàvia | |
| XXVII | 1991 | Iugoslàvia | 88–73 | Itàlia | Espanya | 101–83 | França | | Itàlia | |
| XXVIII | 1993 | Alemanya | 71–70 | Rússia | Croàcia | 99–59 | Grècia | | Alemanya | |
| XXIX | 1995 | RF Iugoslàvia | 96–90 | Lituània | Croàcia | 73–68 | Grècia | | Grècia | |
| XXX | 1997 | RF Iugoslàvia | 61–49 | Itàlia | Rússia | 97–77 | Grècia | | Espanya | |
| XXXI | 1999 | Itàlia | 64–56 | Espanya | RF Iugoslàvia | 74–62 | França | | França | |
| XXXII | 2001 | RF Iugoslàvia | 78–69 | Turquia | Espanya | 99–90 | Alemanya | | Turquia | |
| XXXIII | 2003 | Lituània | 93–84 | Espanya | Itàlia | 69–67 | França | | Suècia | |
| XXXIV | 2005 | Grècia | 78–62 | Alemanya | França | 98–68 | Espanya | | Sèrbia i Montenegro | |
| XXXV | 2007 | Rússia | 60–59 | Espanya | Lituània | 78–69 | Grècia | | Espanya | |
| XXXVI | 2009 | Espanya | 85–63 | Sèrbia | Grècia | 57–56 | Eslovènia | | Polònia | |
| XXXVII | 2011 | Espanya | 98–85 | França | Rússia | 72–68 | Macedònia | | Lituània | |
| XXXVIII | 2013 | França | 80–66 | Lituània | Espanya | 92–66 | Croàcia | | Eslovènia | |
| XXXIX | 2015 | Espanya | 80–63 | Lituània | França | 81–68 | Sèrbia | | França / Croàcia / Alemanya / Letònia | |
| XL | 2017 | Eslovènia | 93–85 | Sèrbia | Espanya | 93–85 | Rússia | | Finlàndia / Israel / Romania / Turquia | |
| XLI | 2022 | Espanya | 88–76 | França | Alemanya | 82–69 | Polònia | | Txèquia / Geòrgia / Itàlia / Alemanya | |
| XLII | 2025 | | | | | | | | Letònia / Xipre / Finlàndia / Polònia | |

## Palmarès

| Posició | Selecció | | | | Total |
| 1 | Unió Soviètica | 14 (1947, 1951, 1953, 1957, 1959, 1961, 1963, 1965, 1967, 1969, 1971, 1979, 1981 i 1985) | 3 (1975, 1977 i 1987) | 4 (1955, 1973, 1983 i 1989) | 21 |
| 2 | Iugoslàvia / Sèrbia i Montenegro | 8 (1973, 1975, 1977, 1989, 1991, 1995, 1997 i 2001) | 5 (1961, 1965, 1969, 1971 i 1981) | 4 (1963, 1979, 1987 i 1999) | 17 |
| 3 | Espanya | 4 (2009, 2011, 2015 i 2022) | 6 (1935, 1973, 1983, 1999, 2003 i 2007) | 4 (1991, 2001, 2013 i 2017) | 14 |
| 4 | Lituània | 3 (1937, 1939 i 2003) | 3 (1995, 2013 i 2015) | 1 (2007) | 7 |
| 5 | Itàlia | 2 (1983 i 1999) | 4 (1937, 1946, 1991 i 1997) | 4 (1971, 1975, 1985 i 2003) | 10 |
| 6 | Grècia | 2 (1987 i 2005) | 1 (1989) | 2 (1949 i 2009) | 5 |
| 7 | Letònia | 1 (1935) | 1 (1939) | | 2 |
| 8 | Txecoslovàquia | 1 (1946) | 6 (1947, 1951, 1955, 1959 | 5 (1935, 1957, 1969, 1977 i 1981) | 12 |
| 9 | Egipte | 1 (1949) | | 1 (1947) | 2 |
| 10 | Hongria | 1 (1955) | 1 (1953) | 1 (1946) | 3 |
| 11 | Alemanya | 1 (1993) | 1 (2005) | | 2 |
| 12 | Rússia | 1 (2007) | 1 (1993) | 2 (1997 i 2011) | 4 |
| 13 | França | 1 (2013) | 2 (1949 i 2011) | 6 (1937, 1951, 1953, 1959, 2005 i 2015) | 9 |
| 14 | Eslovènia | 1 (2017) | | | 1 |
| 15 | Sèrbia | | 2 (2009 i 2017) | | 2 |
| 16 | Bulgària | | 1 (1957) | 1 (1961) | 2 |
| 17 | Polònia | | 1 (1963) | 3 (1939, 1965 i 1967) | 4 |
| 18 | Israel | | 1 (1979) | | 1 |
| 19 | Turquia | | 1 (2001) | | 1 |
| 20 | Croàcia | | | 2 (1993 i 1995) | 2 |

## Estadístiques

| Edició | Any | MVP del Campionat | Màxim anotador | Màxim anotador | refs. |
| Edició | Any | Nom | Nom | PPP | refs. |
| I | 1935 | Rafael Martin | Livio Franceschini | 16,5 | |
| II | 1937 | Pranas Talzūnas | Rūdolfs Jurciņš | 12,5 | |
| III | 1939 | Mykolas Ruzgis ( Frank Lubin, de facto) | Heino Veskila | 16,7 | |
| IV | 1946 | Ferenc Németh | Paweł Stok | 12,6 | |
| V | 1947 | Joann Lõssov | Jacques Perrier | 13,7 | |
| VI | 1949 | Hüseyin Öztürk | Hüseyin Öztürk | 19,3 | |
| VII | 1951 | Ivan Mrázek | Ivan Mrázek | 17,1 | |
| VIII | 1953 | Anatoly Konev | Ahmed Idlibi | 15,9 | |
| IX | 1955 | János Greminger | Miroslav Škeřík | 19,1 | |
| X | 1957 | Jiří Baumruk | Eddy Terrace | 24,4 | |
| XI | 1959 | Viktor Zubkov | Radivoj Korać | 28,1 | |
| XII | 1961 | Radivoj Korać | Radivoj Korać (2) | 24,0 | |
| XIII | 1963 | Emiliano Rodríguez | Radivoj Korać (3) | 26,6 | |
| XIV | 1965 | Modestas Paulauskas | Radivoj Korać (4) | 21,9 | |
| XV | 1967 | Jiří Zedníček | Giorgos Kolokithas | 26,7 | |
| XVI | 1969 | Serguei Belov | Giorgos Kolokithas (2) | 23,5 | |
| XVII | 1971 | Krešimir Ćosić | Edward Jurkiewicz | 22,6 | |
| XVIII | 1973 | Wayne Brabender | Atanas Golomeev | 22,3 | |
| XIX | 1975 | Krešimir Ćosić (2) | Atanas Golomeev (2) | 22,9 | |
| XX | 1977 | Dražen Dalipagić | Kees Akerboom | 27,0 | |
| XXI | 1979 | Miki Berkovich | Mieczysław Młynarski | 26,6 | |
| XXII | 1981 | Valdis Valters | Mieczysław Młynarski (2) | 23,1 | |
| XXIII | 1983 | Juan Antonio Corbalán | Nikos Galis | 33,0 | |
| XXIV | 1985 | Arvydas Sabonis | Doron Jamchi | 28,1 | |
| XXV | 1987 | Nikos Galis | Nikos Galis (2) | 37,0 | |
| XXVI | 1989 | Dražen Petrović | Nikos Galis (3) | 35,6 | |
| XXVII | 1991 | Toni Kukoč | Nikos Galis (4) | 32,4 | |
| XXVIII | 1993 | Chris Welp | Sabahudin Bilalović | 24,6 | |
| XXIX | 1995 | Šarūnas Marčiulionis | Šarūnas Marčiulionis | 22,5 | |
| XXX | 1997 | Aleksandar Đorđević | Oded Kattash | 22,0 | |
| XXXI | 1999 | Gregor Fucka | Alberto Herreros | 19,2 | |
| XXXII | 2001 | Predrag Stojaković | Dirk Nowitzki | 28,7 | |
| XXXIII | 2003 | Sarunas Jasikevicius | Pau Gasol | 25,8 | |
| XXXIV | 2005 | Dirk Nowitzki | Dirk Nowitzki (2) | 26,1 | |
| XXXV | 2007 | Andrei Kirilenko | Dirk Nowitzki (3) | 24,0 | |
| XXXVI | 2009 | Pau Gasol | Pau Gasol (2) | 18,7 | |
| XXXVII | 2011 | Juan Carlos Navarro | Tony Parker | 22,1 | |
| XXXVIII | 2013 | Tony Parker | Tony Parker (2) | 19,0 | |
| XXXIX | 2015 | Pau Gasol (2) | Pau Gasol (3) | 25,6 | |
| XL | 2017 | Goran Dragić | Alexey Shved | 24,3 | |
| XLI | 2022 | Willy Hernangómez | Iannis Adetokunbo | 29,3 | |
| XLII | 2025 | | | | |

## Referències

* ↑ «Francia se queda sin complejos(80-66)» (en castellà). acb.com. Arxivat de l'original el 2013-09-24. [Consulta: 23 setembre 2013].
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 «Gasol, Parker y Papaloukas, en busca del título de MVP de Nowitzki» (en castellà). Europa Press, 30-08-2007. [Consulta: 21 desembre 2019].
* ↑ «Tony Parker, MVP del Eurobasket 2013» (en castellà). acb.com. Arxivat de l'original el 2013-09-24. [Consulta: 23 setembre 2013].

## Enllaços externs

* Medaller de l'Eurobasket Arxivat 2013-09-24 a Wayback Machine. (castellà)