OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Marca de seqüència expressada

Una marca o marcador de seqüència expressada (EST, acrònim de l'anglès Expressed Sequence Tag), en biologia molecular és un fragment petit de la seqüència de nucleòtids transcrit i processat, ja sigui un trànscrit codificador de proteïna o no. Com que aquests clons consisteixen en ADN que és complementari al ARNm, els EST representen porcions de gens expressats, i solen aparèixer a les bases de dades com ADNc o ARNm.

## Obtenció i localització

Els EST s'obtenen per un procés de seqüenciació a l'engròs, en el qual se seqüencien alguns centenars de bases d'un dels extrems d'un ADNc provinent d'una llibreria d'ADNc. La seqüència resultant és un fragment d'entre 500 i 800 nucleòtids i de relativa baixa qualitat.
Els EST es poden localitzar a una determinada part dels cromosomes utilitzant tècniques físiques de localització gènica (p. ex. la tècnica FISH). Així mateix, si el genoma de l'organisme que ha generat l'EST està seqüenciat, es pot localitzar la posició fent un alineament de la seqüència de l'EST amb el genoma.

## Ús

Els EST s'han utilitzat per a la identificació de transcrits gènics i són una eina fonamental en el descobriment de nous gens i en la determinació de seqüències gèniques. La seqüenciació d'EST ha augmentat ràpidament en els últims anys.
El conjunt de gens definits per a l'espècie humana inclou la presència de milers de gens descrits únicament amb l'evidència experimental dels EST. En aquest aspecte, els EST esdevenen una eina molt útil per refinar la predicció dels trànscrits d'aquests gens i, fins i tot, de la seva funció. Així mateix, el teixit, l'òrgan o l'estat funcional de l'organisme (p. ex. càncer) en la qual s'obtenen aquests EST dona informació d'on i com pot actuar el gen en qüestió. A banda de la predicció de trànscrits, els EST contenen prou informació per dissenyar sondes que poden ser utilitzades en mètodes de determinació d'expressió gènica.

## Enllaços externs

* Biblioteca i base de dades del National Health Institute Arxivat 2013-08-01 a Wayback Machine.
* Recursos en línia per a dades d'EST i llur anàlisi Arxivat 2007-09-29 a Wayback Machine.
# Interacció dipol-dipol

La interacció dipol-dipol consisteix en l'atracció entre l'extrem positiu d'una molècula polar i el negatiu d'una altra. Aquestes interaccions, també anomenades interaccions de Keesom van ser descobertes per Willem Hendrik Keesom el 1921 i va elaborar la primera descripció matemàtica de les forces existents entre dues molecules amb dipols permanents, o sigui, entre diferencials de càrrega δ$^+$ i δ$^-$ de les zones més electronegatives amb zones més electropositives en les molecules. Un exemple el podem veure en el cas de l'àcid clorhídric:
En la molecula exemple podem veure dos dipols. Els diferencials simplement signifiquen excessos de càrrega finita en un infinitessim volum. Aquests diferencials simulen dues càrregues iguals i oposades en signe δ$^+$ and δ$^-$, amb una distància d que les separa. Com que aquesta distància d és més petita que qualsevol distància R des del punt dipol, assumim que d/R >> (d/R)² (Idealització). Òbviament, cap molecula té un punt de dipol ideal, ja que no existeixen realment els dipols permanents.
Escrivim
    ${\boldsymbol {\mu }}^{A}=(\mu _{x}^{A},\mu _{y}^{A},\mu _{z}^{A})\quad {\hbox{i}}\quad \mu _{z}^{A}={\boldsymbol {\mu }}^{A}\cdot {\hat {\mathbf {R} }}_{AB}\equiv {\boldsymbol {\mu }}^{A}\cdot {\frac {\mathbf {R} _{AB}}{R_{AB}}}$
i igualment per B, aconseguim la coneguda expressió
    $E_{\mathrm {dip-dip} }={\frac {1}{R_{AB}^{3}}}\left[{\boldsymbol {\mu }}^{A}\cdot {\boldsymbol {\mu }}^{B}-3({\boldsymbol {\mu }}^{A}\cdot {\hat {\mathbf {R} }}_{AB})({\hat {\mathbf {R} }}_{AB}\cdot {\boldsymbol {\mu }}^{B})\right].$
Els seus canvis són més latents en els sòlids que en els líquids.
# Cresta mitocondrial

Les crestes mitocondrials (cresta en singular) són replecs interns de la membrana mitocondrial interna que defineixen d'alguna manera, compartiments a la matriu mitocondrial. En ella hi trobem incrustades nombroses proteïnes, incloent l'ATP sintasa i diversos citocroms. El màxim de superfície aconseguida pot existir gràcies l'addició d'una membrana que l'engloba, la membrana mitocondrial externa apareguda amb l'endosimbiosi. La membrana externa original del bacteri esdevingué la membrana mitocondrial interna que es plegà per formar les crestes al voltant del citoplasma original que anomenem matriu. Les crestes al voltant de la matriu proporcionen una major superfície on tenir lloc les nombroses i importants reaccions que tenen lloc al mitocondri. Això permet que tingui lloc la respiració cel·lular (respiració aeròbica, ja que el mitocondri requereix oxigen, com a acceptor final de la transferència d'electrons al llarg de la cadena respiratòria).
Sense l'existència de les crestes, que proporcionen un augment notable de la superfície útil, la membrana mitocondrial interna es veuria reduïda a una única i simple esfera i menys espai disponible per a les reaccions. En tal cas, l'eficiència de les reaccions seria d'altra banda molt més baixa. Per tant, les crestes són necessàries per al correcte funcionament mitocondrial.
# Campionat d'Espanya d'hoquei sobre patins femení 2005

El XIII Campionat d'Espanya femení d'hoquei sobre patins fou la tretzena edició del Campionat d'Espanya. Se celebrà des del 29 d'abril fins al 2 de maig de 2005 al Polieportiu Valleagudo de Coslada i fou organitzat per la Federació Espanyola de Patinatge. Hi participaren vuit equips, procedents de la lliga catalana, gallega i interautonòmica. El campionat se celebrà en dues fases, la primera en format de fase regular i la segona en format d'eliminació directa. A la primera fase, els clubs participants es distribuïren en dos grups de quatre equips cadascun. Els dos primers classificats d'ambdós grups accediren a la segona fase del campionat, disputant la semifinal i final. Així mateix, la resta de posicions, del tercer al vuitè, es determinaren en el mateix format.
Es proclamà campió el Club Patí Voltregà, que guanyà el seu segon campionat d'Espanya.

## Clubs participants

* Club Patín Alcorcón
* Centre d'Esports Arenys de Munt
* Club Hockey Coslada
* Biesca Gijón Hockey Club
* Club Patín Pereda
* Club Ureca
* Club Patí Voltregà
* Vigo Stick Traviesas

## Primera fase
### Classificació

El CP Alcorcón i el CE Arenys de Munt, del grup A, i el CP Voltregà i el Club Ureca, del grup B, es classificaren per disputar la semifinal del campionat. El primer classificat del grup A es decidí per la diferència de gols.
Grup A :
| Pos. | Club | Punts | PJ | PG | PE | PP | GF | GC | Gav |
| 1 | CP Alcorcón | 7 | 3 | 2 | 1 | 0 | 11 | 2 | +9 |
| 2 | CE Arenys de Munt | 7 | 3 | 2 | 1 | 0 | 8 | 0 | +8 |
| 3 | Biesca Gijón HC | 1 | 3 | 0 | 1 | 2 | 4 | 10 | -6 |
| 4 | Vigo Stick | 1 | 3 | 0 | 1 | 2 | 2 | 13 | -11 |
Grup B :
| Pos. | Club | Punts | PJ | PG | PE | PP | GF | GC | Gav |
| 1 | CP Voltregà | 9 | 3 | 3 | 0 | 0 | 31 | 0 | +31 |
| 2 | Club Ureca | 6 | 3 | 2 | 0 | 1 | 5 | 12 | -7 |
| 3 | CH Coslada | 3 | 3 | 1 | 0 | 2 | 6 | 11 | -5 |
| 4 | CP Pereda | 0 | 3 | 0 | 0 | 3 | 1 | 20 | -19 |

## Fase final
### Quadre de competició

| Semifinals | Semifinals | Final | Final |
| 2 de maig | 2 de maig |
| CP Voltregà | 4 |
| CP Voltregà | 4 | 1 de maig | 1 de maig |
| CE Arenys de Munt | 3 | 1 de maig | 1 de maig |
| CE Arenys de Munt | 3 | CP Voltregà | 8 |
| 2 de maig | 2 de maig | | CP Voltregà | 8 |
| 2 de maig | 2 de maig | CP Alcorcón | 2 |
| CP Alcorcón | 7 | CP Alcorcón | 2 |
| Club Ureca | 2 | | |
| Club Ureca | 2 | Tercer i quart lloc | Tercer i quart lloc |
| | | 1 de maig | 1 de maig |
| | | CE Arenys de Munt | 0 (2) |
| | | Club Ureca | 0 (1) |

### Final

| CP Voltregà | CP Alcorcón |
* Campió d'Espanya 2005
* CP Voltregà Segon títol

## Referències

* ↑ «XIII Campeonato de España femenino» (en castellà). RFEP, 26-04-2005. [Consulta: 24 setembre 2024].
* ↑ «El Voltregà guanya brillantment el campionat d'Espanya». El 9 Esportiu, Núm. 1.207, 02-05-2005, pàg. 37 [Consulta: 24 setembre 2024].
* ↑ «Arenys y Voltregà ofrecen un gran espectáculo» (en castellà). RFEP, 01-05-2005. [Consulta: 24 setembre 2024].
# US Airways

US Airways va ser una aerolínia amb base en la ciutat estatunidenca de Tempe, Arizona i controlada per US Airways Group. Al maig de 2006 ocupava el cinquè lloc as Estats Units. Va tenir una flota de 358 avions per a rutes principals i 295 per a rutes exprés, connectant 240 destinacions a Amèrica del Nord, Amèrica Central, el Carib, Hawaii i Europa. La plantilla de US Airways es componia de 35.180 persones i operava 3.860 vols diaris. La companyia va ser comprada per America West Holdings Corporation a finals de 2005, i s'estima que les seves operacions quedin completament integrades en l'estructura de America West Airlines durant el 2007.
Al febrer de 2013, American Airlines i US Airways van anunciar els seus plans de fusió, creant la companyia aèria més gran del món. Els holdings d'American Airways i US Airways es van fusionar a partir del 9 de desembre de 2013. Com a preparació per a la seva eventual integració, les companyies aèries van començar a oferir avantatges recíprocs de viatgers freqüents el 7 de gener de 2014, i US Airways va deixar Star Alliance per unir-se a Oneworld el 31 de març de 2014.
Els hubs de US Airways es trobaven a l'Aeroport Internacional Douglas i a l'Aeroport Internacional de Filadèlfia. L'aerolínia operava a més la subsidiària US Airways Shuttle, que proporcionava un servei de pont aeri entre les principals ciutats del Nord-est dels Estats Units. Els serveis regionals els prestava US Airways Express, filial que subcontractava els vols a altres companyies.

## Referències

* ↑ ; Jacobs, Karen «State Attorneys General Join Probe Of American Airlines, U.S. Airways Merger». , 01-07-2013.
* ↑ Maxon, Terry «Judge OKs American Airlines-US Airways merger, American's exit from bankruptcy». , 27-11-2013. Arxivat de novembre 28, 2013, a Wayback Machine.
# Alina Kham

Alina Kham (rus: Али́на Его́ровна Хам) (16 de gener de 1959) va ser una jugadora d'hoquei sobre herba soviètica que va competir durant les dècades de 1970 i 1980.
El 1980 va prendre part en els Jocs Olímpics de Moscou, on guanyà la medalla de bronze en la competició d'hoquei sobre herba.

## Referències

* ↑ «Alina Kham Olympic Results». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 5 de març 2016. [Consulta: 20 juliol 2019].
# Platja de l'Estació

La platja de l'Estació és una platja urbana del municipi de Badalona (Barcelonès) situada davant de l'estació de Badalona. Limita a llevant amb la platja dels Patins a Vela, a l'alçada de l'avinguda de Martí Pujol, i a ponent amb la platja del Pont del Petroli, a l'alçada de l'avinguda Sant Ignasi de Loiola. Té una longitud de 390 m i una amplada mitjana de 35 m, de sorra de gra mitjà, el pendent d'entrada al mar és una mica pronunciat, i el fons marí és de sorra. S'hi accedeix a través de dos passos subterranis, sota les vies del tren, situats a ambdós costats de la platja. Disposa de dutxes, sanitaris, un punt de primers auxilis i una guingueta. Té facilitats per a persones amb mobilitat reduïda: dutxes i lavabos adaptats, rampa d'accés i línia de vida al mar. Hi ha un ampli aparcament, restaurants, i el Club Windsurf Badalona, fundat el 2012, que organitza anualment la competició de paddle surf Badalona Sup Race.

## Referències

* ↑ «Platges de Badalona. L'Estació». Àrea Metropolitana de Barcelona.
* ↑ «Platja de l'Estació». Catalunya.com.
* ↑ «Èxit del IV Trofeu Badalona Sup Race 2021». Diari de Badalona, 07-09-2021.
# Intró

Un intró és una regió de l'ADN que es transcriu i és després eliminada de la molècula de ARN resultant, mitjançant el procés de tall i unió o empalmament. S'anomena intró tant a la seqüència d'ADN en el gen com a la seqüència corresponent en la molècula de RNA resultant de la transcripció. Les regions no-intròniques que no s'eliminen i s'uneixen entre elles per donar lloc a la molècula madura d'ARN s'anomenen exons
Els introns es troben en gens de la majoria d’organismes, especialment en els eucariotes. Als organismes procariotes només es troben introns en els gens dels ARNt i ARNr. En el cas dels humans, la gran majoria de gens de proteïnes tenen introns i menys del 5% no en tenen. En terme mig un gen humà conté 8-10 introns. La mida dels introns (típicamente entre 1000 i 10000 bp) és remarcablement superior a la dels exons (típicament entre 100 i 200bp), de manera que els introns suposen una part molt considerable del genoma humà (aproximadament 40-45%).
Els introns es poden trobar tant en gens de proteïnes com en gens d'ARNs.
S'han proposat dues teories per explicar l'aparició d'introns. La primera considera que inicialment també es trobaven en procariotes però es van perdre, ja que resultaven prescindibles, mentre que els eucariotes els conservarien. La segona proposa que inicialment no hi havia introns i que aquests s'haurien incorporat tardanament al ADN eucariòtic.

## Referències

* ↑ Mattick, John; Amaral, Paulo. RNA, the Epicenter of Genetic Information: A new understanding of molecular biology. DOI 10.1201/9781003109242/rna-epicenter-genetic-information-john-mattick-paulo-amaral.
* ↑ Jo, Bong-Seok; Choi, Sun Shim «Introns: The Functional Benefits of Introns in Genomes». Genomics & Informatics, 13, 4, 12-2015, pàg. 112–118. DOI: 10.5808/GI.2015.13.4.112. ISSN: 1598-866X. PMC: 4742320. PMID: 26865841.
* ↑ Louhichi, Amel; Fourati, Ahmed; Rebaï, Ahmed «IGD: A resource for intronless genes in the human genome» (en anglès). Gene, 488, 1, 15-11-2011, pàg. 35–40. DOI: 10.1016/j.gene.2011.08.013. ISSN: 0378-1119.
* ↑ Sakharkar, Meena Kishore; Chow, Vincent T. K.; Kangueane, Pandjassarame «Distributions of exons and introns in the human genome». In Silico Biology, 4, 4, 2004, pàg. 387–393. ISSN: 1386-6338. PMID: 15217358.
* ↑ Hubé, Florent; Francastel, Claire «Mammalian Introns: When the Junk Generates Molecular Diversity». International Journal of Molecular Sciences, 16, 3, 20-02-2015, pàg. 4429–4452. DOI: 10.3390/ijms16034429. ISSN: 1422-0067. PMC: 4394429. PMID: 25710723.
* ↑ Rearick, David; Prakash, Ashwin; McSweeny, Andrew; Shepard, Samuel S.; Fedorova, Larisa «Critical association of ncRNA with introns». Nucleic Acids Research, 39, 6, 3-2011, pàg. 2357–2366. DOI: 10.1093/nar/gkq1080. ISSN: 1362-4962. PMC: 3064772. PMID: 21071396.
* ↑ Koonin, Eugene V. «The origin of introns and their role in eukaryogenesis: a compromise solution to the introns-early versus introns-late debate?». Biology Direct, 1, 14-08-2006, pàg. 22. DOI: 10.1186/1745-6150-1-22. ISSN: 1745-6150. PMC: 1570339. PMID: 16907971.
# Green Isle

Green Isle és una població dels Estats Units a l'estat de Minnesota. Segons el cens del 2000 tenia 334 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Green Isle tenia 334 habitants, 136 habitatges, i 102 famílies. La densitat de població era de 171,9 habitants per km².
Dels 136 habitatges en un 33,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 65,4% hi vivien parelles casades, en un 5,9% dones solteres, i en un 25% no eren unitats familiars. En el 22,8% dels habitatges hi vivien persones soles l'11% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,46 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,89.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,9% tenia menys de 18 anys, un 7,5% entre 18 i 24, un 32,6% entre 25 i 44, un 18,3% de 45 a 60 i un 16,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 110,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 44.792 $ i la renda mediana per família de 51.964 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.979 $ mentre que les dones 25.625 $. La renda per capita de la població era de 25.537 $. Entorn de l'1,8% de les famílies i el 2,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Green Isle». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Green Isle». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 7 agost 2010].
# Goodridge

Goodridge és una població dels Estats Units a l'estat de Minnesota. Segons el cens del 2000 tenia 98 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Goodridge tenia 98 habitants, 47 habitatges, i 26 famílies. La densitat de població era de 199,1 habitants per km².
Dels 47 habitatges en un 36,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 31,9% hi vivien parelles casades, en un 23,4% dones solteres, i en un 42,6% no eren unitats familiars. En el 42,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 8,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,09 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,85.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 31,6% tenia menys de 18 anys, un 5,1% entre 18 i 24, un 31,6% entre 25 i 44, un 23,5% de 45 a 60 i un 8,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 97,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 17.292 $ i la renda mediana per família de 23.125 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.250 $ mentre que les dones 14.688 $. La renda per capita de la població era de 12.636 $. Entorn del 19% de les famílies i el 23,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Goodridge». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Goodridge». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 7 agost 2010].
# Gibbon (Minnesota)

Gibbon és una població dels Estats Units a l'estat de Minnesota. Segons el cens del 2000 tenia 808 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Gibbon tenia 808 habitants, 364 habitatges, i 227 famílies. La densitat de població era de 350,5 habitants per km².
Dels 364 habitatges en un 25,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 54,1% hi vivien parelles casades, en un 5,2% dones solteres, i en un 37,6% no eren unitats familiars. En el 34,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 20,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,22 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,88.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,3% tenia menys de 18 anys, un 5,9% entre 18 i 24, un 23,5% entre 25 i 44, un 19,4% de 45 a 60 i un 26,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 43 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 102 homes.
La renda mediana per habitatge era de 33.816 $ i la renda mediana per família de 38.977 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.625 $ mentre que les dones 22.019 $. La renda per capita de la població era de 17.897 $. Entorn del 3,6% de les famílies i el 7,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Gibbon». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Gibbon». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 7 agost 2010].
# Georgetown (Minnesota)

Georgetown és una població dels Estats Units a l'estat de Minnesota. Segons el cens del 2000 tenia 125 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Georgetown tenia 125 habitants, 50 habitatges, i 39 famílies. La densitat de població era de 48,3 habitants per km².
Dels 50 habitatges en un 36% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 70% hi vivien parelles casades, en un 2% dones solteres, i en un 22% no eren unitats familiars. En el 14% dels habitatges hi vivien persones soles el 6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,5 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,82.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24% tenia menys de 18 anys, un 7,2% entre 18 i 24, un 36% entre 25 i 44, un 20,8% de 45 a 60 i un 12% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 126,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 35.625 $ i la renda mediana per família de 40.313 $. Els homes tenien una renda mediana de 40.625 $ mentre que les dones 22.500 $. La renda per capita de la població era de 17.043 $. Cap de les famílies i l'1,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Georgetown». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Georgetown». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 7 agost 2010].
# Freeport (Minnesota)

Freeport és una població dels Estats Units a l'estat de Minnesota. Segons el cens del 2000 tenia 454 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Freeport tenia 454 habitants, 190 habitatges, i 132 famílies. La densitat de població era de 199,2 habitants per km².
Dels 190 habitatges en un 26,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 60% hi vivien parelles casades, en un 5,8% dones solteres, i en un 30,5% no eren unitats familiars. En el 27,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 21,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,39 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,88.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,7% tenia menys de 18 anys, un 7,9% entre 18 i 24, un 23,1% entre 25 i 44, un 19,6% de 45 a 60 i un 24,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 83,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 32.955 $ i la renda mediana per família de 39.063 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.964 $ mentre que les dones 22.125 $. La renda per capita de la població era de 15.827 $. Entorn del 3,2% de les famílies i el 7,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Freeport». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Freeport». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 7 agost 2010].