OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Millersburg (Iowa)

Millersburg és una població dels Estats Units a l'estat d'Iowa. Segons el cens del 2000 tenia 184 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Millersburg tenia 184 habitants, 78 habitatges, i 45 famílies. La densitat de població era de 546,5 habitants/km².
Dels 78 habitatges en un 30,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 46,2% hi vivien parelles casades, en un 9% dones solteres, i en un 42,3% no eren unitats familiars. En el 37,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 16,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,36 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,16.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 29,3% tenia menys de 18 anys, un 6% entre 18 i 24, un 29,9% entre 25 i 44, un 16,3% de 45 a 60 i un 18,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 94 homes.
La renda mediana per habitatge era de 37.500 $ i la renda mediana per família de 31.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.528 $ mentre que les dones 18.750 $. La renda per capita de la població era de 18.233 $. Entorn del 14% de les famílies i el 14,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Millersburg». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Millersburg». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Bàsquet als Jocs Olímpics d'estiu de 1992

La competició de bàsquetbol dels Jocs Olímpics d'Estiu 1992 va celebrar-se entre el 26 de juliol i el 8 d'agost de 1992. La seu única va ser Palau d'Esports de Badalona, tot i que en un principi era previst que les rondes finals es disputaren al Palau Sant Jordi. Des dels Jocs de París 1936 el bàsquet és esport olímpic. Això feia de Barcelona la tretzena edició olímpica, una més si tenim en compte els Jocs de 1904, on va ser esport de demostració.

## Comitès participants

Hi participaren un total de 236 jugadors, 142 homes i 94 dones, de 15 comitès nacionals diferents:
| Categoria masculina Angola Alemanya Austràlia Brasil Croàcia Equip Unificat Espanya Estats Units Lituània Puerto Rico Veneçuela R.P. de la Xina | Categoria femenina Brasil Cuba Equip Unificat Espanya Estats Units Itàlia Txecoslovàquia R.P. de la Xina |

## Resum de medalles

| Prova | | | |
| Bàsquet masculí Detalls | Estats Units (USA)Christian Laettner David Robinson Patrick Ewing Larry Bird Scottie Pippen Michael Jordan Clyde Drexler Karl Malone John Stockton Chris Mullin Charles Barkley Earvin Johnson | Croàcia (CRO)Dražen Petrović Velimir Perasović Danko Cvjetičanin Toni Kukoč Vladan Alanović Franjo Arapović Žan Tabak Stojko Vranković Alan Gregov Arijan Komazec Dino Rađa Aramis Naglić | Lituània (LTU)Valdemaras Chomičius Alvydas Pazdrazdis Arūnas Visockas Darius Dimavičius Romanas Brazdauskis Gintaras Krapikas Rimas Kurtinaitis Arvydas Sabonis Artūras Karnišovas Šarūnas Marčiulionis Gintaras Einikis Sergėjus Jovaiša |
| Bàsquet femení Detalls | Equip Unificat (EUN)Elena Jirko Elena Baranova Irina Guerlits Elena Tornikidou Elena Txvaibovitx Marina Tkatxenko Irina Minkh Elena Khoudatxova Irina Soumnikova Elen Bounatiants Natalia Zassoulskaia Svetlana Zaboloueva | R.P. de la Xina (CHN)Cong Xuedi Li Xin Liu Jun Wang Fang Zheng Dongmei He Jun Peng Ping Zheng Haixia Zheng Xiulin Li Dongmei Liu Qing Zhan Shuping | Estats Units (USA)Teresa Edwards Daedra Charles Clarissa Davis Teresa Weatherspoon Tammy Jackson Victoria Orr Victoria Bullett Carolyn Jones Katrina Felicia McClain Medina Dixon Cynthia Cooper Suzanne McConnell |

## Medaller

| Posició | País | | | | Total |
| 1 | Estats Units (USA) | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 2 | Equip Unificat (EUN) | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 3 | Croàcia (CRO) | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 3 | R.P. de la Xina (CHN) | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 5 | Lituània (LTU) | 0 | 0 | 1 | 1 |

## Referències

* 1 2 «Olympedia – Basketball at the 1992 Summer Olympics». [Consulta: 28 desembre 2024].

## Enllaços externs

* Fundació Barcelona Olímpica - Volum 4, pàgina 136 Arxivat 2009-02-11 a Wayback Machine.
* Fundació Barcelona Olímpica - Volum 5, pàgina 101 Arxivat 2009-02-11 a Wayback Machine.
# Copa del Món de Futbol de 2026

La Copa del Món de Futbol de 2026 serà la XXIII edició de la Copa del Món de la FIFA, que tindrà lloc a l'estiu de 2026 al Canadà, els Estats Units d'Amèrica, i Mèxic.

## Seus

El 16 de juny de 2022, es van triar les seus per a la Copa del Món de 2026 entre les 23 ciutats amfitriones inicialment nominades. Les 16 ubicacions oficials seran: dues al Canadà (Toronto i Vancouver), tres a Mèxic (Guadalajara, Ciutat de Mèxic i Monterrey) i onze als Estats Units (Atlanta, Boston, Dallas, Houston, Kansas City, Los Angeles, Miami, Nova York/Nova Jersey, Filadèlfia, San Francisco i Seattle).

### Canadà

| VancouverTorontoCopa del Món de Futbol de 2026 (Canadà) | Vancouver | Toronto |
| VancouverTorontoCopa del Món de Futbol de 2026 (Canadà) | Estadi BC Place | BMO Field |
| VancouverTorontoCopa del Món de Futbol de 2026 (Canadà) | Capacitat: 54.500 | Capacitat: 30.000 |

### Mèxic

| GuadalajaraCiutat de MèxicMonterreyCopa del Món de Futbol de 2026 (Mèxic) | Ciutat de Mèxic | Monterrey | Guadalajara |
| GuadalajaraCiutat de MèxicMonterreyCopa del Món de Futbol de 2026 (Mèxic) | Estadi Azteca | Estadi BBVA | Estadi Chivas |
| GuadalajaraCiutat de MèxicMonterreyCopa del Món de Futbol de 2026 (Mèxic) | Capacitat: 87.523 | Capacitat: 53.500 | Capacitat: 46.232 |

### Estats Units

| Los AngelesNova YorkKansas CityHoustonDallasAtlantaFiladèlfiaSan FranciscoBostonSeattleMiamiCopa del Món de Futbol de 2026 (Estats Units) | Los AngelesNova YorkKansas CityHoustonDallasAtlantaFiladèlfiaSan FranciscoBostonSeattleMiamiCopa del Món de Futbol de 2026 (Estats Units) | Los Angeles | Nova York | Kansas City |
| Los AngelesNova YorkKansas CityHoustonDallasAtlantaFiladèlfiaSan FranciscoBostonSeattleMiamiCopa del Món de Futbol de 2026 (Estats Units) | Los AngelesNova YorkKansas CityHoustonDallasAtlantaFiladèlfiaSan FranciscoBostonSeattleMiamiCopa del Món de Futbol de 2026 (Estats Units) | SoFi Stadium (Inglewood, Califòrnia) | MetLife Stadium (East Rutherford, Nova Jersey) | Arrowhead Stadium |
| Los AngelesNova YorkKansas CityHoustonDallasAtlantaFiladèlfiaSan FranciscoBostonSeattleMiamiCopa del Món de Futbol de 2026 (Estats Units) | Los AngelesNova YorkKansas CityHoustonDallasAtlantaFiladèlfiaSan FranciscoBostonSeattleMiamiCopa del Món de Futbol de 2026 (Estats Units) | Capacitat: 70.240 | Capacitat: 82.500 | Capacitat: 76.416 |
| Houston | Atlanta | Filadèlfia | Seattle | Dallas |
| NRG Stadium | Mercedes-Benz Stadium | Lincoln Financial Field | CenturyLink Field | AT&T Stadium (Arlington, Texas) |
| Capacitat: 71.795 | Capacitat: 71.000 | Capacitat: 69.176 | Capacitat: 69.000 | Capacitat: 80.000 |
| San Francisco | Boston | Miami |
| Levi's Stadium (Santa Clara, Califòrnia) | Gillette Stadium (Foxborough, Massachusetts) | Hard Rock Stadium (Miami Gardens, Florida) |
| Capacitat: 68.500 | Capacitat: 65.878 | Capacitat: 64.767 |

## Referències

* ↑ «Estats Units, Méxic i Canadà, seus del Mundial del 2026». Ara, 13-06-2018. [Consulta: 13 juny 2018].
# Alonso Ramírez de Prado

Alonso Ramírez de Prado (Madrid, c. 1590 - Madrid, 1674) va ser un prevere, polític i escriptor castellà.
Va néixer vers 1590, fill d'Alonso Ramírez de Prado, membre del consell de Castella des de 1581, i de María de Ovando Velázquez, naturals i veïns de Zafra. El 1606 el seu pare va ser detingut, i entre 1607 i 1608 processat i condemnat per actes il·lícits en la gestió de la hisenda de la monarquia en els primers anys del regnat de Felip III, posant fi a la seva carrera política impulsada pel duc de Lerma. Tanmateix, això no va impedir que Alonso i el seu germà, Lorenzo, accedissin a càrrecs públics. Va ser prevere ardiaca d'Úbeda, oïdor de la Reial Audiència de Sevilla i, després, de la Reial Audiència i Cancelleria de Granada. Després entrà com a conseller supernumerari del Consell d'Hisenda el 1648 i, més tard, el 1653 passà a formar part del Consell d'Índies i de la seva cambra el 1664, on el 1665 era degà, assistint com a tal a les exèquies fúnebres en honor a Felip IV al Reial Monestir de l'Encarnació el 31 d'octubre. Durant aquests anys, va participar de la votació sobre la supressió de l'Audiència de Buenos Aires. Va ocupar el càrrec al consell fins a la seva mort, el 1674.
Va escriure, entre d'altres, les següents obres erudites:
* Toga Candida (Salamanca, 1613)
* Soteria, sive fons et viridarium (Madrid, 1622)
* De Romanorum Legum initiis, prestantia et auctoritate (Madrid, 1623)
* Gnomoe legales ethico-politicae (Madrid, 1623)
* Ilustrationum legalium centuriae duae (Madrid, 1624)
* Gnomae Oeconomico-juridicae
* De successione inter fratres
Lope de Vega en la silva 6 del seu Laurel de Apolo elogia a Alonso i el seu germà Lorenzo entre els enginys madrilenys.

## Referències

* 1 2 3 4 5 Álvarez y Baena, José Antonio. Hijos de Madrid, ilustres en santidad, dignidades, armas, ciencias y artes (en castellà). vol. 1. Madrid: Oficina de D. Benito Cano, 1789, p. 55-57.
* ↑ Mrozek Eliszezynski, Giuseppe «Las culpas del rey y de su favorito. El proceso a Alonso Ramírez de Prado (1607-1608)» (en castellà). Librosdelacorte.es, núm. 6, 2013. ISSN: 1989-6425.
* 1 2 Gómez Rivero, Ricardo. «Alonso Ramírez de Prado» (en castellà). Diccionario biográfico electrónico. Real Academia de la Historia. [Consulta: 30 octubre 2023].
* ↑ Laurencich Minelli, Laura; Numhauser, Paulina. Sublevando el virreinato. Documentos contestatarios a la historiografía tradicional del Perú Colonial (en castellà). Quito: Ediciones Abya-Yala, 2007, p. 165.
* ↑ Díaz Díaz, Gonzalo. Hombres y documentos de la filosofía española (en castellà). vol. 6. Madrid: CSIC, 1980, p. 679.
# Club Joventut les Corts

El Club Joventut les Corts és un club de basquetbol de Barcelona.
Fundat el 1991 sota l'impuls de Pepa Soler, jugadora històrica del bàquet català, i Joan García, l'entitat nasqué amb la voluntat de promoure l'esport als joves del barri de Les Corts. Disposa d'equips sèniors masculins i femenins, que juguen en competicions catalanes, així com equips de categories de formació i escola de bàsquet. També disposa de seccions de futbol sala, voleibol i ball esportiu i competeix al Pavelló de l'Illa Diagonal. Entre d'altres èxits, el club ha guanyat una Lliga catalana 2 (2016-17) i una Copa Catalunya (2016). Des del 1999 organitza el Torneig Femení de Les Corts, que des des la seva 19a edició passà a denominar-se Trofeu Pepa Soler, en reconeixement de la seva fundadora.

## Referències

* ↑ «Club Joventut les Corts». Enciclopèdia de l'esport català. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Arriaga, Pau. «Un Joventut superb guanya la Lliga Catalana Femenina 2». Línia Les Corts, 28-09-2016. [Consulta: 29 octubre 2023].
* ↑ «Coneixem A La Pepa Soler, Una De Les Fundadores». Club Joventut Les Corts. [Consulta: 19 març 2021].

## Enllaços externs

* Club Joventut les Corts - Lloc web oficial
# Middletown (Iowa)

Middletown és una població dels Estats Units a l'estat d'Iowa. Segons el cens del 2000 tenia 535 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Middletown tenia 535 habitants, 191 habitatges, i 141 famílies. La densitat de població era de 338,6 habitants/km².
Dels 191 habitatges en un 41,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 48,7% hi vivien parelles casades, en un 18,3% dones solteres, i en un 25,7% no eren unitats familiars. En el 18,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 4,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,62 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,92.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,2% tenia menys de 18 anys, un 7,9% entre 18 i 24, un 31,4% entre 25 i 44, un 18,7% de 45 a 60 i un 13,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 89,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 37.083 $ i la renda mediana per família de 37.500 $. Els homes tenien una renda mediana de 37.000 $ mentre que les dones 19.167 $. La renda per capita de la població era de 16.835 $. Entorn del 15,4% de les famílies i el 19,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Middletown». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Middletown». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Trigno

El Trigno és un riu d'Itàlia, que transcorre per les províncies d'Isernia, Chieti i Campobasso, a les regions de Molise i els Abruços, per acabar desembocant a la mar Adriàtica, a Marina de Montenero prop de la localitat de San Salvo. Té 84 km de llargada i una conca de 1200 km². El seu afluent principal és el Treste.
El seu nom antic era Trinius. L'únic autor antic que el menciona és Plini el Vell, i diu que la seva desembocadura era un bon port i refugi per petites naus.

## Referències

* ↑ «Fiume Trigno - Molise» (en italià). Arxivat de l'original el 2017-03-08. [Consulta: 13 octubre 2014].
* ↑ «Trigno». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Trigno». Enciclopedia Treccani. [Consulta: 1r maig 2023].
* ↑ Plini el Vell. Naturalis Historia, III, 12
* ↑ Smith, William (ed.). «Trinius». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 1r maig 2023].
# Església fortificada de Moşna

L'església fortificada de Moşna és un conjunt de monuments històrics situat al territori del poble de Moşna, comuna de Moşna, província de Sibiu.
El conjunt està format pels monuments següents:
* Església evangèlica fortificada amb campanar i sala de subministraments (cod LMI SB-II-mA-12471.01)
* Recinte fortificat amb torres, baluards, capella, sales de proveïments, torre porta, zwinger (cod LMI SB-II-mA-12471.02)

## L'església

L'edifici, una de les més belles esglésies del gòtic tardà, va ser construït entre 1480-1486. El famós picapedrer de Sibiu Andreas Lapicida es va encarregar de la construcció. El lloc actual s'aixeca sobre l'estructura dels murs exteriors de l'anterior basílica. Es tracta d'una sala amb 3 naus, voltada amb nervadures a la xarxa. Té unes vistes notables i un tabernacle monumental. Està envoltat per una gran fortificació pagesa i fortificada amb torres, que inclou també una antiga capella gòtica, probablement del segle XV. XIV. Té un massís campanar, situat a uns 2 m a l'oest de l'església, la campana fou fosa l'any 1515. L'altar del políptic, executat per Vicentius (1521), es troba avui a l'Església Evangèlica Luterana de Cincu.
Els anys 1575, 1630, 1658, 1698, 1701, 1718, 1763, 1791, 1824, 1878, 1919, 1998 i 2000 es van dur a terme obres de renovació, transformació i addició
L'orgue de l'església va ser fet per l'artesà vienès Carl Hesse. L'instrument es va tornar a posar en funcionament l'any 2014.

## Fortificació

L'any 1520 es va iniciar la construcció del recinte de fortificació. Els murs feien 9 metres d'alçada i descrivien un camí rectangular. La torre de la porta es troba al sud-est (originalment a l'est).

## Referències

* ↑ «Ministerul Culturii - Lista Monumentelor Istorice». Arxivat de l'original el 2012-03-22. [Consulta: 7 gener 2022].
* ↑ Meschner Chronik
* ↑ Neueinweihung der Carl-Hesse-Orgel in Meschener Kirche, siebenbuerger.de, 29 septembrie 2014. Accesat la 10 septembrie 2021.
# Pacific

«Pacífic o Pacific» té aquests significats:
* Toponímia:
** Pacific (Missouri), població dels Estats Units a l'estat de Missouri
** Pacific (Washington), població dels Estats Units a l'estat de Washington
** Pacific City, concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat d'Oregon
** Pacific Junction, població dels Estats Units a l'estat d'Iowa
** Pacific Coast Ranges (al Canadà) o Pacific Mountain System (als Estats Units), sèrie de serralades que s'estenen al llarg de la costa oest d'Amèrica del Nord des del sud d'Alaska a Mèxic
** Pacific Coliseum, estadi esportiu cobert a la ciutat de Vancouver (Colúmbia Britànica, Canadà)
** Pacific Grove, població dels Estats Units a l'estat de Califòrnia
** Pacific Palisades, comunitat integrada a la ciutat de Los Angeles, a Califòrnia (Estats Units)
** Oceà Pacífic, cos d'aigua més gran del món
** Placa del Pacífic o placa pacífica, placa tectònica oceànica que inclou la major part de l'oceà Pacífic
* Organitzacions:
** Pacific F1, constructor de cotxes de competició britànic que disputà curses a la Fórmula 1
** Pacific Drilling, empresa de perforació en aigües ultra profundes a alta mar amb seu a Luxemburg
** Air Pacific, línia aèria internacional de Fiji amb base a Nadi
** Cathay Pacific, companyia aèria de la Regió Administrativa Especial de Hong Kong de la República Popular de la Xina
** Divisió Pacífic (NBA), divisió de la Conferència Oest de l'NBA
** Universitat Mèdica Estatal del Pacífic, universitat a la ciutat russa de Vladivostok, a l'Extrem Orient Rus
* Biografies:
** Conrad el Pacífic (~ 925 - 993), rei d'Arles (unió de la Borgonya Transjurana amb la Borgonya
** Edgard el Pacífic (~ 943 – 975), rei d'Anglaterra
** Sanç el Pacífic (1276 – Formiguera, 1324), rei de Mallorca
** Víctor, Pacífic, Justa i Clara de Manlleu, cossos sants conservats i venerats a la parròquia de Santa Maria
* Esdeveniments:
** Pacific Coast Tennis Champion, torneig professional de tennis que disputat sobre pista dura indoor, la darrera edició es va disputar el 2013
** Gran Premi del Pacífic, carrera puntuable pel Campionat de Fórmula 1 que es va disputar els anys 1994 i 1995
** Guerra del Pacífic (desambiguació), diversos esdeveniments
** Toray Pan Pacific Open, torneig de tennis professional que es disputa anualment
** Teatre d'Operacions del Pacífic, conjunt d'activitats militars durant la Segona Guerra Mundial a l'oceà Pacífic i els països que l'envolten
** Teatre d'operacions del Pacífic (Primera Guerra Mundial), conjunt d'operacions militars de la Primera Guerra Mundial
* Miscel·lània:
** Pacífic (moneda), moneda d'or creada el 1465 per Pere de Portugal, durant la Guerra Civil Catalana
** The Pacific, sèrie de televisió estatunidenca ambientada en la Segona Guerra Mundial, produïda per la cadena HBO
** Estrella del Pacífic o Pacific Star, condecoració militar del Regne Unit i de la Commonwealth pel servei durant la Segona Guerra Mundial
# Denís Hotfrid

Denís Hotfrid (Magnitogorsk, 5 de febrer de 1975) és un aixecador de peses ucraïnès, ja retirat, que va competir durant les dècades de 1990 i 2000. Està casat amb la també aixecadora de peses Anastàsia Hotfrid.
El 1996 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu d'Atlanta, on va guanyar la medalla de bronze en la competició del Pes tres-quarts pesant del programa d'halterofília. Quatre anys més tard, als Jocs de Sydney, disputà la prova del pes pesant.
En el seu palmarès també destaquen tres medalles al Campionat del món d'halterofília d'or el 1999 i 2002 i de bronze el 1998; així com quatre medalles al Campionat d'Europa d'halterofília, dues d'or i dues de plata entre el 1995 i 2002.
El 1999 va establir un rècord del món de la categoria del pes pesant.

## Referències

* 1 2 3 4 «Olympedia – Denys Hotfrid». [Consulta: 16 gener 2024].
* ↑ «International Weightlifting Results Project». [Consulta: 16 gener 2024].
* ↑ «Denys Hotfrid». International Weightlifting Federation.
# Bàsquet als Jocs Olímpics d'estiu de 2016

Als Jocs Olímpics d'Estiu de 2016, realitzats a la ciutat de Rio de Janeiro (Brasil), es realitzaran dues competicions de bàsquet, una en categoria masculina i una altra en categoria femenina.
La competició masculina es realitzarà entre els dies 6 i 21 d'agost i la femenina entre el dia 6 i 20 d'agost de 2016 al Carioca Arena 1.

## Calendari

| G | Fase de grups | ¼ | Quarts de final | ½ | Semifinals | B | Final consolació | F | Final |
| Prova↓/Data → | Ds 6 | Dg 7 | Dl 8 | Dm 9 | Dc 10 | Dj 11 | Dv 12 | Ds 13 | Dg 14 | Dl 15 | Dm 16 | Dc 17 | Dj 18 | Dv 19 | Ds 20 | Ds 20 | Dg 21 | Dg 21 |
| Competició masculina | G | G | G | G | G | G | G | G | G | G | | ¼ | | ½ | | | B | F |
| Competició femenina | G | G | G | G | G | G | G | G | G | | ¼ | | ½ | | B | F | | |

## Resum de medalles

| Prova | Or | Argent | Bronze |
| Bàsquet masculí Detalls | Estats UnitsJimmy Butler Kevin Durant DeAndre Jordan Kyle Lowry Harrison Barnes DeMar DeRozan Kyrie Irving Klay Thompson DeMarcus Cousins Paul George Draymond Green Carmelo Anthony | SèrbiaMiloš Teodosić Marko Simonović Bogdan Bogdanović Stefan Marković Nikola Kalinić Nemanja Nedović Stefan Birčević Miroslav Raduljica Nikola Jokić Vladimir Štimac Stefan Jović Milan Mačvan | EspanyaPau Gasol Rudy Fernández Sergio Rodríguez Gómez Juan Carlos Navarro José Manuel Calderón Felipe Reyes Víctor Claver Willy Hernangómez Álex Abrines Sergio Llull Nikola Mirotić Ricky Rubio |
| Bàsquet femení Detalls | Estats UnitsLindsay Whalen Seimone Augustus Sue Bird Maya Moore Angel McCoughtry Breanna Stewart Tamika Catchings Elena Delle Donne Diana Taurasi Sylvia Fowles Tina Charles Brittney Griner | EspanyaLeticia Romero Laura Nicholls Sílvia Domínguez Alba Torrens Laia Palau Marta Xargay Leonor Rodríguez Lucila Pascua Anna Cruz Laura Quevedo Laura Gil Astou Ndour | SèrbiaTamara Radočaj Sonja Petrović Saša Čađo Sara Krnjić Nevena Jovanović Jelena Milovanović Dajana Butulija Dragana Stanković Aleksandra Crvendakić Milica Dabović Ana Dabović Danielle Page |

## Medaller

| Posició | País | Or | Plata | Bronze | Total |
| 1 | Estats Units | 2 | 0 | 0 | 2 |
| 2 | Espanya | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 3 | Sèrbia | 0 | 1 | 1 | 2 |
| Total | Total | 2 | 2 | 2 | 6 |

## Referències

* 1 2 «Olympedia – Basketball at the 2016 Summer Olympics». [Consulta: 8 febrer 2025].
# Rondó en si menor per a violí i piano, D 895 (Schubert)

* Rondó en si menor per a violí i piano Rondeau brillant, D 895
* Interpretat per Dénes Zsigmondy (violí) i Anneliese Nissen (piano)
El Rondó en si menor per a violí i piano, D 895 fou compost per Franz Schubert l'any 1826 i era un encàrrec del violinista txec de 20 anys Josef Slavík (qui també va encarregar a Schubert la Fantasia en do major, D 934 el 1827). Fou la primera peça per a violí i piano que Schubert componia en una dècada. Va ser estrenada el 1827 per Slavík acompanyat pel pianista Karl Maria von Bocklet. Artaria publicà la partitura l'abril de 1827 amb el títol Rondó brillant, Op. 70. Aquest Rondó és l'única de les sis obres per a piano i violí que van sortir publicades en vida de Schubert.

## Estructura

La composició comença amb un "Andante" introductori, seguit per un "Allegro" (A-B-A-C-A). La coda que ve després conté reminiscències del tema de l'"Andante" i de l'episodi "B" del "Allegro". Acaba en una secció amb la indicació "Più mosso" en la partitura, en si major.

## Referències

Notes
* ↑ Wigmore 2013, p. 7
Fonts
* Wigmore, Richard (2013). Wigmore, Richard (2013). Album notes for Schubert Complete Works for Violin and Piano [PDF]. Hyperion Records.(CD).CDA67911/2.

## Enllaços externs

* Rondó en si menor, D 895: Partitura lliure a l'IMSLP.
* «YouTube: Rondo in B Minor, D 895 interpretació de Mo Yang (Violí) & Rohan DeSilva (Piano)», 07-04-2015.