OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Paral·lel 32° sud

El paral·lel 32° sud és una línia de latitud que es troba a 32 graus sud de la línia equatorial terrestre. Travessa l'oceà Atlàntic, Àfrica, l'oceà Índic, Australàsia, l'oceà Pacífic i Amèrica del Sud. En aquesta latitud el sol és visible durant 14 hores, 9 minuts durant el solstici d'hivern i 9 hores, 58 minuts durant el solstici d'estiu.

## Geografia

En el sistema geodèsic WGS84, al nivell de 32° de latitud sud, un grau de longitud equival a 94,492 km; la longitud total del paral·lel és de 34.017 km, que és aproximadament 85,0% de la de l'equador, del que es troba a 3.542 km i a 6.460 km del pol Sud

## Arreu del món

Començant al meridià de Greenwich i dirigint-se cap a l'est, el paral·lel 32º passa per:
    Coordenades País, territori o mar Notes 32° 0′ S, 0° 0′ E﻿ / ﻿32.000°S,0.000°E﻿ / -32.000; 0.000﻿ (Primer Meridià) Oceà Atlàntic 32° 0′ S, 18° 17′ E﻿ / ﻿32.000°S,18.283°E﻿ / -32.000; 18.283﻿ (Sud-àfrica) Sud-àfrica Cap Occidental Cap Septentrional Cap Occidental Cap Oriental 32° 0′ S, 29° 8′ E﻿ / ﻿32.000°S,29.133°E﻿ / -32.000; 29.133﻿ (Oceà Índic) Oceà Índic 32° 0′ S, 115° 29′ E﻿ / ﻿32.000°S,115.483°E﻿ / -32.000; 115.483﻿ (Australia) Austràlia Austràlia Occidental - Illa Rottnest 32° 0′ S, 115° 33′ E﻿ / ﻿32.000°S,115.550°E﻿ / -32.000; 115.550﻿ (Indian Ocean) Oceà Índic 32° 0′ S, 115° 45′ E﻿ / ﻿32.000°S,115.750°E﻿ / -32.000; 115.750﻿ (Australia) Austràlia Austràlia Occidental – passa per Perth 32° 0′ S, 128° 15′ E﻿ / ﻿32.000°S,128.250°E﻿ / -32.000; 128.250﻿ (Indian Ocean) Oceà Índic Gran Badia Australiana 32° 0′ S, 132° 9′ E﻿ / ﻿32.000°S,132.150°E﻿ / -32.000; 132.150﻿ (Australia) Austràlia Austràlia Meridional 32° 0′ S, 132° 26′ E﻿ / ﻿32.000°S,132.433°E﻿ / -32.000; 132.433﻿ (Indian Ocean) Oceà Índic Gran Badia Australiana 32° 0′ S, 132° 51′ E﻿ / ﻿32.000°S,132.850°E﻿ / -32.000; 132.850﻿ (Australia) Austràlia Austràlia Meridional Nova Gal·les del Sud 32° 0′ S, 152° 34′ E﻿ / ﻿32.000°S,152.567°E﻿ / -32.000; 152.567﻿ (Pacific Ocean) Oceà Pacífic Passa al sud de la Piràmide de Ball, Austràlia 32° 0′ S, 71° 31′ O﻿ / ﻿32.000°S,71.517°O﻿ / -32.000; -71.517﻿ (Xile) Xile 32° 0′ S, 70° 14′ O﻿ / ﻿32.000°S,70.233°O﻿ / -32.000; -70.233﻿ (Argentina) Argentina 32° 0′ S, 58° 9′ O﻿ / ﻿32.000°S,58.150°O﻿ / -32.000; -58.150﻿ (Uruguai) Uruguai 32° 0′ S, 53° 51′ O﻿ / ﻿32.000°S,53.850°O﻿ / -32.000; -53.850﻿ (Brasil) Brasil Rio Grande do Sul 32° 0′ S, 51° 56′ O﻿ / ﻿32.000°S,51.933°O﻿ / -32.000; -51.933﻿ (Atlantic Ocean) Oceà Atlàntic

## Vegeu també

* Paral·lel 31° sud
* Paral·lel 33° sud

## Referències

* ↑ «Duration of Daylight/Darkness Table for One Year». Astronomical Applications Department of the U.S. Naval Observatory. Arxivat de l'original el 2019-10-12. [Consulta: 24 agost 2018].
* ↑ «Length of a Degree of Latitud'And Longitude». National Geospatial-Intelligence Agency. Arxivat de l'original el 2013-01-28. [Consulta: 24 agost 2018].
* ↑ T. Vincenty «Direct and Inverse Solutions of Geodesics on the Ellipsoid with application of nested equation». Survey Review, 4-1975.
# Meridià 174 a l'est

El meridià 174 a l'est del meridià de Greenwich és una línia de longitud que s'estén des del pol Nord a través de l'oceà Àrtic, Àsia, l'oceà Pacífic, Nova Zelanda, l'oceà Antàrtic, i l'Antàrtida fins al pol Sud.
El meridià 174 es forma a l'est del cercle màxim amb el meridià 6 a l'oest.Com tots els altres meridians, la seva longitud correspon a una semicircumferència terrestre, uns 20.003,932 km. Al nivell de l'Equador, és a una distància del meridià de Greenwich de 19.370 km.

## De Pol a Pol

A partir del pol Nord i direcció sud cap al pol Sud, el meridià 174 a l'est passa per:
    Coordenades País, territori o mar Notes 90° 0′ N, 174° 0′ E﻿ / ﻿90.000°N,174.000°E﻿ / 90.000; 174.000﻿ (Oceà Àrtic) Oceà Àrtic 72° 58′ N, 174° 0′ E﻿ / ﻿72.967°N,174.000°E﻿ / 72.967; 174.000﻿ (Mar de la Sibèria Oriental) Mar de la Sibèria Oriental 69° 51′ N, 174° 0′ E﻿ / ﻿69.850°N,174.000°E﻿ / 69.850; 174.000﻿ (Russia) Rússia Districte autònom de Txukotka Krai de Kamtxatka — de 62° 27′ N, 174° 0′ E﻿ / ﻿62.450°N,174.000°E﻿ / 62.450; 174.000﻿ (Kamchatka Krai) 61° 42′ N, 174° 0′ E﻿ / ﻿61.700°N,174.000°E﻿ / 61.700; 174.000﻿ (Bering Sea) Mar de Bering 52° 44′ N, 174° 0′ E﻿ / ﻿52.733°N,174.000°E﻿ / 52.733; 174.000﻿ (United States) Estats Units Alaska — Illa Nizki 52° 43′ N, 174° 0′ E﻿ / ﻿52.717°N,174.000°E﻿ / 52.717; 174.000﻿ (Pacific Ocean) Oceà Pacífic Passant just a l'est de l'Atol d'Abemama, Kiribati (a 0° 20′ N, 173° 57′ E﻿ / ﻿0.333°N,173.950°E﻿ / 0.333; 173.950﻿ (Abemama)) 35° 7′ S, 174° 0′ E﻿ / ﻿35.117°S,174.000°E﻿ / -35.117; 174.000﻿ (New Zealand) Nova Zelanda Illa del Nord — Península del Nord 36° 16′ S, 174° 0′ E﻿ / ﻿36.267°S,174.000°E﻿ / -36.267; 174.000﻿ (Pacific Ocean) Oceà Pacífic 39° 5′ S, 174° 0′ E﻿ / ﻿39.083°S,174.000°E﻿ / -39.083; 174.000﻿ (New Zealand) Nova Zelanda Illa del Nord — passant just a l'oest de la ciutat de New Plymouth (a 39° 4′ S, 174° 4′ E﻿ / ﻿39.067°S,174.067°E﻿ / -39.067; 174.067﻿ (New Plymouth)) 39° 33′ S, 174° 0′ E﻿ / ﻿39.550°S,174.000°E﻿ / -39.550; 174.000﻿ (Pacific Ocean) Oceà Pacífic 40° 55′ S, 174° 0′ E﻿ / ﻿40.917°S,174.000°E﻿ / -40.917; 174.000﻿ (New Zealand) Nova Zelanda Illa del Sud — passant a l'est de la ciutat de Blenheim (a 4° 31′ S, 173° 58′ E﻿ / ﻿4.517°S,173.967°E﻿ / -4.517; 173.967﻿ (Blenheim)) 42° 0′ S, 174° 0′ E﻿ / ﻿42.000°S,174.000°E﻿ / -42.000; 174.000﻿ (Pacific Ocean) Oceà Pacífic 60° 0′ S, 174° 0′ E﻿ / ﻿60.000°S,174.000°E﻿ / -60.000; 174.000﻿ (Southern Ocean) Oceà Antàrtic 77° 34′ S, 174° 0′ E﻿ / ﻿77.567°S,174.000°E﻿ / -77.567; 174.000﻿ (Antarctica) Antàrtida Dependència de Ross — reclamat per Nova Zelanda

## Referències

* ↑ T. Vincenty «Direct and Inverse Solutions of Geodesics on the Ellipsoid with application of nested equation». Survey Review, 4-1975.
* ↑ «Vincenty formula for distance between two Latitude/Longitude points».

## Vegeu també

* Meridià 173 a l'est
* Meridià 175 a l'est
# Cafè-bar Cèntric

El Cafè-bar Cèntric és un establiment situat al carrer de les Ramellers, 27 del Raval de Barcelona, catalogat com a d'interès (categoria E2).

## Història

El bar va obrir-lo el 1941 la família Grau, tot i que anteriorment hi havia hagut l'Hostal Grau. El 2012 va ser reformat i va passar a ser conegut amb el nom Bar Cèntric-Canalla.

## Descripció

Situat als baixos de la dreta del portal d'accés, el local té dos amplis tancaments de factura moderna metàl·lics i de vidre que ocupen tot l'espai de l'obertura.
Aquest local, de petites dimensions, conserva una gran barra corba original de fusta motllurada i encadellada amb dos fragments de reposa peus de fusta i diversos tamborets. Un dels murs està recobert de plafons de fusta encadellada amb un gran mirall al centre. Conserva també un seient entapissat d'escai vermell, material que imita la pell, encaixat al mur i fet a mida. Alguns dels prestatges estan muntats en una paret revestida de gres; i d'altres, amb un gran mirall.

## Referències

* ↑ «Cafè-bar Cèntric». Catàleg de Patrimoni. Ajuntament de Barcelona.
* 1 2 3 «Cafè-bar Cèntric». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.
# Granja M. Viader

La Granja M. Viader és un establiment situat al carrer d'en Xuclà, 4-6 del Raval de Barcelona, catalogat com a d'interès (categoria E2).

## Història

Fou fundat el 1870 com a vaqueria per Rafaela Coma, quan les lleteries tenien les vaques a la rebotiga, les munyien i venien la llet fresca i la nata acabada de fer. Cap el 1895, la mestressa contractà Marc Viader i Bas (1879-1954), procedent de Cardedeu, que el 1904 es feu càrrec del negoci, primer com a llogater i sis anys més tard, el 1910, com a propietari, registrant-lo amb el nom de Granja M. Viader.
Viader va decidir treure la vaqueria i, en el seu lloc, fer un obrador per a elaborar els seus propis productes: nata muntada, mantega, mató, flams, crema, arròs amb llet, etc. La llet i els ous els portava de Cardedeu i altres pobles propers, mentre la seva dona, Matilde Roger Canals, també de Cardedeu, despatxava a la botiga. El 1925 van fer construir una granja agropecuària a Cardedeu, que començà a tractar la llet amb els processos de refrigeració, pasteurització i envasat, per posteriorment distribuir-la a les lleteries que no tenien producció pròpia.
El 1931, el seu fill gran Josep i la seva dona Dolors es van fer càrrec de l'establiment. Durant la Guerra Civil espanyola, fou intervingut, però Dolors el va continuar regentant. Actualment, la quarta generació de la família està al capdavant del negoci, una de les xocolateries més reconegudes de la ciutat.

## Descripció

A l'exterior se situen dues obertures centrals i dos petits aparadors al lateral. La de la l'esquerre que s'utilitza com a porta principal d'accés, té un moble aparador arran de façana. En canvi, l'altra obertura habitualment no s'utilitza i funciona com si fos un aparador, disposa d'una porta central flanquejada per dos vidres tots decorats en conjunt. A la part superior amb un vidre a la zona alta hi ha el nom de l'establiment gravat a l'àcid. A la façana, al mateix nivell que el forjat es disposa d'una cornisa contínua que ocupa tota l'amplada de la façana. Sota la cornisa s'inscriu en una llarga tarja contínua el nom de l'establiment i el lloc de procedència en grans caràcters en relleu.
A l'interior conserva la barra expositora i les taules de marbre amb potes de ferro de fosa originals. Als murs hi ha un arrambador format per quarterons rectangulars de color marró amb els angles rombes. El paviment és de mosaic hidràulic format per un model geomètric.

## Referències

* ↑ «Granja M. Viader». Catàleg de Patrimoni. Ajuntament de Barcelona.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 «La Granja M. Viader, on fa 88 anys va néixer el Cacaolat». M'agrada Catalunya.
* 1 2 3 4 5 «Granja J. Viader». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.

## Vegeu també

* Torre Viader
* Fàbrica Letona
* Letona
* Cacaolat

## Enllaços externs

* «Las Granjas M.Viader de Barcelona». La web de la industria láctea a Catalunya.
# Marthe Bibesco

Marthe Bibesco (Bucarest, 28 de gener de 1886 - 4t districte de París, 28 de novembre de 1973), de nom real Marta Bibescu (nascuda Marta Lucia Lahovary), va ser una escriptora romanesa en llengua francesa.

## Referències

* ↑ «Marthe Bibesco». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Bagnold, Enid; Beauvau-Craön, Charles Louis Juste Élie Marie Joseph Victurnien; Berry, Walter. «Princess Marthe Bibesco: An Inventory of Her Papers at the Harry Ransom Center». [Consulta: 14 setembre 2019].
# Herbolari Llansà

L'Herbolari Llansà és un establiment situat al carrer d'Elisabets, 18 de Barcelona, catalogat com d'interès (categoria E2).

## Història

Va ser fundat el 1907 per Ricard Llansà i Claramunt, avi matern de l'actual propietària, Francesca Ubach, al carrer del Bou de la Plaça Nova (on actualment hi ha l'avinguda de la Catedral) i el 1915 es va traslladar a l'actual ubicació.

## Descripció

Ocupa dues obertures a la dreta del portal d'accés. Dues estructures de fusta senzilles estan encaixades a l'espai de les obertures on només sobresurten de la línia de la façana les dues caixes situades al nivell de la llinda amb el nom de la botiga. L'altra obertura presenta un petit vestíbul i l'entrada de l'herbolari flanquejada, a l'esquerra, per un aparador col·locat perpendicularment a la façana. Tota la fusteria és de color verd amb les motllures de color blanques.
L'interior de l'establiment conserva gairebé tot el mobiliari original aquest format per un taulell de fusta amb el sobre de marbre i quarterons al frontal decorats amb pintures de diverses plantes medicinals. El cromatisme de tots els mobles és invers al de l'exterior, així doncs, superfícies blanques amb les motllures verdes. Als murs hi ha les prestatgeries formades per un cos inferior de calaixos i una part superior amb algunes vitrines.

## Referències

* ↑ «Herbolari Llansà». Catàleg de Patrimoni. Ajuntament de Barcelona.
* 1 2 3 «Herbolari Llansà». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.
* ↑ Benavides, Luis «Herboristerías con mucha salud: Herbolari Llansá Elisabets, 18 Infusiones antiestrés». El Periódico, 29-02-2012.
* ↑ «Herbolari Llansà». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.

## Enllaços externs

* Herbolari Llansà - Lloc web oficial
* «Herbolari Llansà». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.
# Paral·lel 40° sud

El paral·lel 40° sud és una línia de latitud que es troba a 40 graus sud de la línia equatorial terrestre. Travessa l'oceà Atlàntic, l'Oceà Índic, l'Australàsia, l'Oceà Pacífic i Amèrica del Sud. El 21 de juny de 2018, el sol és a 26,17° al cel i a 73,83° el 21 de desembre, a l'illa de King (Tasmània), que es troba prop del paral·lel 40° sud.

## Geografia

En el sistema geodèsic WGS84, al nivell de 40° de latitud sud, un grau de longitud equival a 85,394 km; la longitud total del paral·lel és de 30.742 km, que és aproximadament 77,0% de la de l'equador, del que es troba a 4.430 km i a 5.572 km del pol Sud

## Arreu del món

A partir del Meridià de Greenwich i cap a l'est, el paral·lel 40° sud passa per:
    Coordenades País. Territori o mar Notes 40° 0′ S, 0° 0′ E﻿ / ﻿40.000°S,0.000°E﻿ / -40.000; 0.000﻿ (Primer Meridià) Oceà Atlàntic 40° 0′ S, 20° 0′ E﻿ / ﻿40.000°S,20.000°E﻿ / -40.000; 20.000﻿ (Oceà Índic) Oceà Índic 40° 0′ S, 143° 53′ E﻿ / ﻿40.000°S,143.883°E﻿ / -40.000; 143.883﻿ (Austràlia) Austràlia Tasmània – Illa de King 40° 0′ S, 144° 7′ E﻿ / ﻿40.000°S,144.117°E﻿ / -40.000; 144.117﻿ (Estret de Bass) Estret de Bass 40° 0′ S, 147° 53′ E﻿ / ﻿40.000°S,147.883°E﻿ / -40.000; 147.883﻿ (Austràlia) Austràlia Tasmània – Illa Flinders 40° 0′ S, 148° 17′ E﻿ / ﻿40.000°S,148.283°E﻿ / -40.000; 148.283﻿ (Oceà Pacífic) Oceà Pacífic Mar de Tasmània 40° 0′ S, 175° 3′ E﻿ / ﻿40.000°S,175.050°E﻿ / -40.000; 175.050﻿ (Nova Zelanda) Nova Zelanda Illa del Nord 40° 0′ S, 176° 54′ E﻿ / ﻿40.000°S,176.900°E﻿ / -40.000; 176.900﻿ (Oceà Pacífic) Oceà Pacífic 40° 0′ S, 73° 42′ O﻿ / ﻿40.000°S,73.700°O﻿ / -40.000; -73.700﻿ (Xile) Xile Regió de Los Ríos – passa a través de Punta Galera (a 40° 0′ S, 73° 42′ O﻿ / ﻿40.000°S,73.700°O﻿ / -40.000; -73.700﻿ (Punta Galera)) 40° 0′ S, 71° 40′ O﻿ / ﻿40.000°S,71.667°O﻿ / -40.000; -71.667﻿ (Argentina) Argentina Província del Neuquén Província de Río Negro Província de Buenos Aires 40° 0′ S, 62° 20′ O﻿ / ﻿40.000°S,62.333°O﻿ / -40.000; -62.333﻿ (Oceà Atlàntic) Oceà Atlàntic

## Vegeu també

* Paral·lel 39° sud
* Paral·lel 41° sud
* Quaranta rugents
* Google Loon

## Referències

* ↑ «Sunrise and sunset times in King Island, June 2018» (en anglès).
* ↑ «Sunrise and sunset times in King Island, December 2018» (en anglès).
* ↑ «Length of a Degree of Latitud'And Longitude». National Geospatial-Intelligence Agency. Arxivat de l'original el 2013-01-28. [Consulta: 26 agost 2018].
* ↑ T. Vincenty «Direct and Inverse Solutions of Geodesics on the Ellipsoid with application of nested equation». Survey Review, 4-1975.
# Bar Glaciar

El Bar Glaciar és un establiment situat a la plaça Reial de Barcelona, catalogat com a d'interès (categoria E2).

## Història

El 1929, s'hi traslladà l'antic Bar Glacier de la Rambla del Centre, i el 1977 es traspassà la propietat però conservant el nom. Va ser un lloc de trobada per a intel·lectuals i autors del segle xx, com Mario Vargas Llosa o Gabriel García Márquez.

## Descripció

Es troba en un dels angles dels porxos de la plaça. L'exterior del local és bastant senzill: un tancament de fusteria de quatre fulls dobles i portes, amb una franja de sòcol massís i la resta de vidriera. El conjunt és encaixat al marc de les obertures i arran de façana.
A l'interior, el local és de planta rectangular amb dues columnes de fust estriat. Del mobiliari interior destaca la barra de l'establiment fet de marbre de diferents colors i de forma cantonera, les taules amb estructura de fusta i el moble boteller de fusta, situat darrere la barra.

## Referències

* ↑ «Bar Glaciar». Catàleg de Patrimoni. Ajuntament de Barcelona.
* 1 2 3 «Bar Glaciar». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.
# Paral·lel 52° sud

El paral·lel 52° sud és una línia de latitud que es troba a 52 graus sud de la línia equatorial terrestre. Travessa l'oceà Atlàntic, l'Oceà Índic, l'Oceà Pacífic i Amèrica del Sud. En aquesta latitud el sol és visible durant 16 hores, 44 minuts durant el solstici d'hivern i 7 hores, 44 minuts durant el solstici d'estiu.

## Geografia

En el sistema geodèsic WGS84, al nivell de 52° de latitud sud, un grau de longitud equival a 68,678 km; la longitud total del paral·lel és de 24.724 km, que és aproximadament 61,5% de la de l'equador, del que es troba a 5.763 km i a 4.239 km del pol Sud

## Arreu del món

A partir del Meridià de Greenwich i cap a l'est, el paral·lel 52° sud passa per:
    Coordenades País. Territori o mar Notes 52° 0′ S, 0° 0′ E﻿ / ﻿52.000°S,0.000°E﻿ / -52.000; 0.000﻿ (Primer Meridià) Oceà Atlàntic 52° 0′ S, 20° 0′ E﻿ / ﻿52.000°S,20.000°E﻿ / -52.000; 20.000﻿ (Oceà Índic) Oceà Índic 52° 0′ S, 147° 0′ E﻿ / ﻿52.000°S,147.000°E﻿ / -52.000; 147.000﻿ (Oceà Pacífic) Oceà Pacífic 52° 0′ S, 75° 4′ O﻿ / ﻿52.000°S,75.067°O﻿ / -52.000; -75.067﻿ (Xile) Xile Arxipèlag Patagó i continent 52° 0′ S, 71° 55′ O﻿ / ﻿52.000°S,71.917°O﻿ / -52.000; -71.917﻿ (Frontera Argentina / Xile) Frontera Argentina / Xile 52° 0′ S, 70° 0′ O﻿ / ﻿52.000°S,70.000°O﻿ / -52.000; -70.000﻿ (Argentina) Argentina 52° 0′ S, 68° 42′ O﻿ / ﻿52.000°S,68.700°O﻿ / -52.000; -68.700﻿ (Oceà Atlàntic) Oceà Atlàntic 52° 0′ S, 60° 57′ O﻿ / ﻿52.000°S,60.950°O﻿ / -52.000; -60.950﻿ (Illes Malvines) Illes Malvines Illa Dyke i Gran Malvina (reclamades per Argentina) 52° 0′ S, 59° 57′ O﻿ / ﻿52.000°S,59.950°O﻿ / -52.000; -59.950﻿ (Canal Falkland) Canal Falkland 52° 0′ S, 59° 35′ O﻿ / ﻿52.000°S,59.583°O﻿ / -52.000; -59.583﻿ (Illes Malvines) Illes Malvines Illa Soledad i illa Lively (reclamades per Argentina) 52° 0′ S, 58° 21′ O﻿ / ﻿52.000°S,58.350°O﻿ / -52.000; -58.350﻿ (Oceà Atlàntic) Oceà Atlàntic

## Vegeu també

* Paral·lel 51° sud
* Paral·lel 53° sud

## Referències

* ↑ «Duration of Daylight/Darkness Table for One Year». Astronomical Applications Department of the U.S. Naval Observatory. Arxivat de l'original el 2019-10-12. [Consulta: 30 agost 2018].
* ↑ «Length of a Degree of Latitud'And Longitude». National Geospatial-Intelligence Agency. Arxivat de l'original el 2013-01-28. [Consulta: 30 agost 2018].
* ↑ T. Vincenty «Direct and Inverse Solutions of Geodesics on the Ellipsoid with application of nested equation». Survey Review, 4-1975.
# José María Palacios Moraza

José María Palacios Moraza (Vitòria, 2 de setembre de 1935 - 21 d'abril de 2002), més conegut en el món de la pilota basca com a Ogeta, va ser un pilotari a mà.
Com a homenatge a la seua trajectòria, el 1979 es va inaugurar el Frontó Ogueta a la capital alabesa.

## Palmarès

* Subcampió del Quatre i Mig: 1954
* Campió del Manomanista: 1958 i 1959.
* Subcampió del Manomanista: 1960.
* Subcampió per parelles: 1962.
# Big River (San Bernardino)

Big River és una concentració de població designada pel cens al Comtat de San Bernardino a l'estat de Califòrnia. Segons el cens del 2000 tenia 1.266 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Big River tenia 1.266 habitants, 570 habitatges, i 369 famílies. La densitat de població era de 44,8 habitants/km².
Dels 570 habitatges en un 17,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 51,8% hi vivien parelles casades, en un 8,8% dones solteres, i en un 35,1% no eren unitats familiars. En el 27,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 15,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,22 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,66.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 19,3% tenia menys de 18 anys, un 4,1% entre 18 i 24, un 18,6% entre 25 i 44, un 26,4% de 45 a 60 i un 31,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 53 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 91,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 23.488 $ i la renda mediana per família de 26.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 25.000 $ mentre que les dones 20.125 $. La renda per capita de la població era de 13.862 $. Entorn del 13,1% de les famílies i el 18,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Big River». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 17 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Big River». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 17 juliol 2010].
# Brooks (Minnesota)

Brooks és una població dels Estats Units a l'estat de Minnesota. Segons el cens del 2000 tenia 141 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Brooks tenia 141 habitants, 61 habitatges, i 37 famílies. La densitat de població era de 46,9 habitants per km².
Dels 61 habitatges en un 29,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 50,8% hi vivien parelles casades, en un 4,9% dones solteres, i en un 39,3% no eren unitats familiars. En el 34,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 23% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,31 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,8% tenia menys de 18 anys, un 11,3% entre 18 i 24, un 19,1% entre 25 i 44, un 23,4% de 45 a 60 i un 21,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 42 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 96,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 25.417 $ i la renda mediana per família de 33.750 $. Els homes tenien una renda mediana de 22.500 $ mentre que les dones 16.250 $. La renda per capita de la població era de 13.947 $. Cap de les famílies i el 2,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Brooks». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Brooks». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 7 agost 2010].