# Code of the Secret Service

Code of the Secret Service és una pel·lícula estatunidenca de 1939 dirigida per Noel M. Smith i protagonitzada per Ronald Reagan. És la segona de quatre pel·lícules de la sèrie de l'agent dels serveis secrets dels Estats Units Brass Bancroft, després d'haver estat precedida per Secret Service of the Air (1939) i seguida de Smashing the Money Ring (1939) i Murder in the Air (1940).
La sèrie va formar part d'un esforç de finals de la dècada de 1930 de Warner Bros. per produir pel·lícules que representessin l'aplicació de la llei de manera positiva sota la pressió d' Homer Stille Cummings (procurador general de Franklin D. Roosevelt) i Will H. Hays (creador del Codi de producció cinematogràfica, les directrius de censura de la indústria cinematogràfica), causat en part que la producció de pel·lícules de principis dels anys trenta que feien glamur als gàngsters.

## Argument

El tinent del Servei Secret dels Estats Units Brass Bancroft i la seva parella, Gabby Watters, busquen plaques de gravat robades al Departament del Tresor dels Estats Units per un anell falsificat a Mèxic. L'agent del Servei Secret Dan Crockett informa a Bancroft que el líder de la banda és un home que es diu Parker, però que és assassinat i Bancroft és acusat falsament de la mort.

## Repartiment

* Ronald Reagan com tinent Brass Bancroft
* Rosella Towne com Elaine
* Eddie Foy, Jr. com Gabby Watters
* Moroni Olsen com Parker
* Jack Mower com Decker
* John Gallaudet com Dan Crockett
* Joseph King com Tom "Jim" Saxby
* Steve Darrell com Butch
* Sol Gorss com Dutch
* George Regas com policia mexicà
* Martí Garralaga com policia mexicà (sense acreditar)

## Producció

La pel·lícula es va rodar a Mèxic amb extres i escenografies de la pel·lícula Juarez. Ronald Reagan va insistir a fer totes les seves pròpies acrobàcies.

## Recepció

Reagan va anomenar Code of the Secret Service "la pitjor pel·lícula que he fet mai" i va comentar-hi: "mai s'ha posat un ou d'aquestes dimensions". El productor Bryan Foy va intentar arxivar la pel·lícula. Warner Bros. es va negar a fer-ho, però va acceptar no estrenar-la a Los Angeles.
En una ressenya de 1939, el Calgary Herald va qualificar la pel·lícula de "bastant descabellada en alguns llocs i poc interessant en el seu conjunt".

## Intent d'assassinat de Ronald Reagan

Després de veure la pel·lícula repetidament quan era nen, Jerry Parr es va inspirar per unir-se al Servei Secret. Parr va salvar la vida del president dels Estats Units en un intent d'assassinat el 1981 . El president no era altre que Ronald Reagan, l'estrella del Codi del Servei Secret.

## Referències

* ↑ Stephanie Thames. «Code of the Secret Service». TCM Movie Database. [Consulta: 23 abril 2011].
* ↑ Code of the Secret Service a TCM Movie Database (anglès)
* ↑ «Synopsis of Code of the Secret Service». AMC. Arxivat de l'original el de març 9, 2011. [Consulta: 23 abril 2011].
* ↑ Hal Erickson. «Code of the Secret Service Synopsis - Plot Summary». Fandango/Rovi Corporation. [Consulta: 23 abril 2011].
* ↑ «Code of the Secret Service». catalog.afi.com. Arxivat de l'original el 2021-12-08. [Consulta: 8 desembre 2021]."Code of the Secret Service". catalog.afi.com. Archived from the original on 2021-12-08. Retrieved 2021-12-08.
* 1 2 Pat Williams. Souls of Steel: How to Build Character in Ourselves and Our Kids. New York City: FaithWords/Hachette Book Group USA, February 2008. ISBN 978-0-446-51129-2.
* ↑ «'The Man In The Iron Mask' Is Elaborately Produced, Packs Lots of Excitement». , 02-10-1939.
* ↑ Del Quentin Wilber. Rawhide Down: The Near Assassination of Ronald Reagan. New York City: Henry Holt and Company, 2011, p. 18–20, 224. ISBN 978-0-8050-9346-9.
* ↑ Chris Matthews. The Hardball Handbook: How to Win at Life. New York City: Random House, 2009, p. 173–174. ISBN 978-0-8129-7597-0.
* ↑ Peter Schweizer. Reagan's War: The Epic Story of His Forty-Year Struggle and Final Triumph Over Communism. New York City: Anchor Books/Random House, 2002. ISBN 978-1-4000-7556-0.
* ↑ Peggy Noonan. When Character was King: A Story of Ronald Reagan. New York City: Viking Penguin, 2001, p. 195. ISBN 0-670-88235-6.
* ↑ Rick Beyer. The Greatest Presidential Stories Never Told: 100 Tales from History to Astonish, Bewilder, and Stupefy. New York City: The History Channel/HarperCollins, 2007, p. 192. ISBN 978-0-06-076018-2.
* ↑ Scott D. Pierce «Secret Service secrets revealed». , 22-10-2004. Arxivat de juliol 23, 2012, at Archive.is