# Casa Gayolà

La casa Gayolà era un casal, actualment desaparegut, situat als carrers dels Arcs i dels Capellans i l'avinguda del Portal de l'Àngel (abans plaça de Santa Anna de Barcelona) de Barcelona.

## Història

Té el seu origen en l'adquisició feta el 1668 per Esteve de Serra i Vilella a Maria de Planella i de Xammar. El 1732, la seva neta Maria Antònia de Serra i Prous es va casar amb Ignasi de Gayolà i de Vilosa, que va engrandir la propietat amb sengles adquisicions el 1753 i el 1756. El 1783, Bartomeu Sallés, procurador de Maria Antònia de Serra, va demanar permís per a reformar el frontis del carrer dels Capellans, i novament el 1794 per a obrir una finestra i convertir una altra en balcó al carrer dels Arcs. L'hereu del matrimoni fou Antoni de Gayolà i de Serra, que el 1786 va demanar permís per a obrir una finestra a la plaça de Santa Anna. El 1822, Antoni Canals, procurador del seu germà Ignasi (Figueres, 1751-Barcelona, 1837), va demanar permís per a emblanquinar la façana del carrer dels Capellans, i novament el 1824 per a reformar un balcó al carrer dels Arcs.
El 1854, el seu net Antoni de Gayolà i de Desprat va encarregar a l'arquitecte Josep Oriol Mestres un nou cos d'edifici a la plaça de Santa Anna, 26 (actualment avinguda del Portal de l'Àngel, 2). El 1861, la seva filla Agnès de Gayolà i de Casanovas es va casar amb Arcadi Pujol de Senillosa i de Vedruna, i a la seva mort, la finca fou heretada per la seva filla Dolors Pujol de Senillosa i de Gayolà.
El 1873, i per a pagar diversos deutes, el seu pare (casat amb segones noces amb Helena de Gayolà i de Casanovas, germana de la seva primera dona) va promoure la venda judicial de la major part de la finca (exceptuant-ne el cos modern), que fou adjudicada per 295.800 pessetes a Antònia Matas i Vallmajor, vídua de Ponç Morera i Busó, en nom dels seus fills. Una part dels diners obtinguts foren invertits en la compra de la finca núm. 44 del carrer de Ponent (actualment Joaquín Costa) per a Dolors (vegeu casa-fàbrica Mestres).
En aquesta època, hi havia la fàbrica d'espelmes de Pere Abella i Cirera i la filatura de cotó de Josep Cuspinera.
El 1903, la Central Catalana de Electricitat, que el 1897 havia posat en marxa la Central Vilanova, va adquirir la finca a Ramon i Ricard Morera i Matas per a establir-hi la seu social (vegeu Antiga Hidroelèctrica de Catalunya).

## Referències

* ↑ «Esteve Jaume de SERRA y VILELLA». geneanet. Martín Rodríguez.
* ↑ «Maria de PLANELLA y de XAMMAR». geneanet. Martín Rodríguez.
* ↑ AHPB, notari Marià Rosich, 30-7-1668.
* 1 2 3 4 5 6 7 AHPB, notari Melitó Llosellas i Bruguera, manual 1.359/23, f. 839-875, 7-6-1873.
* ↑ «María Antonia de SERRA y PROUS». geneanet. Martín Rodríguez.
* ↑ «Ignasi de GAYOLA y de VILOSA». geneanet. Martín Rodríguez.
* ↑ AHPB, notari Ramon Serra, 17 i 19-2-1753.
* ↑ AHPB, notari Josep Casani, 22-2-1756.
* ↑ «Barthomeu Sallés. Procurador d'Antonia de Gayolà i de Serra. Capellans. Cases. Afegir pisos i obrir balcons amb ampit i finestres. Planta baixa més dos pisos». C.XIV Obreria C-32/1783-90. AHCB, 26-05-1783.
* ↑ «Bartholome Sallés. Apoderat de Antonia Gayolá. Arcs. Casa. Obrir una finestra i convertir una finestra en balcó». C.XIV Obreria C-67/1794-069. AHCB, 13-05-1794.
* ↑ «Antoni de GAYOLA y de SERRA». geneanet. Martín Rodríguez.
* ↑ «Antonio de Gayolà i Serra. Plaça de Santa Anna 8 (avinguda del Portal de l'Àngel). Casa. Obrir una finestra». C.XIV Obreria C-42/1786-157. AHCB, 21-08-1786.
* ↑ «Ignasi de GAYOLA y de SERRA». geneanet. Martín Rodríguez.
* ↑ «Ignacio de Gayolá y de Serra». Db-e. Real Academia de la Historia.
* ↑ «Antoni Canals. Procurador d'Ignasi de Gayolà. Capellans. Emblanquinar la façana». C.XIV Obreria C-119/1822-026. AHCB, 04-03-1822.
* ↑ «Antoni Canals. Apoderat d'Ignasi de Gayolà. Arcs. Casa. Substituir l'ampit de fusta d'un balcó per un de ferro amb sortida». C.XIV Obreria C-123/1824-088. AHCB, 18-07-1824.
* ↑ «Antoni de GAYOLA y DESPRAT». geneanet. Martín Rodríguez.
* ↑ «Casa de D. Antonio de Gayolá». Gràfics 06201, 06202, 06203. AHCB, 26-03-1854.
* ↑ «Agnes de GAYOLA y CASANOVES». geneanet. Martín Rodríguez.
* ↑ «Arcadi PUJOL DE SENILLOSA y de VEDRUNA». geneanet. Martín Rodríguez.
* ↑ «Helena de GAYOLA y CASANOVES». geneanet. Martín Rodríguez.
* ↑ Diario de Barcelona (edición mañana), 21-11-1872, p. 11660.
* ↑ Anuario-almanaque del comercio, de la industria, de la magistratura y de la administración, 1880, p. 663.
* ↑ Anuario-almanaque del comercio, de la industria, de la magistratura y de la administración, 1880, p. 679.
* ↑ Fàbregas, 2018, p. 151.

## Vegeu també

* Maria Dolors de Vedruna i Minguella
* Can Senillosa

## Bibliografia

* Fàbregas, Pere A. Naturgy, 175 años de compromiso con la energía y la sociedad (1843-2018). Planeta, 2018.