OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Bandera de Bangladesh

La Bandera de Bangladesh va ser adoptada oficialment el 17 de gener del 1972 i està formada per un disc vermell representant el sol. El color vermell del disc també simbolitza la sang d'aquells que van morir en la independència de Bangladesh. El verd no representa a l'islam com en altres països musulmans sinó la terra de Bangladesh.

## Banderes històriques

Durant el 1971 i durant la guerra indo-paquistanesa del 1971 que és coneguda a Bangladesh com la Guerra d'Alliberament, s'hi va utilitzar una bandera semblant, la diferència és que hi havia un mapa de Bangladesh sobre el sol roig. Més tard, el mapa es va eliminar de l'ensenya per tenir un disseny més simple.
* Bandera del Raj Britànic (1858-1947)
* Bandera del Pakistan (1947-1971)
* Bandera Mukti Bahini (o forces d'alliberament) (març-desembre 1971)
* Bandera de Bangladesh (1971-1972)

## Referències

* ↑ Pérez Ventura, Juan. «Historia de las banderas del mundo». Orden Mundial. Arxivat de l'original el 29 d’agost 2016. [Consulta: 18 agost 2016].
# Ateneu de Tàrrega

L'Ateneu de Tàrrega és una entitat situada a Tàrrega (Urgell) situada en un edifici protegit com a bé cultural d'interès local.

## Edifici

L'ateneu de Tàrrega està constituït per dos edificis amb funcionalitats diferents: per una banda, l'edifici del teatre el qual és de planta rectangular fet de maçoneria amb majestuoses arcades a la façana i altres elements d'obra vista (construït l'any 1922) i per l'altra un edifici destinat a cafeteria-bar, totalment reformat l'any 1966. Aquest espai és de planta molt allargassada i estreta en la qual la seva cara exterior adopta unes formes geomètriques molt irregulars. En concret és la combinació d'entrades i sortides de forma triangular on les arestes són molt pronunciades i tallants. En cada angle s'hi obre una finestra de grans dimensions el conjunt de les quals dona molta lluminositat a l'interior. És un edifici elevat respecte al sòl o la via pública, ja que s'hi accedeix per unes poques escales les quals donen alçada a l'edifici. Cal destacar un altre element d'aquesta cafeteria: la coberta. Aquesta és volàtil i sobresurt del tot del conjunt. Recorre tot el voltant exterior de l'edifici, on dona una estètica futurista i molt airosa. Aquesta coberta, de molt gruix, és feta de formigó pintat de blanc.

## Entitat

La Societat Ateneu ocupà des dels seus inicis, l'any 1919, les antigues instal·lacions del Patronat de Sant Jordi, que amb el temps anaren modificant. Després de tirar a terra el petit teatre de l'antic patronal, l'any 1923 s'obrí al públic l'actual sala d'espectacles que acabà de ser ampliada l'any 1924. L'any 1928 es construiria la nau dreta que acolliria el cafè i les dependències de la societat. L'any 1950 es construí el vestíbul del teatre amb la façana que va poder veure's fins a principis dels anys 90. L'any 1964 es tirà a terra la primitiva casa de l'Ateneu i en el seu lloc s'edificà l'actual cafeteria, inaugurada l'any 1967.
Va ser guardonat amb la Creu de Sant Jordi l'any 2019 "en el centenari d'una de les entitats culturals més antigues i de referència de la capital de l'Urgell. Per la seva rellevant trajectòria com a motor de la cultura popular, que s'ha mantingut fidel a la voluntat de dinamitzar la ciutat i la comarca, així com el seu teixit associatiu i cívic. En reconeixement de la seva tasca de divulgació de la història i tradició i del caràcter referencial d'un col·lectiu que treballa per la cultura i per la ciutadania".

## Referències

* 1 2 «Ateneu de Tàrrega». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 11 gener 2017].
* ↑ «El Govern distingeix amb la Creu de Sant Jordi 29 personalitats i 15 entitats». Web oficial de la Generalitat de Catalunya, 30-04-2019. [Consulta: 30 abril 2019].
# Bandera de Belize

La bandera oficial de Belize es va oficialitzar el 21 de setembre del 1981 amb motiu de la independència del nou estat respecte del Regne Unit. La bandera és una continuació de la bandera primerenca d'Hondures Britànica (nom amb què era conegut abans Belize), que es va establir el 1950 quan Hondures Britànica va començar el camí cap a la independència. Les dues franges vermelles al cim i a baix es van afegir al disseny original amb motiu de la independència. Al centre de la bandera hi ha l'escut d'armes de Belize.

## Banderes històriques

* Virregnat de Nova Espanya fins 1785
* Virregnat de Nova Espanya (1785-1821)
* Primer Imperi Mexicà (1821-1823)
* Hondures Britànica (1870–1919)
* Hondures Britànica (1919–1981)
* Bandera no oficial de les Hondures britàniques (1950–1981) i base de l'actual.
# Elements del bloc s

Els elements del bloc s (de l'anglès sharp) són aquells situats en els grups 1 i 2 de la taula periòdica dels elements. En aquests elements el nivell energètic més extern correspon a orbitals s (vegeu la configuració electrònica).
* Blocs d'elements
* bloc s - bloc p - bloc d - bloc f - bloc g
En el diagrama es mostra la taula periòdica dividida en blocs. Els elements del grup 1 (excepte l'hidrogen) s'anomenen metalls alcalins, i els del grup 2 alcalinoterris. L'heli és un gas noble i l'hidrogen no es classifica en cap grup en concret.
En els orbitals s hi caben dos electrons, i aquests elements tenen tendència a perdre aquests electrons, aconseguint així la configuració electrònica del gas noble més pròxim.

## Subgrups del bloc s

* 1 : Metall Alcalí
* 2 : Alcalinoterri

## Referències

* ↑ David Griffiths, Introduction to Quantum Mechanics, Prentice Hall, 1995, pp. 190–191, ISBN 0-13-124405-1.
* ↑ Ira Levine, Quantum Chemistry, 5ª ed., Prentice Hall, 2000, pp. 144–145, ISBN 0-13-685512-1.
# Antoni Esparza Sanz

Antoni Esparza Sanz (Sabadell, 6 de gener de 1962) és un ciclista català, ja retirat, que fou professional entre 1984 i 1992. El principal èxit esportiu fou la victòria en una etapa de la Volta a Espanya de 1987. És germà del també ciclista Manuel Esparza Sanz.

## Palmarès

* 1981
** Campió d'Espanya de Velocitat
* 1984
** 1r a Terrassa
* 1985
** 1r al Circuit de Getxo
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Galícia
* 1986
** 1r al Trofeu Masferrer
* 1987
** 1r a Terrassa
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Espanya
** Vencedor d'una etapa de la Vuelta a los Valles Mineros
* 1989
** 1r a Terrassa
** Vencedor d'una etapa de la Volta a Múrcia
* 1991
** 1r a Terrassa

### Resultats a la Volta a Espanya

* 1984. 89è de la classificació general
* 1987. Abandona (14a etapa). Vencedor d'una etapa
* 1989. 89è de la classificació general
* 1990. 111è de la classificació general
* 1992. 139è de la classificació general

### Resultats al Tour de França

* 1986. 126è de la classificació general

## Referències

* ↑ «Antoni Esparza Sanz | enciclopedia.cat». [Consulta: 3 desembre 2022].
* 1 2 «ESPARZA SANZ Antonio». [Consulta: 3 desembre 2022].
* ↑ ONLUS®, Museo del Ciclismo Associazione Culturale. «Museo del Ciclismo - Antonio ESPARZA SANZ» (en italià). [Consulta: 3 desembre 2022].

## Enllaços externs

* Fitxa d'Antoni Esparza a www.sitiodeciclismo.net
# PostmarketOS

postmarketOS (abreujat com pmOS) és un sistema operatiu principalment per a telèfons intel·ligents, basat en la distribució Alpine Linux. Té com a objectiu prolongar la vida útil dels dispositius que queden abandonats pels seus fabricants. Tradicionalment, emprava OpenRC i altres sistemes d'inici alternatius. Des de març de 2024, també passà a donar suport a Systemd per a millorar la compatibilitat amb GNOME i KDE Plasma.

## Referències

* ↑ Nestor, Marius. «Linux Mobile Distro postmarketOS Adopts systemd to Better Support GNOME, KDE Plasma» (en anglès americà), 05-03-2024. [Consulta: 17 març 2024].
* ↑ Medina, Eduardo. «postmarketOS ofrece systemd para soportar GNOME y KDE Plasma». MuyLinux, 06-03-2024. [Consulta: 17 març 2024].
# Pluralisme

Els filòsofs pluralistes són un conjunt de filòsofs grecs posteriors als monistes que, a diferència d'aquests, opten per una explicació mecanicista del món: presència de diversos elements primers (eterns, immòbils...) moguts per una força externa.
Per extensió, s'anomena pluralisme la tendència filosòfica, propera al relativisme, segons la qual el coneixement de la veritat només pot ser aproximatiu i admet diverses aproximacions. En aquest sentit, és un component de tota teoria liberal, com afirma Isaiah Berlin.
Alguns presocràtics pluralistes són:
* Empèdocles
* Anaxàgores
* Leucip
* Demòcrit
Si s'aplica al camp dels valors (pluralisme ètic), la teoria indica que hi ha diversos valors fonamentals que entren en conflicte en un individu i en el seu grup social, sense que es pugui argumentar que un d'aquests mereix ocupar la part superior jeràrquicament en l'escala de valors.

## Referències

* ↑ «"Isaiah Berlin: pluralisme i expressivisme" de G. Mayos». Arxivat de l'original el 2012-01-04. [Consulta: 5 març 2011].

## Vegeu també

* Pluralisme polític.
# Ixpuini

Ixpuini va ser rei d'Urartu (actualment a Armènia) de l'any 824 aC al 806 aC aproximadament. Va associar al regne en una data no coneguda al seu fill Menua I. Era fill i successor de Sarduri I.
El rei sembla que va ser molt devot del màxim deu dels urartians, Khaldi, a qui va dedicar un temple. L'any 828 aC va conquerir el regne de Mutsatsir, al nord del Rawanduz, i el 827 aC el regne de Manna i Teppe Hasanlu Cap al nord, el límit del país que era el país de Bagrevand i el d'Anaxi (Alashkert) també va ser objecte de les expedicions d'Ishpuini. Se sap que va derrotar a Xamxi-Adad V, rei d'Assíria. al sud del llac Urmia
Va morir cap al 806 aC i el va succeir el seu fill Menua I.

## Referències

* ↑ Baumer, Christoph. History of the Caucasus (en anglès). Bloomsbury Publishing, 2021, p. 79. ISBN 9780755639694.
* ↑ Bryce, Trevor. The Routledge Handbook of the Peoples and Places of Ancient Western Asia (en anglès). Taylor & Francis, 2009, p. 443-444. ISBN 9781134159079.
* ↑ Baumer, Christoph. History of the Caucasus (en anglès). Bloomsbury Publishing, 2021, p. 80. ISBN 9780755639694.
* ↑ Cassin, Elena (et al.) (eds.). Los imperios del antiguo Oriente: la primera mitad del primer milenio. Madrid: Siglo XXI, 1979, p. 34-35, 50, 97. ISBN 8432301183.
# Cosme I d'Alexandria

Cosme I d'Alexandria va ser patriarca ortodox d'Alexandria de l'any 727 al 768.
Va ser el primer patriarca melquita reconegut oficialment pel califa Omeia i per l'emperador romà d'Orient, des de la conquesta musulmana d'Egipte ocorreguda la dècada del 640. La seu havia quedat vacant des d'aleshores, regentada pels anomenats «coadjutors» almenys sis, que dirigien l'Església des de Constantinoble.
El cronista Teòfanes el Confessor diu que l'any 742 o potser el 743, Cosme I va abjurar del monotelisme, la doctrina que prevalia entre els melquites d'Alexandria des que havia estat promulgada per l'emperador Heracli. Probablement Cosme no era monotelita, i aquesta renuncia s'interpreta en el sentit de que buscava el reconeixement de les altres esglésies ortodoxes.

## Referències

* ↑ «Cosmas I (727-768)». Previous patriarchs. Patriarchate of Alexandria. [Consulta: 8 setembre 2023].
* ↑ Kazhdan, A. P. (ed.). The Oxford dictionary of Byzantium. Vol. 2. Nova York: Oxford University Press, 1991, p. 1150.
# Arthur Lindfors

Arthur Lindfors (Porvoo, Gran Ducat de Finlàndia 1893 - Porvoo, 1977) fou un lluitador finlandès, guanyador de dues medalles olímpiques.

## Biografia

Va néixer el 17 de març de 1893 a la ciutat de Porvoo, població situada a la regió d'Uusimaa oriental, que en aquells moments formava part del Gran Ducat de Finlàndia (ducat dependent de l'Imperi Rus) i que avui en dia es troba a Finlàndia. Va morir el 21 de setembre de 1977 a la seva residència de Porvoo.

## Carrera esportiva

Va participar, als 27 anys, en els Jocs Olímpics d'Estiu de 1920 realitzats a Anvers (Bèlgica), on va aconseguir guanyar la medalla de plata en la prova de pes mitjà en la modalitat de lluita grecoromana. En els Jocs Olímpics d'Estiu de 1924 realitzats a París (França) aconseguí revalidar aquest metall.

## Referències

* 1 2 «Olympedia – Arthur Lindfors». [Consulta: 9 novembre 2023].
* ↑ «International Wrestling Database». [Consulta: 9 novembre 2023].
# Artistona

Artistona (Artystone) fou un nom de dona persa testimoniat només en llengua grega i en elamita (Ir-taš-du-na, Ir-da-iš-du-na) derivat de l'antic persa Ṛtastūnā "Pilar de Ṛta" (Rta = deïtat de la veritat). Van portar el nom algunes dames perses la principal de les quals fou

## Referències

* ↑ Mike Campbell. «Artystone» (en anglès). behind the name. Mike Campbell. [Consulta: 15 octubre 2023].
* ↑ Smith 1849, p 368; Schmitt 1987, p. 665.

## Bibliografia

* Schmitt, R (1987): "Artystone", in E. Yarshater (ed.), Encyclopaedia Iranica, vol. II.
# Arévalo (humorista)

Francisco Rodríguez Iglesias, més conegut com Arévalo o Paco Arévalo (Madrid, 2 de setembre de 1947 - València, 3 de gener de 2024) fou un humorista i actor espanyol.

## Biografia

Fill d'un torero còmic, va passar la seua infància a Catarroja (l'Horta Sud) i s'inicia en l'espectacle del Bombero torero el 1970. El sobrenom d'Arévalo és en realitat el segon cognom del seu pare. Va decidir dedicar-se a l'humor i a la fi de la dècada dels setanta i principis dels vuitanta del segle xx va començar a fer-se famós amb els seus acudits de "gangosos i homosexuals", dels quals va arribar a gravar una trentena de cassets.
Va debutar al cinema en 1981 amb la pel·lícula Su majestad la risa. No obstant això, la gran popularitat li arriba a partir de 1983, quan va començar a aparèixer setmanalment al programa de televisió espanyola Un, dos, tres... responda otra vez, el concurs de major èxit en la televisió. Arévalo va ser present en totes les seves edicions fins a la més recent, de 2004, que va portar el títol d'Un, dos, tres... a leer esta vez.
Gràcies a l'èxit del programa, Arévalo va multiplicar el nombre d'actuacions en sales de festes i escenaris per tot Espanya. Va gravar també diverses pel·lícules còmiques, totes elles sota la direcció de Mariano Ozores, com El currante (1983), Agítese antes de usarla (1983), El pan debajo del brazo (1983) o Los obsexos (1985).
En 1997 Antena 3 li va oferir el seu propi espai, Arévalo i Cia., en el qual interpretava una sèrie de sketches acompanyat per actors com Manolo Cal, José Carabias, Javivi, Malena Gracia, Marta de Pablo i Idoia Rossi.
Amb posterioritat va provar sort també com a actor interpretant petits papers tant en televisió (Éste es mi barrio, 1996), com en cinema: Papá Piquillo (1998), d'Álvaro Sáenz d'Heredia; ¡Ja me maaten...! (2000), de Juan Antonio Muñoz; El oro de Moscú (2003), de Jesús Bonilla; Isi & Disi, alto voltaje (2006), de Miguel Ángel Lamata; Abrázame (2011), d'Óscar Parra de Carrizosa.
En 2005 va participar com a concursant en el programa de telerealitat La Granja de los famosos. Entre 2007 i 2009 va acudir sovint al programa d'èxit de Canal Sur Televisió, La tarde con María, presentat per María del Monte, on contava acudits i feia sketchs.
En 2011 va protagonitzar l'obra de teatre Dos gemelos al costat de Bertín Osborne.
En 21 d'abril de 2018, comença a col·laborar en Sábado Deluxe, programa televisiu presentat per Jorge Javier Vázquez i María Patiño.
Va morir el 3 de gener del 2024.

## Referències

* 1 2 20minutos. «Muere el humorista Arévalo a los 76 años» (en castellà), 03-01-2024. [Consulta: 3 gener 2024].
* ↑ NTC, À Punt. «Mor l’humorista Paco Arévalo als 76 anys», 03-01-2024. [Consulta: 3 gener 2024].
* ↑ «Dos Mellizos», 06-11-2014. Arxivat de l'original el 2014-11-06. [Consulta: 3 gener 2024].
# Ascent MKE

Ascent MKE és un edifici d'apartaments de fusta a Milwaukee. L'edifici té 87 metres i 25 pisos. El 2020, era l'estructura de fusta més alta del món. Compta amb 259 apartaments de luxe, un centre comercial, una piscina i un terrat panoràmic.
Els plans del projecte es van donar a conèixer el 2018. Tot i que el disseny inicial incloïa 21 plantes, les actualitzacions i les aprovacions posteriors van establir un total a 25 plantes el març de 2020. La construcció va començar l'agost de 2020 i l'edifici es va completar l'agost de 2022.

## Referències

* 1 2 Daykin, Tom. «Construction starts on unusual $80 million, 25-story mass timber apartment tower in downtown Milwaukee» (en anglès americà). Milwaukee Journal Sentinel. [Consulta: 2 novembre 2020].
* ↑ «Ascent - The Skyscraper Center». www.skyscrapercenter.com. [Consulta: 9 novembre 2020].
* ↑ «284-Ft 'Ascent' Could Break Mass Timber Tower Height Record». Engineering News-Record. Arxivat de l'original el 2020-09-06. [Consulta: 1r novembre 2020].
* ↑ Hayda, Julian. «World's Tallest Wooden Building Might Soon Join Milwaukee Skyline» (en anglès). www.wuwm.com. [Consulta: 9 novembre 2020].
* ↑ «Forest Service announces 2019 Wood Innovation Grant Awards», 07-05-2019.
* ↑ Christianson, Rich. «World's tallest wood building rising in Milwaukee» (en anglès). Woodworking Network, 24-09-2020. Arxivat de l'original el 2020-09-26. [Consulta: 9 novembre 2020].
* ↑ https://www.nytimes.com/2019/01/01/business/timber-wood-construction-real-estate.html
* ↑ Daykin, Tom. «Rare timber frame, 21-story downtown Milwaukee apartment tower wins Plan Commission approval» (en anglès americà). [Consulta: 24 octubre 2023].
* ↑ «Design revealed for mass-timber residential tower in Milwaukee» (en anglès). Building Design + Construction, 19-10-2018. [Consulta: 9 novembre 2020].
* ↑ «Timber Frame, 21-Story Milwaukee Apartment Tower Wins Plan Commission Approval». www.ctbuh.org. [Consulta: 9 novembre 2020].
* ↑ «North America's tallest timber tower wins city support in Milwaukee» (en anglès americà). The Architect's Newspaper, 29-01-2019. [Consulta: 9 novembre 2020].
* ↑ «21-Story Mass Timber Building Proposed in Milwaukee» (en anglès americà). GreenBuildingAdvisor, 06-02-2019. [Consulta: 9 novembre 2020].
* ↑ Milwaukee, Urban. «Ascent to add 2 floors; will become tallest mass timber building in the world» (en anglès). Urban Milwaukee. [Consulta: 9 novembre 2020].
# Assemblea Legislativa d'El Salvador

L' Assemblea Legislativa (en castellà: Asamblea Legislativa) és la branca legislativa del govern d'El Salvador.

## Estructura

La legislatura d'El Salvador és un òrgan unicameral. Està format per 84 diputats, tots ells escollits per vot popular directe segons la representació proporcional de llista oberta per a un mandat de tres anys i són elegibles per a la reelecció immediata. D'aquests, 64 són elegits en 14 circumscripcions multiescons, corresponents als 14 departaments del país, que retornen entre 3 i 16 diputats cadascun. Els 20 diputats restants són seleccionats sobre la base d'una única circumscripció nacional.
Per ser elegibles a l'Assemblea, els candidats han de ser (Art. 126 de la Constitució):
* Tenir més de 25 anys.
* Ser ciutadans salvadorencs per naixement, nascuts d'almenys un progenitor per ser ciutadà.
* D'honestedat i educació reconegudes.
* No haver perdut els privilegis ciutadans en els darrers cinc anys.
L'1 de juny de 2023, el president Nayib Bukele va emetre una proposta a l'Assemblea Legislativa per reduir el nombre dels seus escons de 84 a 60. La proposta va ser aprovada per l'Assemblea Legislativa el 7 de juny de 2023 i entrarà en vigor l'1 de maig de 2024.

## Composició actual

| Partit / Grup | Diputats |
| Noves Idees (NI) | 54 |
| Aliança Republicana Nacionalista (ARENA) | 2 |
| Partit de la Coalició Nacional (PCN) | 2 |
| Vamos (V) | 1 |
| Partit Demòcrata Cristià (PDC) | 1 |
| Font: Assemblea Legislativa d'El Salvador ||

## Vegeu també

* Llista de legislatures per països

## Referències

* ↑ Velásquez, Eugenia. «En Vivo: En su Discurso del Cuarto Año de Gobierno Bukele Presenta Propuesta para Reducir de 262 a 44 Municipios y Diputados a 60» (en castellà). El Salvador.com, 01-06-2023. [Consulta: 1r juny 2023].
* ↑ Renteria, Nelson. «El Salvador Slashes Size of Congress Ahead of Elections» (en anglès). Reuters. Berkrot, 07-06-2023. [Consulta: 7 juny 2023].

## Enllaços externs

* Assemblea Legislativa d'El Salvador - Lloc web oficial (castellà)
# Assumpta Baig i Torras

Assumpta Baig i Torras (Vilanova i la Geltrú, 16 d'abril de 1951) és una mestra i política catalana, diputada al Parlament de Catalunya en la V, VI i VII legislatures.

## Biografia

Estudià magisteri a l'Escola Normal de Barcelona i ha treballat com a professora d'ensenyament primari. És membre de l'Associació de Mestres Rosa Sensat, afiliada a la Federació d'Ensenyament de la Unió General de Treballadors i ha col·laborat a la revista pedagògica Perspectiva escolar.
Durant els darrers anys del franquisme i la transició ha militat primer al Moviment Socialista de Catalunya (MSC), després a Convergència Socialista de Catalunya (CSC), d'aquí al Partit Socialista de Catalunya-Congrés i finalment al Partit dels Socialistes de Catalunya (PSC-PSOE). A les eleccions municipals espanyoles de 1979 fou escollida regidora de l'Ajuntament de Vilanova i la Geltrú, càrrec que va mantenir fins a 1991. De 1991 a 1997 fou membre de la Diputació de Barcelona.
Fou escollida diputada a les eleccions al Parlament de Catalunya de 1995, 1999 i 2003 i senadora designada per la Comunitat Autònoma de 2004 a 2011. Ha estat vicepresidenta de la Comissió Permanent de Legislatura sobre el Procés d'Equiparació Dona-Home.

## Referències

* 1 2 Diputats de la VII Legislatura. M. Assumpta Baig i Torras. Parlament de Catalunya, p. 24.
* ↑ Diputats del Parlament de Catalunya en la VI Legislatura p. 28
* ↑ Fitxa del Senat

## Enllaços externs

* Bloc d'Assumpta Baig
# El Pla del Penedès

El Pla del Penedès és un municipi de la comarca de l'Alt Penedès. Està situat a la plana del Penedès, al nord de Vilafranca del Penedès. Està drenat per la riera de Lavernó. La festa Major se celebra el darrer dissabte de juliol. Els seus patrons són Sant Abdó i Senen.
El municipi del Pla del Penedès es va segregar del castell de Lavid l'any 1843 però no va assolir plena independència jurisdiccional fins a l'any 1850. Ja al segle XVIII, els terratinents del Pla van impulsar la separació, aconseguint un rector i terme parroquial propis després de fortes pressions.
Es tracta d'un municipi bàsicament agrícola.

## Geografia

* Llista de topònims del Pla del Penedès (Orografia: muntanyes, serres, collades, indrets..; hidrografia: rius, fonts...; edificis: cases, masies, esglésies, etc).
| Entitat de població | Habitants (2023) |
| el Pla del Penedès | 1.180 |
| les Parellades | 71 |
| Bonavista | 24 |
| el Pujolet | 20 |
| les Tarumbes | 19 |
| Cal Janes | 3 |
| el Mas Morer | 0 |
| Font: Idescat ||

## Demografia

| 1497 f | 1515 f | 1553 f | 1717 | 1787 | 1857 | 1877 | 1887 | 1900 | 1910 |
| - | - | - | 177 | 345 | 1.093 | 1.100 | 1.259 | 1.031 | 1.073 |
| 1920 | 1930 | 1940 | 1950 | 1960 | 1970 | 1981 | 1990 | 1992 | 1994 |
| 1.160 | 1.186 | 1.193 | 1.081 | 1.024 | 1.055 | 999 | 995 | 955 | 955 |
| 1996 | 1998 | 2000 | 2002 | 2004 | 2006 | 2008 | 2010 | 2012 | 2014 |
| 953 | 918 | 923 | 903 | 891 | 931 | 1.004 | 1.103 | 1.198 | 1.223 |
| 2016 | 2018 | 2020 | 2022 | 2024 | 2026 | 2028 | 2030 | 2032 | 2034 |
| 1.253 | 1.259 | 1.275 | 1.335 | 1.352 | - | - | - | - | - |
1717-1981: població de fet; 1990- : població de dret (més info.) :

## Política

Nombre de regidors per partit
| Partit | 1979 | 1983 | 1987 | 1991 | 1995 | 1999 | 2003 | 2007 | 2011 | 2015 | 2019 | 2023 |
| Junts | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 4 | 3 |
| PSC | 3 | - | - | - | 3 | 3 | 3 | 3 | 4 | 2 | - | - |
| PP | - | - | - | - | - | - | 0 | 0 | - | - | - | - |
| ERC | - | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 4 | 5 |
| CUP | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 3 | 1 | 1 |
| CiU | 6 | 7 | 5 | 7 | 4 | 4 | 4 | 4 | 5 | 4 | - | - |
| Altres | - | - | 4$^a$ | - | - | - | - | - | - | - | - | - |
| Total | 9 | 7 | 9 | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 | 9 | 9 | 9 | 9 |
| $^a$ Independents del Pla; |||||||||||||

## Referències

* ↑ Ajuntament del Pla del Penedès. «Introducció». [Consulta: 16 febrer 2025].
* ↑ «Eleccions municipals: resultats històrics en vots 1979-2023. El Pla del Penedès» (en català). [Consulta: 5 febrer 2025].

## Enllaços externs

* Pàgina de l'ajuntament
* Informació de l'Institut d'Estadística de Catalunya