OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Goshen (Kentucky)

Goshen és una població dels Estats Units a l'estat de Kentucky. Segons el cens del 2000 tenia 907 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Goshen tenia 907 habitants, 288 habitatges, i 254 famílies. La densitat de població era de 1.843,1 habitants/km².
Dels 288 habitatges en un 57,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 73,6% hi vivien parelles casades, en un 11,1% dones solteres, i en un 11,5% no eren unitats familiars. En el 9,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 2,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,15 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,39.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 35,4% tenia menys de 18 anys, un 6,5% entre 18 i 24, un 34,4% entre 25 i 44, un 20,6% de 45 a 60 i un 3,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 33 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 93,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 62.500 $ i la renda mediana per família de 65.417 $. Els homes tenien una renda mediana de 50.438 $ mentre que les dones 31.518 $. La renda per capita de la població era de 23.076 $. Cap de les famílies i el 0,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Goshen». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Goshen». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# C-31E

La C-31e , també anomenada Carretera de la Pedrera, és una carretera de la Xarxa Bàsica de la Generalitat de Catalunya. Serveix per connectar la sortida 104 de la C-32
amb la N-II . També és un acces nord a Mataró.

## Enllaços

Rotonda Mataró Nord :
| C-31e C-32  Barcelona Girona |||
| N-II  Mataró Premià de Mar El Masnou Badalona Barcelona | N-II  Sant Andreu de Llavarenes Arenys de Mar Canet de Mar Calella Girona |
# Endre Tilli

Endre Tilli (Budapest, 15 d'agost de 1922 - Shannon, 14 d'agost de 1958) fou un tirador d'esgrima hongarès, especialista en floret, que va competir durant la dècada de 1950.
El 1952 va prendre part en els Jocs Olímpics d'Estiu de Hèlsinki, on disputà dues proves del programa d'esgrima. En la competició de floret per equips guanyà la medalla de bronze, mentre en la del floret individual fou novè. Quatre anys més tard, als Jocs de Melbourne, revalidà la medalla de bronze en la prova del floret per equips.
En el seu palmarès també destaquen quatre medalles al Campionat del Món d'esgrima, una d'or, una de plata i dues de bronze, entre les edicions de 1953 i 1957.
Va morir en l'accident del vol KLM Flight 607-E el 1958.

## Referències

* 1 2 3 «Olympedia – Endre Tilli». [Consulta: 1r agost 2023].
* ↑ Pyramid, A. W. E. «Magyar Olimpiai Bizottság» (en hongarès). [Consulta: 1r agost 2023].
# Goose Creek (Kentucky)

Goose Creek és una població dels Estats Units a l'estat de Kentucky. Segons el cens del 2000 tenia 272 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Goose Creek tenia 272 habitants, 115 habitatges, i 93 famílies. La densitat de població era de 1.500,3 habitants/km².
Dels 115 habitatges en un 24,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 76,5% hi vivien parelles casades, en un 4,3% dones solteres, i en un 19,1% no eren unitats familiars. En el 18,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 13% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,37 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,68.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 19,1% tenia menys de 18 anys, un 2,6% entre 18 i 24, un 19,9% entre 25 i 44, un 31,3% de 45 a 60 i un 27,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 50 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 88 homes.
La renda mediana per habitatge era de 66.250 $ i la renda mediana per família de 87.500 $. Els homes tenien una renda mediana de 53.750 $ mentre que les dones 36.563 $. La renda per capita de la població era de 34.124 $. Cap de les famílies i el 0,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Goose Creek». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Goose Creek». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Peresós didàctil de Hoffmann

El peresós didàctil de Hoffmann (Choloepus hoffmanni) és una espècie de peresós de Mesoamèrica i Sud-amèrica, amb la població més gran a Panamà. És un animal solitari, nocturn i arborícola, que viu en jungles madures i secundàries i en boscos caducifolis. Amb el seu pelatge grenyut, enormes urpes i moviments lents, és inversemblant que els peresosos didàctils es puguin confondre amb un altre animal. Amb un pes entre 5,5 i 7,5 kilos i una llargària d'uns 60 cm, aquests animals nocturns tenen la mida perfecta per moure's a les copes dels arbres del seu hàbitat a la jungla.
# Carta al pare

Carta al pare (en alemany Brief an den Vater) és el nom donat comunament a la carta que Franz Kafka va escriure al seu pare Hermann el novembre de 1919, criticant-lo per la seva conducta emocionalment abusiva i hipòcrita cap a ell. Va ser publicada (igual que la majoria dels escrits de Kafka) pòstumament, el 1952. El text resulta de vital importància per comprendre la relació de Kafka amb el seu pare, aspecte elemental en la biografia de l'autor.
Kafka esperava que la carta escurcés la distància creixent entre ell i el seu pare, encara que en ella proporcioni una crítica aguda de tots dos. La carta comença amb:
| « | Molt estimat pare: No fa gaire vares preguntar-me per què dic que em fas por. Com de costum no vaig saber què contestar-te; d'una banda precisament perquè em fas por i de l'altra perquè en l'explicació d'aquesta por hi entren tants factors que no podria, de paraula, raonar-la amb una coherència passable. Fins i tot aquesta carta amb què ara em proposo de contestar la teva pregunta serà molt incompleta. | » |
| — Franz Kafka , Carta al pare |||
Segons Max Brod, Kafka en realitat va donar la carta a la seva mare perquè la fes arribar al seu pare. La seva mare mai no va lliurar la carta, sinó que la va retornar al seu fill que mai la va lliurar al pare. La carta original constava d'unes 103 pàgines manuscrites. Kafka la va reescriure diverses vegades (va trigar dues setmanes a acabar-la) i fins i tot va manar que la passessin a màquina. La carta estava plena d'anotacions a llapis perquè finalment se l'anava a quedar una amiga de Kafka, Milena, (encara que tampoc la hi va arribar a donar) i l'escriptor li va dir "per si vols saber sobre el meu passat".
L'any 2009 L'Avenç va publicar-ne una edició en català, traduïda per Ricard Torrents, a la qual cal afegir la versió de Joan Ferrarons, publicada per Angle Editorial l'any 2020.

## Referències

* ↑ Nota preliminar a l'edició
# Ognenni anguel

Ognenni anguel (transcripció del rus, Огненный ангел, en català L'àngel de foc), op.37, és una òpera en cinc actes composta per Serguei Prokófiev sobre un llibret rus escrit a partir del drama homònim escrit per Valeri Briússov el 1908. Acabada el 1927, no es va estrenar fins al 25 de novembre de 1954 al Théâtre des Champs-Élysées de París en versió de concert.

## Argument

En una hostatgeria, Renata, turmentada i histèrica, confon Ruprecht amb el comte Enric, un examant a qui associa amb el seu àngel guardià. Ruprecht, enamorat d'ella, accepta dur-la a la ciutat de Colònia per a una trobada amb Enric. La parella tracta de trobar a Enric per art de màgia: Ruprecht es mostra frustrat després d'una visita al mag Agrippa de Nettesheim. Mentre Renata ha trobat Enric, i rebutjada per aquest urgeix Ruprecht que lluiti contra ell. Ruprecht perd la baralla. Renata amenaça de deixar a Ruprecht, la passió física obsessiva contrasta amb els records del seu àngel guardià. En un jardí a la vora del Rin, apareixen Faust i Mefistòfil; Renata li llança un ganivet a Ruprecht, acusant-lo d'estar endimoniat. Ruprecht observa com el diable devora lentament i furiosa un criat i com després el ressuscita d'un abocador. Ruprecht es troba a la sala de l'Inquisidor, un fanàtic dedicat a investigar una història de possessió diabòlica, els seus dubtes sorgeixen arran d'una novícia: Renata. Apareixen signes de possessió, en començar els rituals de l'exorcisme, la histèria s'apodera de la comunitat del convent i l'òpera conclou quan l'Inquisidor proclama Renata culpable de bruixeria, i la condemna a morir a la foguera.

## Vegeu també

* Llista d'òperes més importants
# Espiral logarítmica

Una espiral logarítmica és una classe de corba espiral que apareix sovint a la naturalesa. Fou descrita per primera vegada per Descartes i posteriorment investigada per Jakob Bernoulli, qui l'anomenà Spira mirabilis, "espiral meravellosa", i en volgué una gravada a la seva làpida. Desafortunadament, al seu lloc hi gravaren una espiral d'Arquimedes.

## Equacions

En coordenades polars (r, θ) la corba pot ésser descrita com a
    $r=ab^{\theta }{\mbox{o}}\ \theta =\log _{b}(r/a)$, d'aquí el nom "logarítmica"
i en forma paramètrica com a
    $x(\theta )=ab^{\theta }\cos(\theta )\,$
    $y(\theta )=ab^{\theta }\sin(\theta )\,$
amb nombres reals positius a i b. a és un factor d'escala que determina la mida de l'espiral, mentre b controla com de forta i en quina direcció està enrotllada. Per b >1 l'espiral s'expandeix amb un increment θ, i per b <1 es contrau.
En termes de geometria diferencial l'espiral pot definir-se com una croba c(t) amb un angle constant α entre el radi i el vector tangent
    $\arccos {\frac {\langle \mathbf {c} (t),\mathbf {c} '(t)\rangle }{\|\mathbf {c} (t)\|\|\mathbf {c} '(t)\|}}=\alpha$
Si α = 0 l'espiral logarítmica degenera en una línia recta. Si α = ± π / 2 l'espiral logarítmica degenera en un cercle.

## Referències

* ↑ «Jacob (Jacques) Bernoulli». JOC/EFR. Arxivat de l'original el 5 maig 2017. [Consulta: 20 gener 2021].

## Bibliografia

* Weisstein, Eric W. Logarithmic Spiral. From MathWorld--A Wolfram Web Resource. (anglès)
* Jim Wilson, Equiangular Spiral (or Logarithmic Spiral) and Its Related Curves, University of Georgia (1999)
* Alexander Bogomolny, Spira Mirabilis - Wonderful Spiral, a cut-the-knot (anglès)
# Cine Marina

El Cine de la Marina o Cine Marina va ser una sala d'exhibició cinematogràfica ubicada al carrer Ginebra, 5 a la Barceloneta. Era propietat de Josep Maria Bellera. Va obrir les portes l'any 1916. També s'hi feien actuacions musicals i teatrals. L'any 1947 hi va actuar Imperio Argentina. Abel Carlebaro hi va fer diversos recitals de guitarra.

## Referències

* 1 2 Escande, Alfredo. Abel Carlevaro. Un nuevo mundo en la guitarra (en castellà). AGUILAR, 2012-10-25. ISBN 978-9974-95-625-4.
* ↑ Anuario del cine español (en castellà). Sindicato Nacional del Espectáculo, Servicio de Estadística y Publicaciones., 1955, p. 556.
# Adriana Sage

Adriana Sage (Ciutat de Mèxic, 16 d'abril de 1980) és una actriu porno mexicana retirada, que entre 2008 i 2009 va ser sovint una de les 10 més famoses a Internet.
Sage, va néixer a Mèxic amb el nom de Rosa Gonzales, però es va criar a San Diego. Abans de dedicar-se a la pornografia, va treballar a la gelateria Baskin Robbins, a un hospital veterinari i a una agència de lliurament de diaris.$^{[millorarfont]}$
Va començar la seva carrera en el porno als 18 anys d'edat, després de traslladar-se a Riverside (Califòrnia) i començar a ballar en un club de striptease.$^{[millorarfont]}$ El 1998, va ser contractada per un buscador de talents per a adults i va posar per a revistes masculines. La seva família va donar suport a la seva elecció professional. Va derivar el pseudònim d'Adriana, el seu nom real, i de Sage, un personatge dels còmics X-Men.$^{[millorarfont]}$
A principis de 2003, va crear el seu lloc web i va començar a treballar de nou després d'una breu pausa. Ara ha abandonat completament les escenes heterosexuals.$^{[millorarfont]}$ L'última escena amb un home es remunta al 2001. Ella segueix posant només per al seu lloc. Una altra de les seves activitats són les vetllades a diferents clubs de striptease. Va fer una aparició en una versió sense censura del videoclip P.I.M.P. de 50 Cent. Prozack Turner, del grup de hip-hop Foreign Legion, li va dedicar una cançó d'amor The Ballad of Adriana Sage.
El 2004 va rebre una nominació als Premis AVN a la Millor escena de sexe en solitari (Hard Edge)

## Referències

* ↑ «Adriana Sage triunfa en el cine para adultos» (en castellà). El Informador, 24-10-2009.
* ↑ «Adriana Sage: Una mexicana entre las mejores actrices porno» (en castellà). Vanguardia, 23-10-2009. [Consulta: 19 juliol 2024].
* ↑ «Top 100 - Actriz Porno - Cine en LaListaWIP.com» (en castellà). Arxivat de l'original el 9-4-2008. [Consulta: 19 juliol 2024].
* ↑ «Adriana Sage, ModFX Model» (en anglès), 26-06-2006. Arxivat de l'original el 2007-10-23. [Consulta: 6 juny 2023].
* 1 2 «Exclusive interview with Adriana Sage» (en anglès). FreeOnes, 27-08-2007.
* ↑ «Adriana Sage AVN» (en anglès). AVN.
* ↑ «Adriana Sage» (en castellà). Blogs de Rocksonico.
* ↑ «Adriana Sage Chat» (en anglès). Free Porn Star Pix, 11-04-2006. Arxivat de l'original el 2007-06-08. [Consulta: 6 juny 2023].
* 1 2 Bernard, Adam. «Prozack Turner Interview – RapReviews» (en anglès). Rap Reviews, 25-04-2006. [Consulta: 19 juliol 2024].
* ↑ Cuznek. «Adriana Sage y el PIMP de 50 Cent» (en castellà). Orgasmatrix, 12-06-2019. [Consulta: 19 juliol 2024].
* ↑ Brown, Trent. «AVN Awards Nominations» (en anglès). AVN.
# Laetare

Laetare (en llatí, "alegreu-vos") és una festa catòlica que se celebra el quart diumenge de Quaresma.
Des del segle ix aquesta festa va esdevenir joiosa. El papa, cap de la religió catòlica consagra tradicionalment una rosa d'or a aquest dia. El nom de la festa prové de la primera paraula de l'Introitus de la missa: «Laetare Jerusalem: et conventum facite omnes qui diligitis eam: gaudete cum laetitia, qui in tristitia fuistis: ut exsultetis, et satiemini ab uberibus consolationis vestrae» (trad.:«Alegreu -vos amb Jerusalem, feu festa per ella, tots els qui l'estimeu! Estigueu ben contents amb ella, tots els qui porteu el seu dol!»)
Al Principat de Stavelot-Malmedy, a Visé, a moltes ciutats de la Renània-Palatinat, i al sud-oest d'Alemanya aquesta festa va reemplaçar una festa pagana de la «Winterverbrennung» (trad.: cremada de l'hivern) o Rosensontag (trad.: diumenge de les roses).

## Referències

* ↑ «Traducció de la bíblia pels monjos de Montserrat». Arxivat de l'original el 2008-03-21. [Consulta: 3 agost 2008].
# C-75

La C-75 és una carretera de la Xarxa Bàsica de la Generalitat de Catalunya. Passa per les comarques de La Segarra i el Solsonés
La carretera és compartida per la L-311 entre Cervera i Guissona

## Pobles i Enllaços
#### Pobles

* Cervera
* Tarroja de Segarra
* Guissona
* Massoteres
* Biosca
* El Hostal Nou
* Solsona

#### Enllaços

Sentit Est:
Barcelona
La Panadella
Sentit Oest:
Cervera :
| L-311a | Tarroja de Segarra |
| L-311z L-311z | Guissona |
| LV-3201 | Sant Ramon |
| LV-3005 | Torà |
| LV-3002 | Su |
| C-149 | Sanaüja |
| LV-4241 | Rossinyol i Coforb |
| C-26 | Col.De Santa Maria |
Rotonda Guissona :
| Tàrrega L-310 | C-75 Biosca Solsona | L-310 Guissona |
| Tàrrega L-310 | L-311 Tarroja de segarra | L-310 Guissona |
Rotonda Biosca :
| C-1412a Ponts | C-75 Biosca Solsona | C-1412a Torà |
| C-1412a Ponts | C-75 Guissona | C-1412a Torà |
Rotonda Guissona Nord :
| L-313 Cabanabona | C-75 Biosca Solsona |
| C-75 Guissona Cervera | C-75 Biosca Solsona |
Rotonda de Tarroja de Segarra :
| Concabella L-324 | C-75 Guissona Solsona | L-324 Tarroja de Segarra La Manressana |
| Concabella L-324 | L-311 Cervera | L-324 Tarroja de Segarra La Manressana |
# Cine Monterrosa

El Cine Monterrosa és un edifici del municipi de Reus (Baix Camp), situat al raval de Jesús, 12, inclòs en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya com a Bé Cultural d'Interès Local.

## Descripció

És un interessant element d'arquitectura que marca el pas, d'un mal après i encara no oblidat racionalisme, cap a l'arquitectura historicista i monumental de la postguerra. L'interès resideix tant en la façana com en el tractament dels elements de decoració interior. El basament és de pedra tallada, amb cinc obertures que donaven a un vestíbul molt petit per aprofitar al màxim la superfície destinada a cinema, inaugurat l'any 1945, que tenia un equipament més modern que la resta de cinemes reusencs i aviat es va fer popular. L'edifici va ser ocupat per una cadena de roba, que va respectar en part alguns elements decoratius interiors. La sala de projeccions comunicava directament amb el pati de butaques. Les portes eren plegables i incorporaven cartells i fotografies de les pel·lícules que es projectaven. La porta de més a la dreta era la taquilla, i la gent, per força feia la cua al carrer. A l'esquerra, per una escala petita, es pujava al galliner. El cinema es va tancar l'any 1985, però es conserva intacta la façana i els tres fanals característics.

## Referències

* ↑ «Cine "Monterrosa"». PatMapa. Generalitat de Catalunya. [Consulta: 8-VIII-2015].
* 1 2 Sardà Ferran, Jordi (et al.) (eds.). Fets urbans: guia d'arquitectura de Reus 09: tomb de ravals. Reus: Ajuntament de Reus; COAC, 2024, p. 50. ISBN 9788409559381.
* ↑ Canovaca, Enrique. «Anys enrere dels cinemes de Reus». Reusdigital, 21-VI-2010. [Consulta: 8-VIII-2015].
# Kàmenka (Krasnoiarsk)

Kàmenka (en rus: Каменка) és un poble del krai de Krasnoiarsk, a Rússia, segons el cens del 2010 tenia 79 habitants. Pertany al districte municipal d'Àban.

## Referències

* ↑ «Историческая справка | Официальный сайт муниципальное образование Абанский район». Arxivat de l'original el 2021-01-18. [Consulta: 29 gener 2021].
* ↑ Большая Советская Энциклопедия. Гл. ред. А. М. Прохоров, 3-е изд. Т. 1. А — Ангоб. 1969. 608 стр., илл.; 47 л. илл. и карт, 1 отд. л. табл.
* ↑ «История основания Абанского района Красноярского края. Архитектура Красноярского края. Памятники Архитектуры». Arxivat de l'[www.naov.ru/?abanskii_raion original] el 2013-04-17.
# Acció Popular

Acció Popular va ser un partit polític espanyol confessional catòlic durant la Segona República, que fou el nucli principal per a l'origen de la Confederació Espanyola de Dretes Autònomes. Va ser constituït precipitadament el 29 d'abril de 1931, en instaurar-se la República. Inicialment amb el nom d’Acció Nacional fins a 1932 que va canviar la seva denominació a Acció Popular. El seu promotor va ser Ángel Herrera Oria, director d'El Debate, que va passar a ser l'òrgan oficial del partit.
Va sorgir com un front polític per a defensar a la religió catòlica, a la propietat i a la família. Des del principi va anunciar que acataria la nova legalitat republicana, encara que no era republicana, convertint-se en refugi de les forces monàrquiques. Quan Herrera Oria el 19 d'octubre de 1931 va renunciar a la presidència del partit, es va constituir un comitè dirigit per José María Gil-Robles y Quiñones, al costat d'Antonio Goicoechea i el comte de Vallellano. Aquests eren dos destacats monàrquics i el gener de 1933 es van separar d'Acció Popular per a fundar Renovación Española. Seguidament al febrer de 1933 Herrera Oria es va retirar de la direcció del Debate, amb el que Gil Robles, que era el parlamentari de més talla entre els seus components, es va consagrar com cap del partit en vespres de la constitució de la CEDA. La CEDA va triomfar a les eleccions generals espanyoles de 1933, en coalició amb Renovación Española, tradicionalistes, agraris i en alguns districtes amb els radicals i republicans conservadors.
Les seves joventuts polítiques van ser les Joventuts d'Acció Popular.
# Tchu-lo

Tchu-lo fou un anti-khan dels turcs occidentals, revoltat el 602 i que es va fer amo de la part oriental del kanat amb centre a la regió de l'Ili. Com que tenia pretensions sobre Xina, els xinesos van enviar contra ell al comissari imperial P'ei Kiu que va donar suport al kan de l'occident del kanat Che-kuei. Finalment Tchu-lo va passar al servei de la Xina el 611 i va morir el 620.
# Donald Burgess

Donald Christopher Burgess (Hendon, Barnet, Londres, 8 de febrer de 1933) és un ciclista anglès, ja retirat, que va córrer durant els anys 50 del segle xx.
Durant la seva carrera esportiva va prendre part en dos Jocs Olímpics. El 1952, a Hèlsinki, va guanyar la medalla de bronze en la prova de persecució per equips, formant equip amb Alan Newton, Ronald Stretton i George Newberry. El 1956, a Melbourne, tornà a repetir medalla de bronze en la prova de la mateixa prova, aquesta vegada formant equip amb John Geddes, Michael Gambrill i Tom Simpson.
El 1958 va emigrar a Austràlia, on va continuar corrent.

## Referències

* 1 2 «Olympedia – Don Burgess». [Consulta: 10 desembre 2024].
# 3 Italia

H3G S.p.A. (abans Andala 3G S.p.A.), més simplement coneguda com 3 Italia o Tre Italia, era una empresa italiana de telecomunicacions que oferia serveis de telefonia mòbil.
3 Italia era el quart operador de telefonia mòbil a Itàlia per nombre d'abonats (11% del mercat a 31/12/2016) després de TIM, Vodafone i Wind.

## Història

Va començar com a operador de telefonia mòbil l'any 1999, amb el nom d'Andala, i va ser la primera a oferir UMTS a Itàlia.
L'any 2000 l'empresa va ser venuda a Hutchison Whampoa, que la va rebatejar com a H3G (acrònim de Hutchison 3G), i l'any 2003 va començar a comercialitzar les seves ofertes de telefonia sota la marca 3.
El 2016, 3 Italia es va fusionar amb Wind, creant Wind Tre, una joint venture a parts iguals controlada per CK Hutchison Holdings (abans Hutchison Whampoa) i VimpelCom.

## Referències

* ↑ «3Italia in breve» (en italià). [Consulta: 27 agost 2014].
* ↑ «AGCOM, Osservatorio sulle comunicazioni del 4º trimestre 2016».
* ↑ «Storia» (en italià). Arxivat de l'original el 2014-08-27. [Consulta: 27 agost 2014].
* ↑ «Corriere della Sera - Umts, partono anche Tim e Vodafone» (en italià). [Consulta: 4 novembre 2009].
* ↑ «Azionariato» (en italià). [Consulta: 27 agost 2014].
* ↑ «Wind Tre is ready, the first mobile operator in Italy. Maximo Ibarra leads the company» (en anglès americà). Arxivat de l'original el 2019-02-23. [Consulta: 21 gener 2017].
* ↑ «Wind Tre - Our History» (en anglès americà). Arxivat de l'original el 2019-09-01. [Consulta: 4 setembre 2019].
* ↑ «Fusione Wind-3 Italia, quale futuro per i lavoratori?» (en italià). [Consulta: 24 octubre 2016].

## Enllaços externs

* 3 Italia - Lloc web oficial