OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Paral·lel 38° sud

El paral·lel 38° sud és una línia de latitud que es troba a 38 graus sud de la línia equatorial terrestre. Travessa l'oceà Atlàntic, l'Oceà Índic, l'Australàsia, l'Oceà Pacífic i Amèrica del Sud, inclosos els Andes i la Patagònia. En aquesta latitud el sol és visible durant 14 hores, 48 minuts durant el solstici d'hivern i 9 hores, 32 minuts durant el solstici d'estiu.

## Geografia

En el sistema geodèsic WGS84, al nivell de 38° de latitud sud, un grau de longitud equival a 87,831 km; la longitud total del paral·lel és de 31.620 km, que és aproximadament 79,0% de la de l'equador, del que es troba a 4.207 km i a 5.794 km del pol Sud

## Arreu del món

A partir del Meridià de Greenwich i cap a l'est, el paral·lel 38° sud passa per:
    Coordenades País. Territori o mar Notes 38° 0′ S, 0° 0′ E﻿ / ﻿38.000°S,0.000°E﻿ / -38.000; 0.000﻿ (Primer Meridià) Oceà Atlàntic 38° 0′ S, 20° 0′ E﻿ / ﻿38.000°S,20.000°E﻿ / -38.000; 20.000﻿ (Oceà Índic) Oceà Índic Passa al sud d'illa Amsterdam, Terres Australs i Antàrtiques Franceses 38° 0′ S, 140° 32′ E﻿ / ﻿38.000°S,140.533°E﻿ / -38.000; 140.533﻿ (Austràlia) Austràlia Austràlia Meridional Victòria - passa a través de la badia de Port Phillip, al sud de Melbourne 38° 0′ S, 147° 42′ E﻿ / ﻿38.000°S,147.700°E﻿ / -38.000; 147.700﻿ (Oceà Pacífic) Oceà Pacífic Mar de Tasmània 38° 0′ S, 174° 47′ E﻿ / ﻿38.000°S,174.783°E﻿ / -38.000; 174.783﻿ (Nova Zelanda) Nova Zelanda Illa del Nord 38° 0′ S, 178° 21′ E﻿ / ﻿38.000°S,178.350°E﻿ / -38.000; 178.350﻿ (Oceà Pacífic) Oceà Pacífic 38° 0′ S, 73° 28′ O﻿ / ﻿38.000°S,73.467°O﻿ / -38.000; -73.467﻿ (Xile) Xile Regió del Bío-Bío Araucania Regió del Bío-Bío 38° 0′ S, 71° 5′ O﻿ / ﻿38.000°S,71.083°O﻿ / -38.000; -71.083﻿ (Argentina) Argentina Província del Neuquén Província de Río Negro La Pampa Província de Buenos Aires – passa a través de Mar del Plata (at 38° 0′ S, 57° 35′ E﻿ / ﻿38.000°S,57.583°E﻿ / -38.000; 57.583﻿ (Mar del Plata)) 38° 0′ S, 57° 33′ O﻿ / ﻿38.000°S,57.550°O﻿ / -38.000; -57.550﻿ (Oceà Atlàntic) Oceà Atlàntic

## Vegeu també

* Paral·lel 37° sud
* Paral·lel 39° sud

## Referències

* ↑ «Duration of Daylight/Darkness Table for One Year». Astronomical Applications Department of the U.S. Naval Observatory. Arxivat de l'original el 2019-10-12. [Consulta: 26 agost 2018].
* ↑ «Length of a Degree of Latitud'And Longitude». National Geospatial-Intelligence Agency. Arxivat de l'original el 2013-01-28. [Consulta: 26 agost 2018].
* ↑ T. Vincenty «Direct and Inverse Solutions of Geodesics on the Ellipsoid with application of nested equation». Survey Review, 4-1975.
# Bodega la Palma

La Bodega la Palma és un establiment situat al carrer de la Palma de Sant Just cantonada al de la Reina Elionor de Barcelona, catalogat com a d'interès (categoria E2).

## Història

En un primer moment, el 1935, l'establiment era una botiga de queviures; cinc anys més tard es traspassà i canvià a bodega, on venien gel, vi i oli a granel, i era un punt de trobada entre artistes i poetes de l'època. L'establiment havia tingut el nom de «La botiga de la senyora Maria».

## Descripció

Els elements de l'exterior són senzills: una estructura de fusteria amb una porta vidriera al centre i amb una persiana enrotllable. A la part horitzontal de la fulla batent, gravat sobre el vidre, s'anuncia el nom de l'establiment.
L'interior conserva una part de la decoració original com una armadura amb bótes de vi, el moble barra de fusta amb el taulell de marbre i diversos prestatges botellers de fusta de talla. A la zona interior hi ha un entresolat, un antic habitacle, amb un petit balcó amb ampit que mira a la sala.

## Referències

* ↑ «Bodega la Palma». Catàleg de Patrimoni. Ajuntament de Barcelona.
* 1 2 3 «Bodega la Palma». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.
# Paral·lel 46° sud

El paral·lel 46° sud és una línia de latitud que es troba a 46 graus sud de la línia equatorial terrestre. Travessa l'oceà Atlàntic, l'Oceà Índic, l'Oceà Pacífic i Amèrica del Sud. La ciutat més gran al sud del paral·lel 46° sud és Punta Arenas. En aquesta latitud el sol és visible durant 15 hores, 45 minuts durant el solstici d'hivern i 8 hores, 38 minuts durant el solstici d'estiu.

## Geografia

En el sistema geodèsic WGS84, al nivell de 46° de latitud sud, un grau de longitud equival a 77,463 km; la longitud total del paral·lel és de 27.887 km, que és aproximadament 69,5,0% de la de l'equador, del que es troba a 5.096 km i a 4.906 km del pol Sud

## Arreu del món

A partir del Meridià de Greenwich i cap a l'est, el paral·lel 46° sud passa per:
    Coordenades País. Territori o mar Notes 46° 0′ S, 0° 0′ E﻿ / ﻿46.000°S,0.000°E﻿ / -46.000; 0.000﻿ (Primer Meridià) Oceà Atlàntic 46° 0′ S, 20° 0′ E﻿ / ﻿46.000°S,20.000°E﻿ / -46.000; 20.000﻿ (Oceà Índic) Oceà Índic Passa entre l'illa dels Porcs i els illots dels Apòstols a les illes Crozet, Terres Australs i Antàrtiques Franceses 46° 0′ S, 147° 0′ E﻿ / ﻿46.000°S,147.000°E﻿ / -46.000; 147.000﻿ (Oceà Pacífic) Oceà Pacífic Mar de Tasmània 46° 0′ S, 166° 26′ E﻿ / ﻿46.000°S,166.433°E﻿ / -46.000; 166.433﻿ (New Zealand) Nova Zelanda Illa del Sud, passa al sud de la ciutat de Dunedin 46° 0′ S, 170° 15′ E﻿ / ﻿46.000°S,170.250°E﻿ / -46.000; 170.250﻿ (Oceà Pacífic) Oceà Pacífic 46° 0′ S, 75° 2′ O﻿ / ﻿46.000°S,75.033°O﻿ / -46.000; -75.033﻿ (Xile) Xile Passa vora Balmaceda 46° 0′ S, 71° 38′ O﻿ / ﻿46.000°S,71.633°O﻿ / -46.000; -71.633﻿ (Argentina) Argentina Aproximadament defineix la frontera entre Chubut i Santa Cruz, i passa vora Comodoro Rivadavia 46° 0′ S, 67° 35′ O﻿ / ﻿46.000°S,67.583°O﻿ / -46.000; -67.583﻿ (Oceà Atlàntic) Oceà Atlàntic

## Vegeu també

* Paral·lel 45° sud
* Paral·lel 47° sud

## Referències

* ↑ «Duration of Daylight/Darkness Table for One Year». Astronomical Applications Department of the U.S. Naval Observatory. Arxivat de l'original el 2019-10-12. [Consulta: 28 agost 2018].
* ↑ «Length of a Degree of Latitud'And Longitude». National Geospatial-Intelligence Agency. Arxivat de l'original el 2013-01-28. [Consulta: 28 agost 2018].
* ↑ T. Vincenty «Direct and Inverse Solutions of Geodesics on the Ellipsoid with application of nested equation». Survey Review, 4-1975.
# Judith Juanhuix i Gibert

Judith Juanhuix i Gibert (Girona, 1971) és una investigadora, doctora en física i activista trans catalana.
Es va doctorar en biofísica l'any 2000 per la Universitat Autònoma de Barcelona i treballa en el sincrotró Alba, on és cap de la secció de ciències de la vida i la matèria condensada. Ha publicat multitud d'articles sobre biologia molecular i estructural, química supramolecular i instrumentació científica per a raigs X.
Forma part de l'associació trans Generem!, de la qual n'ha sigut presidenta, i de l'associació de cross-dressing EnFemme. Ha participat activament en la plataforma Trans*forma la Salut, que ha negociat el nou model d'atenció a la salut per a persones trans del Departament de Salut. També s'ha implicat en diverses iniciatives legislatives pel reconeixement dels drets trans, com ara incloure les dones trans en la llei dels drets de les dones a erradicar la violència masclista.
Col·labora amb diversos mitjans de comunicació, tant com a entrevistada com publicant articles d'opinió. L'any 2021, va publicar el llibre Una dona, en el qual explica la seva vida com a dona i tracta temes com la identitat de gènere, la sexualitat i la relació amb la família, la maternitat i la salut. Les entitats LGTBI de Girona li van atorgar el Premi Girona Orgullosa com a reconeixement de les seves aportacions al moviment LGTBI. L'Ajuntament de Sant Quirze, en el marc del Dia Internacional de les Dones, li va concedir el Premi Dona per reconèixer i visibilitzar el treball de les dones en millorar la seva situació.
És mare de dos fills i va sortir de l'armari com a dona trans als quaranta anys.

## Obres destacades

* Una dona. Ara Llibres, 2021, p. 256. ISBN 9788418928048.

## Referències

* 1 2 «Judith Juanhuix: “Trans identity leads a life of resistance”» (en anglès). Archyde, 05-12-2021.
* 1 2 3 Rosel, Laura «Judith Juanhuix: “L'estat s'atorga el poder de validar-nos com a dona o com a home. Hem d'alliberar el gènere i l'hem de convertir en un dret”». Ara, 10-03-2019.
* ↑ «EnFemme, un espai de llibertat per a "cross-dressers" i dones trans a Barcelona». Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals, 04-06-2016. [Consulta: 15 gener 2019].
* ↑ Gil, Lydia. «Judith Juanhuix Gibert, física» (en castellà). Social Media en Investigación, 14-06-2021. [Consulta: 11 desembre 2021].
* ↑ «Judith Juanhuix». Ara Llibres, 2020 [Consulta: 11 desembre 2021].
* 1 2 «Judith Juanhuix rep el II Premi Girona Orgullosa». Diari de Girona, 30-10-2021.
* ↑ «El Ple de Sant Quirze dona llum verda a la gestió directa de l’aigua i atorga el Premi Dona de Sant Quirze a Judith Juanhuix». Diari Sant Quirze, 25-02-2022.
* ↑ «Judith Juanhuix: «La identitat trans comporta una vida de resistència»». Diari de Girona, 05-12-2021.
* ↑ Ardévol Mallol, Clara «Judith Juanhuix: “Totes som trans perquè totes tenim conflicte amb el nostre gènere”». VilaWeb, 12-11-2021.

## Enllaços externs

* Rosel, Laura. «Entrevista a Judith Juanhuix» (vídeo). Ara, 11-03-2019.
* «Judith Juanhuix» (blog).
# Paral·lel 54° sud

El paral·lel 54° sud és una línia de latitud que es troba a 54 graus sud de la línia equatorial terrestre. Travessa l'oceà Atlàntic, l'Oceà Índic, l'Oceà Pacífic i Amèrica del Sud. En aquesta latitud el sol és visible durant 17 hores, 9 minuts durant el solstici d'hivern i 7 hores, 22 minuts durant el solstici d'estiu.

## Geografia

En el sistema geodèsic WGS84, al nivell de 54° de latitud sud, un grau de longitud equival a 65,576 km; la longitud total del paral·lel és de 23.607 km, que és aproximadament 59,0% de la de l'equador, del que es troba a 5.986 km i a 4.016 km del pol Sud

## Arreu del món

A partir del Meridià de Greenwich i cap a l'est, el paral·lel 54° sud passa per:
    Coordenades País. Territori o mar Notes 54° 0′ S, 0° 0′ E﻿ / ﻿54.000°S,0.000°E﻿ / -54.000; 0.000﻿ (Primer Meridià) Oceà Atlàntic 54° 0′ S, 20° 0′ E﻿ / ﻿54.000°S,20.000°E﻿ / -54.000; 20.000﻿ (Oceà Índic) Oceà Índic 54° 0′ S, 147° 0′ E﻿ / ﻿54.000°S,147.000°E﻿ / -54.000; 147.000﻿ (Oceà Pacífic) Oceà Pacífic 54° 0′ S, 73° 9′ O﻿ / ﻿54.000°S,73.150°O﻿ / -54.000; -73.150﻿ (Xile) Xile Illa de Santa Inés, Illa Clarence i illa Aracena 54° 0′ S, 71° 16′ O﻿ / ﻿54.000°S,71.267°O﻿ / -54.000; -71.267﻿ (Estret de Magallanes) Estret de Magallanes 54° 0′ S, 70° 52′ O﻿ / ﻿54.000°S,70.867°O﻿ / -54.000; -70.867﻿ (Xile) Xile Illa Dawson 54° 0′ S, 70° 20′ O﻿ / ﻿54.000°S,70.333°O﻿ / -54.000; -70.333﻿ (Canal Whiteside) Canal Whiteside 54° 0′ S, 70° 5′ O﻿ / ﻿54.000°S,70.083°O﻿ / -54.000; -70.083﻿ (Xile) Xile Illa Gran de Terra de Foc 54° 0′ S, 68° 37′ O﻿ / ﻿54.000°S,68.617°O﻿ / -54.000; -68.617﻿ (Argentina) Argentina Illa Gran de Terra de Foc 54° 0′ S, 67° 24′ O﻿ / ﻿54.000°S,67.400°O﻿ / -54.000; -67.400﻿ (Oceà Atlàntic) Oceà Atlàntic 54° 0′ S, 38° 12′ O﻿ / ﻿54.000°S,38.200°O﻿ / -54.000; -38.200﻿ (Illes Geòrgia del Sud i Sandwich del Sud) Illes Geòrgia del Sud i Sandwich del Sud Illes Willis, Illa Bird i Geòrgia del Sud (reclamades per Argentina) 54° 0′ S, 37° 23′ O﻿ / ﻿54.000°S,37.383°O﻿ / -54.000; -37.383﻿ (Oceà Atlàntic) Oceà Atlàntic

## Vegeu també

* Paral·lel 53° sud
* Paral·lel 55° sud

## Referències

* ↑ «Duration of Daylight/Darkness Table for One Year». Astronomical Applications Department of the U.S. Naval Observatory. Arxivat de l'original el 2019-10-12. [Consulta: 30 agost 2018].
* ↑ «Length of a Degree of Latitud'And Longitude». National Geospatial-Intelligence Agency. Arxivat de l'original el 2013-01-28. [Consulta: 30 agost 2018].
* ↑ T. Vincenty «Direct and Inverse Solutions of Geodesics on the Ellipsoid with application of nested equation». Survey Review, 4-1975.
# Paral·lel 58° sud

El paral·lel 58° sud és una línia de latitud que es troba a 58 graus sud de la línia equatorial terrestre. Travessa l'oceà Atlàntic, l'Oceà Índic, l'Oceà Pacífic i Amèrica del Sud. En aquesta latitud el sol és visible durant 18 hores, 11 minuts durant el solstici d'hivern i 6 hores, 27 minuts durant el solstici d'estiu.

## Geografia

En el sistema geodèsic WGS84, al nivell de 58° de latitud sud, un grau de longitud equival a 59,133 km; la longitud total del paral·lel és de 21.878 km, que és aproximadament 53,0% de la de l'equador, del que es troba a 6.431 km i a 3.571 km del pol Sud

## Arreu del món

A partir del Meridià de Greenwich i cap a l'est, el paral·lel 58° sud passa per:
    Coordenades País. Territori o mar Notes 58° 0′ S, 0° 0′ E﻿ / ﻿58.000°S,0.000°E﻿ / -58.000; 0.000﻿ (Primer Meridià) Oceà Atlàntic 58° 0′ S, 20° 0′ E﻿ / ﻿58.000°S,20.000°E﻿ / -58.000; 20.000﻿ (Oceà Índic) Oceà Índic 58° 0′ S, 147° 0′ E﻿ / ﻿58.000°S,147.000°E﻿ / -58.000; 147.000﻿ (Oceà Pacífic) Oceà Pacífic 58° 0′ S, 67° 16′ O﻿ / ﻿58.000°S,67.267°O﻿ / -58.000; -67.267﻿ (Oceà Atlàntic) Oceà Atlàntic Passa al sud de l'illa Saunders, Illes Geòrgia del Sud i Sandwich del Sud (reclamada per Argentina)

## Vegeu també

* Paral·lel 57° sud
* Paral·lel 59° sud

## Referències

* ↑ «Duration of Daylight/Darkness Table for One Year». Astronomical Applications Department of the U.S. Naval Observatory. Arxivat de l'original el 2019-10-12. [Consulta: 31 agost 2018].
* ↑ «Length of a Degree of Latitud'And Longitude». National Geospatial-Intelligence Agency. Arxivat de l'original el 2013-01-28. [Consulta: 31 agost 2018].
* ↑ T. Vincenty «Direct and Inverse Solutions of Geodesics on the Ellipsoid with application of nested equation». Survey Review, 4-1975.
# Paral·lel 62° sud

El paral·lel 62° sud és una línia de latitud que es troba a 62 graus sud de la línia equatorial terrestre. El paral·lel no travessa cap terra i només hi ha l'oceà Antàrtic. En aquesta latitud el sol és visible durant 19 hores, 45 minuts durant el solstici d'hivern i 5 hores, 9 minuts durant el solstici d'estiu.

## Geografia

En el sistema geodèsic WGS84, al nivell de 62° de latitud sud, un grau de longitud equival a 52,398 km; la longitud total del paral·lel és de 18.863 km, que és aproximadament 47,0% de la de l'equador, del que es troba a 6.877 km i a 3.125 km del pol Sud

## Arreu del món

A partir del Meridià de Greenwich i cap a l'est, el paral·lel 62° sud passa per:
    Coordenades País. Territori o mar Notes 62° 0′ S, 0° 0′ E﻿ / ﻿62.000°S,0.000°E﻿ / -62.000; 0.000﻿ (Primer Meridià) Oceà Antàrtic Al sud de l'oceà Atlàntic Al sud de l'oceà Índic Al sud de l'oceà Pacífic Al sud de l'oceà Atlàntic 62° 0′ S, 58° 36′ O﻿ / ﻿62.000°S,58.600°O﻿ / -62.000; -58.600﻿ (Antàrtida) Antàrtida Illa Rei Jordi, reclamat per Argentina, Xile i Regne Unit 62° 0′ S, 57° 39′ O﻿ / ﻿62.000°S,57.650°O﻿ / -62.000; -57.650﻿ (Oceà Antàrtic) Oceà Antàrtic Al sud de l'oceà Atlàntic

## Vegeu també

* Paral·lel 61° sud
* Paral·lel 63° sud

## Referències

* ↑ «Duration of Daylight/Darkness Table for One Year». Astronomical Applications Department of the U.S. Naval Observatory. Arxivat de l'original el 2019-10-12. [Consulta: 1r setembre 2018].
* ↑ «Length of a Degree of Latitud'And Longitude». National Geospatial-Intelligence Agency. Arxivat de l'original el 2013-01-28. [Consulta: 1r setembre 2018].
* ↑ T. Vincenty «Direct and Inverse Solutions of Geodesics on the Ellipsoid with application of nested equation». Survey Review, 4-1975.
# Paral·lel 70° sud

El paral·lel 70° sud és una línia de latitud que es troba a 70 graus sud de la línia equatorial terrestre. Travessa l'oceà Antàrtic i l'Antàrtida.

## Geografia

En el sistema geodèsic WGS84, al nivell de 70° de latitud sud, un grau de longitud equival a 38,187 km; la longitud total del paral·lel és de 13.747 km, que és aproximadament 34,5% de la de l'equador, del que es troba a 7.769 km i a 2.233 km del pol Sud

## Arreu del món

A partir del Meridià de Greenwich i cap a l'est, el paral·lel 70° sud passa per:
    Coordenades País. Territori o mar Notes 70° 0′ S, 0° 0′ E﻿ / ﻿70.000°S,0.000°E﻿ / -70.000; 0.000﻿ (Primer Meridià) Antàrtida Terra de la Reina Maud, reclamat per Noruega 70° 0′ S, 3° 16′ E﻿ / ﻿70.000°S,3.267°E﻿ / -70.000; 3.267﻿ (Oceà Antàrtic) Oceà Antàrtic Al sud de l'oceà Atlàntic 70° 0′ S, 6° 22′ E﻿ / ﻿70.000°S,6.367°E﻿ / -70.000; 6.367﻿ (Antàrtida) Antàrtida Terra de la Reina Maud, reclamat per Noruega 70° 0′ S, 21° 9′ E﻿ / ﻿70.000°S,21.150°E﻿ / -70.000; 21.150﻿ (Oceà Antàrtic) Oceà Antàrtic Al sud de l'oceà Índic 70° 0′ S, 26° 32′ E﻿ / ﻿70.000°S,26.533°E﻿ / -70.000; 26.533﻿ (Antàrtida) Antàrtida Terra de la Reina Maud, reclamat per Noruega Territori Antàrtic Australià, reclamat per Austràlia Terra Adèlia, reclamat per França Territori Antàrtic Australià, reclamat per Austràlia Dependència de Ross, reclamat per Nova Zelanda 70° 0′ S, 160° 34′ E﻿ / ﻿70.000°S,160.567°E﻿ / -70.000; 160.567﻿ (Oceà Antàrtic) Oceà Antàrtic Al sud de l'oceà Pacífic 70° 0′ S, 74° 39′ O﻿ / ﻿70.000°S,74.650°O﻿ / -70.000; -74.650﻿ (Antàrtida) Antàrtida Illa d'Alexandre I i Península Antàrtica - reclamat per Argentina, Xile i Regne Unit (reclamacions sobreposades) 70° 0′ S, 60° 33′ O﻿ / ﻿70.000°S,60.550°O﻿ / -70.000; -60.550﻿ (Oceà Antàrtic) Oceà Antàrtic Mar de Weddell, Al sud de l'oceà Atlàntic 70° 0′ S, 1° 57′ O﻿ / ﻿70.000°S,1.950°O﻿ / -70.000; -1.950﻿ (Antàrtida) Antàrtida Terra de la Reina Maud, reclamat per Noruega

## Vegeu també

* Paral·lel 69° sud
* Paral·lel 71° sud

## Referències

* ↑ «Length of a Degree of Latitud'And Longitude». National Geospatial-Intelligence Agency. Arxivat de l'original el 2013-01-28. [Consulta: 3 setembre 2018].
* ↑ T. Vincenty «Direct and Inverse Solutions of Geodesics on the Ellipsoid with application of nested equation». Survey Review, 4-1975.
# Dan Stanca

Dan Stanca (Bucarest, 30 de setembre de 1955) és un escriptor de Romania.
Va estudiar la filologia anglesa a la Universitat de Bucarest e va treballar al diari România Liberă fins 2008.

## Obres

* Vântul sau țipătul altuia, 1992
* Aripile arhanghelului Mihail, 1996
* Apocalips amânat, 1997
* Ultima biserica, 1997
* Ritualul noptii, 1998
* Morminte străvezii, 1999
* Ultimul om, 1999
* Pasarea orbilor,2001
* Drumul spre piatră, 2002
* Mila frunzelor,2003
* A doua zi după moarte, 2003
* Mut, 2006
* Noaptea lui Iuda, 2007
* Cei calzi si cei reci , 2008
* Mutilare , 2010
* A doua zi dupa moarte ,2011
* Craii si mortii ,2012
* Mare amară, 2014
* Ghetsimani '51, 2015
* Anii frigului, 2017

## Premis

* Uniunii Scriitorilor din România, 2015, „Ghetsimani ’51” (Editura Cartea Românească).

## Referències

* ↑ http://www.humanitas.ro/dan-stanca
* ↑ http://www.mediafax.ro/cultura-media/premiile-usr-pe-2015-mircea-cartarescu-horia-roman-patapievici-si-dan-stanca-printre-laureati-15420634
# Paral·lel 87° sud

El paral·lel 87° sud és una línia de latitud que es troba a 87 graus sud de la línia equatorial terrestre. Travessa l'Antàrtida.

## Geografia

En el sistema geodèsic WGS84, al nivell de 87° de latitud sud, un grau de longitud equival a 5,846 km; la longitud total del paral·lel és de 2.105 km, que és aproximadament 5,5% de la de l'equador, del que es troba a 9.667 km i a 335 km del pol Sud

## Arreu del món

A partir del Meridià de Greenwich i cap a l'est, el paral·lel 87° sud passa totalment per l'Antàrtida. Des d'aquest paral·lel fins al Pol Sud totes les latituds passen sobre terra.

## Vegeu també

* Paral·lel 86° sud
* Paral·lel 88° sud

## Referències

* ↑ «Length of a Degree of Latitud'And Longitude». National Geospatial-Intelligence Agency. Arxivat de l'original el 2013-01-28. [Consulta: 7 setembre 2018].
* ↑ T. Vincenty «Direct and Inverse Solutions of Geodesics on the Ellipsoid with application of nested equation». Survey Review, 4-1975.
# Lluís Soler i Terol

Lluís Soler i Terol (València, 1888 - Manresa, 23 de setembre de 1958) va ser un advocat, doctor en Medicina, en Dret i en Filosofia i Lletres, i investigador i dramaturg valencià.

## Biografia

Fill del senador reial i diputat a Corts Leonci Soler i March i d'Empar Terol i Cucurella, casat el 1914 amb la noble Mercè de Puig i de Pallejà, va publicar diverses obres d'investigació, com Perot Rocaguinarda (1909) i Igualada i les batalles del Bruc (1930). També és l'autor de diverses obres dramàtiques, entre les quals la tragèdia en vers Màners (1919). Entre els anys 1928 i 1934 va publicar diversos articles a "Ideari d'Art i Cultura Civtat", "El Pla de Bages", "El Dia d'Igualada" i "La Gaseta Comarcal" i "El Dia, Diari Republicà d'Esquerra" de Manresa.

## Referències

* 1 2 «Lluís Soler i Terol». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* 1 2 «Lluís Soler i Terol (1888·1958)». Civtat.cat Ideari d'Art i cultura [Consulta: 17 agost 2018].
* ↑ «Contrajeron matrimonio el joven abogado don Luis Soler y Terol, hijo del senador por la provincia de Barcelona don Leoncio Soler March y la señorita María de las Mercedes de Puig y de Pallejá». La Vanguardia, 18-06-1914, pàg. 2 [Consulta: 17 agost 2018].
# Pilar Faus Sevilla

Pilar Faus Sevilla (València, 11 de novembre de 1925 - Las Palmas de Gran Canaria, 4 de juliol de 2008) va ser escriptora, investigadora i bibliotecària. Entre 1951 i 1957 va ser becària de l'Institut Jerónimo Zurita del CSIC i de la Institució Alfons el Magnànim, en la secció d'Història Moderna i Contemporània. El 1955 ingressà per oposició al Cos Auxiliar d'Arxius, Biblioteques i Museus, sent destinada a la Facultat de Medicina de la Universitat de València.

## Biografia

Pilar va estudiar fins a 1936 a l'Escola Cossío de València, on va tenir María Moliner de professora. Es va llicenciar en Filosofia i Lletres, Secció Història, el 1950. Des de 1951 fins a 1954 va ser contractada com a interina a nivell facultatiu a la Biblioteca Universitària de València.
La seva tesi doctoral, La sociedad española del siglo XIX en la obra de Pérez Galdós, on proposa una relectura de la novel·la realista, obtingué el premi Antonio de Nebrija del CSIC, el 1957. És autora també de la biografía Emilia Pardo Bazán. Su época, su vida, su obra.
Pilar Faus Sevilla va donar l'any 2006 la seua biblioteca a la Biblioteca Valenciana Nicolau Primitiu. La col·lecció bibliogràfica reuneix obres relacionades amb la seua formació intel·lectual i la seua carrera professional, predominant les de Literatura, Història, Biblioteconomia i Documentació. Compta també amb publicacions oficials del Consell Valencià de Cultura i de la Conselleria de Cultura i Esport, i obres de referència com diccionaris, bibliografies, catàlegs i inventaris d'arxius i Biblioteques

## Referències

* ↑ Aleixandre Tena, 1995, p. 15.
* 1 2 Alonso, Cecilio; Pérez, Encarna Marín «Pilar Faus Sevilla» (en castellà). La Tribuna: Cadernos de Estudos da Casa-Museo Emilia Pardo Bazán, 0, 6, 09-02-2017, pàg. 23–25.

## Bibliografia

* Aleixandre Tena, Francisca. Homenaje a Pilar Faus y Amparo Pérez. Generalitat Valenciana, Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, 1995. ISBN 84-482-0934-6. OCLC 36959197.
# Monestir de Horezu

El monestir de Horezu és un recinte religiòs fundat l'any 1690 pel príncep valac Constantin Brâncoveanu a la població de Horezu,a la Província de Vâlcea a Valàquia (Romania). Està inscrit a la llista del Patrimoni de la Humanitat de la UNESCO des del 1993.
És considerat una obra mestra de l'estil arquitectònic Brâncovan (per la puresa i equilibri de les seves escultures), així com pel tractament fet pels seus creadors a les composicions religioses, els seus retrats votius i els seus treballs decoratius pintats. Al monestir hi havia una escola de murals i icones que al segle xviii va tenir una gran fama al Sud-est europeu.

## Referències

* ↑ Centre, UNESCO World Heritage. «Monastery of Horezu» (en anglès). [Consulta: 17 febrer 2021].

## Enllaços externs

* Pàgina oficial de la Comissió de la UNESCO per a Romania Arxivat 2008-08-19 a Wayback Machine. En (romanès) i (anglès)
* Pàgina de la UNESCO En (francès) i (anglès)