# Contramonumentalisme

El contramonumentalisme, o antimonumentalisme, és una tendència de l'art contemporani que desafia intencionadament els aspectes tradicionals de forma, tema i significat dels monuments públics convencionals. S'ha definit com l'art dissenyat «no per defensar, sinó per a negar els valors sagrats». El contramonumentalisme pretén negar la presència i legitimitat de qualsevol autoritat social imponent a l'espai públic.
El concepte es va desenvolupar a Alemanya com a oposició al monumentalisme pel qual les autoritats (sovint l'estat o el dictador de torn) estableixen monuments en espais públics per a enaltir la seva ideologia i influir en la narrativa històrica del lloc. El Vietnam Veterans Memorial (1982) o 2146 pedres de Jochen Gerz (1993) es poden considerar exemples de contramonuments.

## Història

El terme counter-monumentalism va aparèixer per primera vegada a través de les descripcions del lingüista estatunidenc James E. Young de les obres d'artistes alemanys que tracten la memòria de l'Holocaust. Segons Young, el contramonumentalisme prové «d'una profunda desconfiança de les formes monumentals a la llum de la seva explotació sistemàtica per part del nazisme, i d'un profund desig de distingir la pròpia generació de la dels assassins a través de la memòria». Young considera que aquests contramonuments van en contra dels principis tradicionals dels monuments, per exemple, en desafiar «el protagonisme i la durabilitat, la representació figurativa i la glorificació de fets passats». Segons l'artista mexicà Rafael Lozano-Hemmer, el contramonumentalisme també «es refereix a una acció, una performance, que rebutja clarament la noció de monument desenvolupat des d'un punt de vista elitista com a emblema del poder». La historiadora de l'art austríaca Mechtild Widrich ha discutit els aspectes performatius dels monuments contemporanis i també els límits dels contramonuments en moltes de les seves publicacions.
Young va escriure que el contramonument està «èticament segur del seu deure de recordar, però estèticament escèptic sobre els supòsits que sustenten les formes commemoratives tradicionals». Com a tal, les obres contramonumentals tenen característiques pròpies que les diferencien conscientment dels monuments tradicionals:
* En l'àmbit temàtic, les obres contramonumentals solen abordar les parts més obscures i angoixants de la història i les ideologies. Mentre que els monuments tradicionals tendeixen a glorificar aquests esdeveniments, persones i períodes de la història.
* La forma que presenta el contramonumentalisme s'oposa fonamentalment al monument tradicional. Això és palès pel que fa a la seva concepció, ús, materials utilitzats, durada, mida, etc. És adequat que la seva forma contradigui els monuments convencionals, ja que transmeten qüestions inquietants. Sovint, un element del monumentalisme tradicional és present per tal de demostrar el fort contrast del missatge que prové del contramonument, com el pedestal tradicional buit del monument de Do-Ho-Suh.
* Pel que fa al lloc, els monuments tradicionals es representen d'una manera glorificada i són molt evidents en l'espai on es troben. El contramonumentalisme és de naturalesa discreta, no és evident a la vista i es presenta amb indiferència en la zona on es troba. Alguns contramonuments són completament invisibles als ulls, cosa que en si mateix forma part del missatge que intenta transmetre.
* L'antimonumentalisme qüestiona, sorprèn i enganxa el visitant en comptes de distanciar-se, contradient la sobrietat i el respecte de l'espectador tal com fan les obres convencionals.
* El significat de les obres tradicionals sol ser instructiu i coherent. En canvi, el contramonumentalisme retrata significats abstractes i, en general, poc clars. La seva interpretació depèn de la comprensió comuna dels visitants i dels detalls addicionals proporcionats pels rètols.
A Amèrica Llatina, especialment a Mèxic, el terme paral·lel antimonumento ha desenvolupat un significat diferent. És l'equivalent a l'art de carrer polític, o simplement, una instal·lació il·legal d'una escultura de temàtica política. S'utilitzen per a denunciar la inacció de l'Estat i recuperar l'espai públic. Sovint s'instal·la un antimonumento durant una manifestació i «correspon a un desig de recordar activament el passat dolorós». Alguns dels temes commemorats són les desaparicions forçades, les massacres, la migració i els feminicidis.

## Referències

* ↑ Andrew Glass. «Vietnam War Memorial dedicated, Nov. 13, 1982» (en anglès). POLITICO. Arxivat de l'original el 2021-11-09. [Consulta: 9 novembre 2021].
* ↑ «The Vietnam Memorial's History | Washingtonian (DC)» (en anglès americà). Washingtonian, 01-11-2007. Arxivat de l'original el 2021-11-09. [Consulta: 9 novembre 2021].
* ↑ Leigh, C. Anti-Monument: The Vietnam Veterans Memorial and Its Legacy. Critical Read, 2017.
* ↑ Ros, Cristina. «Eugenio Merino: “Espanya és un gran camp de concentració”», 07-05-2022. [Consulta: 10 octubre 2024].
* ↑ Barbancho, Juan Ramon. «Resignificar al “héroe”, del espacio público y el contramonumento •» (en castellà), 17-05-2022. [Consulta: 10 octubre 2024].
* ↑ «Tria33 - "Guernica", l'antimonument del segle XX - 3Cat». CCMA, 30-04-2017. [Consulta: 10 octubre 2024].
* ↑ Harrington, Mary. «We get the sculpture we deserve» (en anglès britànic). UnHerd, 19-01-2023. [Consulta: 19 gener 2023].
* 1 2 «counter-monuments». Facing History and Ourselves. Arxivat de l'original el 15 April 2012. [Consulta: 8 desembre 2011].
* 1 2 3 4 5 6 7 Stevens, Quentin; Franck, Karen A.; Fazakerly, Ruth The Journal of Architecture, 17, 6, 18-07-2018, pàg. 951–972. DOI: 10.1080/13602365.2012.746035.
* ↑ Young, James E. «Germany's vanishing Holocaust monuments». Arxivat de l'original el 25 August 2019. [Consulta: 25 agost 2019].
* ↑ «2146 Stones - Monument Against Racism. Square of The Invisible Monument. Saarbrücken.» (en anglès). www.jochengerz.eu. Arxivat de l'original el 2021-05-05. [Consulta: 5 maig 2021].
* ↑ Lozano-Hemmer, Rafael TransUrbanism, 2002, pàg. 155.
* ↑ Widrich, Mechtild. “ After the Counter-monument. Commemoration in the Expanded Field”. In: The Routledge Companion to Critical Approaches to Contemporary Architecture, 2019.. Routledge, 2019.
* ↑ SSENSE. «What Do Statues Stand For?» (en anglès). ssense, 14-07-2020. Arxivat de l'original el 2021-11-14. [Consulta: 14 novembre 2021].
* ↑ «The Anti-Monument | The Walrus» (en anglès americà), 12-10-2004. Arxivat de l'original el 2021-04-16. [Consulta: 5 maig 2021].
* ↑ «Do Ho Suh: From Sculpture to Film» (en anglès). Whitehot Magazine of Contemporary Art. Arxivat de l'original el 2021-02-28. [Consulta: 2 març 2021].
* 1 2 Infoactivismo. «Antimonumentos: intervenciones, arte, memoria | InfoActivismo.org» (en castellà), 30-10-2017. Arxivat de l'original el 2021-10-27. [Consulta: 13 octubre 2021].
* ↑ Seligmann-Silva, Márcio (en portuguès) Psicologia USP, 27, 1-2016, pàg. 49–60. DOI: 10.1590/0103-6564D20150011. ISSN: 0103-6564 [Consulta: 13 octubre 2021].
* ↑ «Por qué en México están apareciendo "antimonumentos" (y cómo reflejan los episodios más oscuros de su historia reciente)» (en castellà). BBC News Mundo.