# Casa Terré

La Casa Terré era un edifici, avui dia desaparegut, situat a l'avinguda del Portal de l'Àngel, 21 (abans plaça de Santa Anna, 9) i el carrer de Santa Anna, 32 de Barcelona.

## Història
### Els Terré

Segons la documentació notarial, aquesta finca fou adquirida el 1336 per Pere de Terré, ciutadà honrat i conseller en cap de Barcelona, a Guillem de Bellver, ardiaca de Lleida. El 1734, Maria de Terré i de Tamarit es va casar amb Ramon de Dalmases i de Vilana, i fruit d'aquest matrimoni fou Ramon de Corbera-Dalmases i Terré, casat amb Maria Teresa Sanç i de Sala-Vivet. El seu fill Marià Joaquim de Dalmases i Sanç es va casar Maria Teresa de Gomar i de Gomar.

### Filatura de la Companyia de Filats de Cotó

El 1784, Nicolas-Henry de Roux, marquès de Gaubert, va contractar dos maquinistes francesos per a construir dues màquines de filar Jenny de 36 fusos en un taller del carrer dels Escudellers. L'any següent, tenia a punt sis filadores, i sis més en construcció, i es proposava viatjar a França a buscar ajuda per a avançar en el seu projecte. Tanmateix, aquesta no va arribar, i el 1786, va vendre les màquines a la Reial Companyia de Filats de Cotó, que les va fer instal·lar a la fàbrica de Joan Salgado del carrer dels Còdols a canvi d'un lloguer de 220 lliures anuals. Tanmateix, la manca de llum i altres consideracions van fer que l'octubre del mateix any decidís traslladar-les a la casa Terré. Aquest emplaçament, a mig camí entre els centres de la Companyia al Raval i al barri de Sant Pere, garantia, a més, que el problema de la manca de llum no es repetís. El trasllat va començar el febrer del 1787, i el desembre del mateix any, la fàbrica va fer el primer repartiment de fil entre els fabricants d'indianes associats a la Companyia.

### Fàbrica d'indianes de Joan Coll i Cia

El 1788, els comerciants Joan Coll i Viladomiu, de Manresa, el seu cunyat Erasme de Gònima (casat amb la seva germana Ignàsia), i Josep Farguell i Canadell, de Berga, es van associar per a l'adquisició d'una fàbrica d'indianes al carrer de Montalegre, propietat de Llorenç Clarós i Cia. El 1792, Joan Coll i Josep Farguell formaren una societat per a fabricar indianes i altres pintats a Barcelona, a la que posteriorment s'afegiren Salvador Vaquer i Guix, de La Pobla de Lillet, i Ramon Farguell i Canadell, germà de Josep. A tal efecte, van comprar al comerciant Ramon Pujol i Prunés part d'un prat d'indianes a Sant Martí de Provençals que havia estat de Josep Glòria, i el 1793, adquiriren en emfiteusi a Ramon de Corbera-Dalmases i al seu fill Marià Joaquim l'antic casal, que tot seguit van fer reformar per a establir-hi la seva fàbrica.
Ramon Farguell va morir el 1809, i durant la Guerra del Francès s'incorporà a l'empresa Domènec Coll i Quer, hereu de Joan. El 1815, la societat es dissolgué, i Josep Farguell es quedà amb la propietat del casal i del prat a canvi d'indemnitzar Francesc Vaquer i Cavalleria (hereu de Salvador) i Domènec Coll amb 8.500 i 6.000 lliures, respectivament. El 1818, va demanar permís per a obrir un portal a la façana del carrer de Santa Anna segons el projecte del mestre de cases Joan Jaliné. Va morir l'any següent, succeït pel seu fill Pau Farguell i Llord, que també va morir aquell mateix any, deixant orfes tres fills menors d'edat: Joaquim, Josep i Dolors Farguell i Caum. El 1825, el seu tutor Antoni Castellana va demanar permís per a obrir un balcó a la cantonada, i novament el 1831 per a eixamplar les finestres, rebaixar la torratxa i realitzar altres reformes al segon pis, segons el projecte del mestre de cases Josep Gelabert.
Tanmateix, Coll hi va continuar la fàbrica de pintats, i el 1820 va demanar permís per a fer una petita obertura en una porta tapiada a la plaça de Santa Anna. Segons el Padró General de fabricants del 1829, hi tenia 20 taules de pintar, per les quals pagava voluntàriament una taxa de 200 rals. Morí cap al 1835 i fou succeït per la seva vídua Anna Sagristà, que a la Guía de forasteros en Barcelona del 1842 figurava amb una fàbrica de pintats a Ca l'Erasme i un prat a Sant Martí de Provençals.

### Filatura de cotó d'Albert Prats

Aquell mateix any hi havia la fàbrica de filats i troques de cotó d'Albert Prats i Baruta, que tenia un prat de blanqueig de teixits al carrer de Sant Pau. A finals del 1856, va adquirir en emfiteusi al propietari Joaquim Farguell i Caum la part de la finca ocupada per la «quadra» de l'interior de l'illa i de la casa al carrer de Santa Anna, 32, assumint en la seva totalitat el cens de 300 lliures que s'havia de pagar a Josep Maria de Dalmases i de Gomar. Tot seguit, va demanar permís per a enderrocar les construccions existents i aixecar-hi un edifici de planta baixa, entresol i tres pisos segons el projecte del mestre d'obres Felip Ubach. Finalment, va ser enderrocat a principis de la dècada del 1930 per a l'ampliació dels Magatzems Jorba.

## Referències

* ↑ «Pere TARRE». geneanet. Martín Rodríguez.
* 1 2 AHPB, notari Ramon Cortès i Sort, manual 1.141/21, f. 13-22, 26-01-1793.
* ↑ «María de TERRE y TAMARIT». geneanet. Martín Rodríguez.
* ↑ «Ramón de DALMASES y VILANA». geneanet. Martín Rodríguez.
* ↑ «Ramón de Dalmases y de Terré Vilana y de Tamarit». geneanet. Juan Ramón de Ros.
* ↑ «María Teresa de SANS y de SALA-VIVET». geneanet. Martín Rodríguez.
* ↑ «Mariano Joaquin de DALMASES y SANS». geneanet. Martín Rodríguez.
* ↑ «Maria Teresa de GOMAR y de GOMAR». geneanet. Martín Rodríguez.
* ↑ Serra Rotés, 2021, p. 95.
* ↑ Thomson, 2001, p. 131-132.
* ↑ Thomson, 2001, p. 134-135.
* ↑ Thomson, 2001, p. 134.
* ↑ Thomson, 2001, p. 135.
* ↑ García Balañà, 2002, p. 213.
* ↑ «Escriptura de compra de fàbrica d'indianes de la mercantil Clarós & Cia per la de nom social Erasme de Gònima, Joan Coll i Joseph Farguell». Servidor documental de la saga Bacardí (Julio-Carlos García Castrillón). AHPB, notari Manuel Oliva i Viloca, 09-02-1788.
* 1 2 3 4 5 6 Artigues i Vidal i Mas i Palahí, 2019.
* 1 2 AHPB, notari Antoni Comelles, manual 1.146/13, f. 83v-85v, 23-02-1815.
* ↑ «Venda d'un prat d'indianes per Ramon Pujol i Prunés a Joan Coll i Viladomiu i Josep Farguell». Servidor documental de la saga Bacardí (Julio-Carlos García Castrillón). AHPB, notari Ignasi Plana i Fontana, 11-08-1792.
* ↑ «Juan Coll. Comerciant. Plaça de Santa Anna (Portal de l'Àngel). Casa. Obrir, tancar i variar portes i finestres». C.XIV Obreria C-62/1793-031. AHCB, 07-02-1793.
* ↑ Comas Angelet i Sànchez Vicents, 2018, p. 35.
* 1 2 AHPB, notari Francesc Just i Vedruna, manual 1.299/38, f. 165-211v, 12-03-1879. Segona part de l'inventari post mortem dels béns de Joaquim Farguell i Caum.
* ↑ «Josep Fragell. Santa Anna, plaça. Cantonada carrer Santa Anna. Construir un portal al carrer Santa Anna». C.XIV Obreria C-79. AHCB, 30-03-1818.
* ↑ Serra Rotés, 2021, p. 93-94.
* ↑ Comas Angelet i Sànchez Vicents, 2018.
* ↑ «Antoni Castellana. Tutor i curador dels menors de Pau Fragell. Santa Anna, plaça. Fer un balcó a la cantonada». C.XIV Obreria C-125/1825-089. AHCB, 02-08-1825.
* ↑ «Antoni Castellana. Santa Anna, plaça, 17. Santa Anna. Rebaixar la torrassa, construir una part de paret i modificar algunes obertures al 2n. pis». C.XIV Obreria C-108. AHCB, 20-01-1831.
* ↑ Guía de forasteros en Barcelona, 1821, p. 68, 88, 163.
* ↑ «Domènec Coll. Fabricant d'indianes. Santa Anna, plaça. Fer una obertura en una porta tapiada parcialment». C.XIV Obreria C-116/1820-102. AHCB, 24-11-1820.
* ↑ Diario de Barcelona (edición mañana), 03-11-1871, p. 11481.
* ↑ Guía de forasteros en Barcelona, 2ª parte, 1842, p. 28.
* ↑ «Registre de numeració dels carrers de Barcelona coetani i anterior a l'any 1853». Districte 3, 24. AMCB, 1853.
* ↑ Guía de forasteros en Barcelona, 2ª parte, 1842, p. 48.
* ↑ Guía de forasteros en Barcelona, 2ª parte, 1842, p. 34, 43, 47, 62.
* ↑ «José María de Dalmases y Gomar Sans y Gomar». geneanet. Juan Ramón de Ros.
* ↑ AHPB, notari Magí Soler i Gelada, manual 1.287/25, f. 213v-219, 1-12-1856.
* ↑ «Santa Ana 32. Permís a Alberto Prats per enderrocar i construir una casa». Q127 Foment 8/1857. AMCB, 27-06-1857.
* ↑ El Consultor. Nueva guía de Barcelona, 1863, p. 138, 262.
* ↑ El Consultor. Nueva guía de Barcelona, 1857, p. 207, 319, 330.

## Vegeu també

* Palau Dalmases
* Casa-fàbrica Gònima
* Casa Farguell
* Casa-fàbrica Prats

## Bibliografia

* Artigues i Vidal, Jaume; Mas i Palahí, Francesc. El model de casa fàbrica als inicis de la industrialització. Registre de fàbriques de Ciutat Vella de Barcelona 1738-1807/1808-1856, 2019, p. 236-239. ISBN 978-84-9156-216-0.
* Comas Angelet, Roser; Sànchez Vicents, Josep «Els Farguell de Berga, constructors de dues fargues». L’Erol. Revista cultural del Berguedà, 138, 2018, pàg. 31-38.
* Serra Rotés, Rosa «Espionatge, contraban i transferència tecnològica al Berguedà preindustrial (finals del s. XVIII i principis del XIX)». Trobades Culturals Pirinenques, 17, 2021, pàg. 83-100.
* Thomson, James «La introducció de les màquines jenny a Barcelona (1784-1789). Les primeres etapes en la creació d’una tradició de construcció de maquinària». Recerques. Història, economia, cultura, 42, 2001, pàg. 125-146.