OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# El detectiu Conan vs Kaito Kid

El detectiu Conan vs Kaito Kid (名探偵コナン vs. 怪盗キッド, Meitantei Conan vs. Kaitō Kid) és una pel·lícula d'anime estrenada el 5 de gener de 2024. Es tracta d'una complicació per promocionar la vint-i-setena pel·lícula d'El detectiu Conan, The Million Dollar Pentagram. S'ha doblat al català a càrrec de la distribuïdora Alfa Pictures.
La pel·lícula conté imatges d'episodis que mostren l'enfrontament entre en Conan i en Kaito Kid. Inclou noves versions d'escenes del capítol doble «En Conan contra en Kaito Kid el lladre», quan en Conan es va trobar amb Kaito Kid per primera vegada al terrat de l'hotel Haido City. També s'inclou l'episodi 219 («Els detectius reunits. En Shinichi Kudo contra en Kid el lladre»), el 356 («El prodigiós caminar aeri d'en Kaito Kid») i el 473, titulat «Les aventures del jove Shinichi Kudo (II)». El primer tema musical del film es tracta del grup Wands.
Va ocupar el quart lloc en nombre d'espectadors durant els tres primers dies d'estrena. Durant el període de quatre dies, va atreure una audiència de 170.000 persones i va recaptar 239 milions de iens.

## Repartiment
### Repartiment de veus original

* Minami Takayama com a Conan Edogawa, Aoko Nakamori
* Kappei Yamaguchi com a Kaito Kid, Shinichi Kudo, Kaito Kuroba
* Wakana Yamazaki com a Ran Mouri
* Akira Kamiya com a Kogoro Mouri
* Naoko Matsui com a Sonoko Suzuki
* Kenichi Ogata com a Hiroshi Agasa

## Referències

* ↑ «Detectiu Conan vs Kaito Kid». ICAA. [Consulta: 14 març 2025].
* ↑ «TVシリーズ特別編集版『名探偵コナン vs. 怪盗キッド』2024年1月公開 貴重な新規映像も» (en japonès), 06-12-2023. [Consulta: 14 març 2025].
* ↑ «1月『コナン』編集版、2月『鬼滅』先行上映は慣例化？ 閑散期の穴埋めも抜かりない東宝» (en japonès), 11-01-2024. [Consulta: 14 març 2025].
# Leandre (mitologia)

Segons la mitologia grega, Leandre (en grec antic: Λέανδρος, Léandros), va ser un jove d'Abidos, a la costa de l'Hel·lespont.
S'enamorà d'Hero, una sacerdotessa d'Afrodita que vivia a Sestos, a la costa oposada, i cada nit passava l'estret nedant per trobar-se amb ella. Per fer-ho es guiava amb una torxa que Hero encenia a dalt de la torre de casa seva, però una nit el vent l'apagà i Leandre, perdut entre les ones, va morir ofegat. L'endemà el mar va deixar el cos de Leandre al peu de la torre d'Hero, que es va llençar al buit, ja que no va voler sobreviure al seu amant.
El poema Hero i Leandre, atribuït al poeta Museu recull aquest mite. També el poeta anglès Christopher Marlowe va tractar el tema.

## Referències

* ↑ Grimal, Pierre. Diccionari de mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions de 1984, 2008, p. 315. ISBN 9788496061972.

## Bibliografia

* Parramon i Blasco, Jordi: Diccionari de la mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions 62, 1997, p. 134. El Cangur / Diccionaris, núm. 209. ISBN 8429741461
# Modeselektor

Modeselektor és un duet de músics, productors i discjòqueis de Berlín, format per Gernot Bronsert (1978) i Sebastian Szary (1975). El seu estil combina el techno, la música hip-hop i l'electro. També formen part del grup Moderat, resultat de la unió amb el músic Sascha Ring «Apparat».
El 2009, va fundar el seu propi segell anomenat Monkeytown Records, que va publicar els àlbums Monkeytown i Who Else, així com el segon i tercer disc de Moderat. Ara el segell compta amb gairebé 100 referències d'artistes com FJAAK, Shed, Siriusmo i Dark Sky, entre d'altres.

## Discografia
### Àlbums

* Hello Mom! (2005)
* Happy Birthday! (2007)
* Moderat (2009)
* Monkeytown (2011)
* II (2013)
* III (2016)
* Live (2016)
* Who Else (2019)
* Extended (2021)
* Mean Friend (2021)

### EP

* In Loving Memory (2002)
* Death Medley (2002)
* Ganes de Frau (2003)
* Turn Deaf (2004)
* Hello Mom! The Remixes (2006)
* The Dark Side Of The Sun (2007)
* Happy Birthday! Remixed #1 (2008)
* Happy Birthday! Remixed #2 (2008)
* Happy Birthday! Remixed #3 (2009)
* Rusty Nails (2009)
* Seamonkey (2009)
* Moderat unofficial Remixes (2009)
* Art & Cash Remixed #1 (2010)

## Referències

* ↑ «Modeselektor revive Seilscheibenpfeiler label after 24-year break · News ⟋ RA» (en anglès). [Consulta: 5 juliol 2021].
* ↑ direct, artist. «The Mad Genius of Modeselektor». Arxivat de l'original el 2020-10-01. [Consulta: 5 juliol 2021].
# Sunyer

«Sunyer» té aquests significats:
* Toponímia:
** Sunyer (municipi), municipi al bell mig de la comarca del Segrià
** Sunyer d'Aguilar, masia a Aguilar (municipi de Montmajor, Berguedà)
** Sunyer de Valldeperes, masia a Valldeperes, antiga quadra del municipi de Navàs (Bages)
** Can Sunyer, diversos indrets
** Can Sunyer del Palau, entitat de població
** Casa Sunyer (Alcanar), obra del municipi d'Alcanar
** Casa Josep Sunyer, edifici de Sitges (Garraf)
** Son Sunyer, possessió al barri de Es Pil·larí, al districte de Llevant de la ciutat de Palma, Mallorca
* Biografies:
** Prenom:
*** Sunyer I de Barcelona (~ 890 - La Grassa, 950), comte de Barcelona i de Girona (911-947) i d'Osona (911-939 i 943-947)
*** Sunyer I d'Empúries-Rosselló (?- 848), comte d'Empúries i de Rosselló (834-848)
*** Sunyer II d'Empúries-Rosselló (~ 840 - 915), comte d'Empúries (862-915) i de Rosselló (896-915)
*** Sunyer I de Pallars (? - ~1010), comte de Pallars (948-1010) i comte consort de Ribagorça
** Cognom:
*** Ferran Sunyer i Balaguer (Figueres, 1912 – Barcelona, 1967), matemàtic autodidacte
*** Francesc Sunyer i Capdevila (Roses, 1826 - 1898), metge i polític català
*** Joan-Pere Sunyer o Joan Pere Sunyer (Clairà, 1943), poeta nord-català
*** Joaquim Sunyer i de Miró (Sitges, 1874 - Barcelona, 1956), pintor noucentista
*** Josep Sunyer i Raurell (Manresa, ~1673 - 1751), escultor del Barroc
*** Leandre Sunyer i Puigventós (Martorell, 1833 - Barcelona, 1888), compositor, violinista i organista català
*** Lluís Sunyer Sanchís (Alzira, Ribera Alta, 1910 - 1990), industrial valencià
*** Magí Sunyer i Molné (Reus, 1958), escriptor i professor de literatura catalana a la Universitat Rovira i Virgili de Tarragona
*** Max Sunyer (la Pobla de Massaluca, Terra Alta, 1947), guitarrista català de jazz rock
*** Narcís Sunyer i Veciana o Francesc Narcís (Reus, 1768 - Barcelona, 1847), comerciant
*** Pere Sunyer (Reus, 1749 - 1818), fabricant de teixits i comerciant
*** Ramon Sunyer Clarà (Barcelona, 1889 — 1963), joier i argenter català
*** Salvador Sunyer i Aimeric (Salt, 1924), escriptor i polític
*** Salvador Sunyer i Bover (Salt, 1957), gestor i productor teatral català
# Danielle Sassoon

Danielle Sassoon (Nova York, 1986) és una advocada nord-americana que va exercir com a fiscal en funcions del Districte Sud de Nova York del 21 de gener al 13 de febrer de 2025, nomenada pel president Donald Trump. És membre de la Federalist Society, organització que defensa una interpretació textualista i originalista de la Constitució dels Estats Units.
Va estudiar a Harvard (B.A. en història i literatura, 2008) i a la Yale Law School (J.D., 2011). Va treballar com a assistent judicial del jutge J. Harvie Wilkinson III i del jutge Antonin Scalia abans d’incorporar-se a Kirkland & Ellis com a advocada litigant. El 2016 es va unir a la Fiscalia del Districte Sud de Nova York, on va aconseguir condemnes destacades, incloent 60 anys de presó per a Lawrence V. Ray per tràfic sexual i 25 anys per a Sam Bankman-Fried per frau i blanqueig de diners.
El febrer de 2025 va dimitir del Departament de Justícia per evitar desestimar càrrecs contra l’alcalde de Nova York, Eric Adams, en un suposat intercanvi polític. La seva renúncia va ser acceptada, i el seu cas va ser sotmès a investigació.

## Referències

* 1 2 3 4 Peirón, Francesc. «Una fiscal trumpista contra Trump». La Vanguardia, 15-02-2025. [Consulta: 15 febrer 2025].
* ↑ Cohen, Luc «Who is Danielle Sassoon, the prosecutor who stood up to Trump's DOJ over Eric Adams' case?». Reuters, 14-02-2025.
* ↑ ; Bromwich, Jonah E. «Danielle Sassoon, a Manhattan Prosecutor, Quits Rather Than Do Trump's Bidding» (en anglès). The New York Times, 12-02-2025.
* ↑ Yohai, Roey «Danielle Sassoon and Adam Katz» (en anglès). The New York Times, 29-11-2015.
* ↑ ; Bromwich, Jonah E. «'Sovereign' Status of Manhattan Federal Prosecutor Hangs in the Balance» (en anglès). The New York Times, 02-02-2025.
* ↑ Cohen, Ben. «It's Their Job to Put Sam Bankman-Fried in Prison». The Wall Street Journal, 05-10-2023. Arxivat de l'original el 2023-10-05. [Consulta: 14 febrer 2025].
* ↑ Iyer, Kaanita. «Who is Danielle Sassoon, the acting US attorney in New York who quit amid directive to drop Eric Adams corruption case?». CNN, 13-02-2025. Arxivat de l'original el 2025-02-14. [Consulta: 13 febrer 2025].
# Batalla de Boyacá

La batalla de Boyacá (1819), fou la batalla decisiva que va assegurar l'èxit de la campanya de Bolívar per alliberar Nova Granada. La batalla de Boyacá es considera el principi de la independència del nord de Sud-amèrica i es considera important perquè va provocar les victòries de Carabobo a Veneçuela, Pichincha a l'Equador i Junín i Ayacucho al Perú.
Nova Granada va aconseguir la independència definitiva de la Monarquia espanyola, encara que les lluites contra forces reialistes continuarien durant anys.$^{:232–235}$
Els generals de brigada Francisco de Paula Santander i José Antonio Anzoátegui van dirigir un exèrcit republicà combinat de neogranadins per derrotar en dues hores les forces reialistes neogranadines dirigides pels coronels espanyols José María Barreiro i Francisco Jiménez.
La batalla va ser a 150 km de Bogotà als Andes, en un lloc conegut com a Casa de Teja, a prop d'un pont sobre el riu Teatinos i 3 carreteres que anaven a Samaca, Motavita i Tunja, en una zona que avui en dia és part del departament de Boyacá.

## Conseqüències històriques i llegat

* Derrota definitiva de les forces reialistes a Nova Granada i debilitament de la resta de forces a tota Amèrica.
* Final del control espanyol sobre les províncies americanes, amb la fugida del virrei Juan de Sámano.
* Creació de la Gran Colòmbia.
* Inici d'un govern autònom a les antigues províncies espanyoles.
* Les independències consecutives de Veneçuela, Perú, Equador i la creació de Bolívia, després d'una campanya d'alliberament.
El virrei Juan de Sámano fou informat de la desfeta i va poder fugir, cosa que provocar el final de l'Imperi espanyol al nord de Llatinoamèrica. En commemoració d'aquesta batalla, el 7 d'agost és festa a Colòmbia. En aquesta data, es proclama cada quatre anys el president electe de Colòmbia a la Casa de Nariño.
Bogotà comença les celebracions el dia abans per commemorar la fundació de la ciutat, el 6 d'agost de 1538.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «La Batalla de Boyacá» (en spanish). colombiaaprende.edu.co. Arxivat de l'original el 2016-04-11.
* ↑ Arana, M., 2013, Bolivar, Nova York: Simon & Schuster, ISBN 9781439110195

## Enllaços externs

* «Batalla de Boyacá». Arxivat de l'original el 2012-06-25.
* «Relato de la batalla». Arxivat de l'original el 2009-03-23.
# Eleccions parlamentàries poloneses de 1976

Les Eleccions parlamentàries poloneses de 1976 es van celebrar a la República Popular de Polònia per a renovar el Sejm el 21 de març de 1976, amb el Partit Comunista i els partits satèl·lits en un sistema de candidatures úniques per circumscripció, cosa que facilitava que sempre sortissin elegits el mateix nombre d'escons per als diferents partits. La participació fou del 98,90%.
Després de les eleccions fou nomenat primer ministre Piotr Jaroszewicz, qui amb el suport del cap del POUP Edward Gierek va aprovar unes mesures econòmiques que comportaren un fort augment de preus dels aliments bàsics i provocaren les protestes de juny de 1976 i la creació del primer grup opositor organitzat, el Comitè de Defensa dels Treballadors. Jaroszewicz i Gierek foren obligats a dimitir.

## Resultats

| | FJN | | Partit Obrer Unificat Polonès | 23,502,983 | 99.43 | 261 / 460 | 6 |
| | FJN | | Partit Popular Unit | 23,502,983 | 99.43 | 113 / 460 | 4 |
| | FJN | | Partit Demòcrata | 23,502,983 | 99.43 | 37 / 460 | 2 |
| | FJN | | Independents | 23,502,983 | 99.43 | 49 / 460 | = |
| Vots vàlids | Vots vàlids | Vots vàlids | Vots vàlids | 23,637,333 | 99.94 | – |
| Vots invàlids | Vots invàlids | Vots invàlids | Vots invàlids | 14,923 | 0.06 | – |
| Total | Total | Total | Total | 23,652,256 | 100.00 | 460 |
| Votants registrats/participació | Votants registrats/participació | Votants registrats/participació | Votants registrats/participació | 24,069,579 | 98.27 | – |
| Font: Nohlen & Stöver ||||||||

## Referències

* ↑ Elections in Europe: A Data Handbook. 1. Auflage. Baden-Baden: Nomos Verlagsgesellschaft mbH & Co. KG, 2010. ISBN 978-3-8329-5609-7.
# Principi zero de la termodinàmica

El principi zero de la termodinàmica (llei zero) és el principi o postulat que fa referència a l'equilibri termodinàmic. Aquest principi estableix que si dos sistemes termodinàmics estan cadascun en equilibri tèrmic amb un tercer sistema, aleshores estan en equilibri tèrmic entre ells.
Si se suposen tres sistemes A, B, C que es posen en contacte entre si, el principi zero s'enuncia de la manera següent:
Quan dos sistemes es posen en contacte entre si, hi haurà un intercanvi d'energia i/o matèria entre aquests, llevat que ja estiguin en equilibri termodinàmic. Dos sistemes estan en equilibri termodinàmic entre si, si no canvien el seu estat pel fet de ser posats en contacte.
Tot i ser aquest un principi fonamental de la termodinàmica, la necessitat d'esmentar-lo expressament com un principi no va ser reconeguda fins a finals del segle xx, molt després que els tres principis fossin àmpliament coneguts i usats, d'aquí la seva numeració com a principi zero.

## Referències

* ↑ Bailyn, Martin. A Survey of Thermodynamics (en anglès). American Inst. of Physics, 1994-01-31, p. 22. ISBN 978-0-88318-797-5.
* ↑ Guggenheim, E. A.. An Advanced Treatment For Chemists And Physicists, 1949, p. 8.
* ↑ Kestin, Joseph. The Second Law of Thermodynamics (en anglès). Dowden, Hutchinson & Ross, 1976. ISBN 978-0-87933-242-6.
* ↑ Gancia Gomar, Vicent; Gandia, Vicent. Manual de Termodinàmica (2a ed.). Universitat de València, 1995, p. 25. ISBN 978-84-370-2319-9.

## Vegeu també

* Termodinàmica.
* Entropia.
* La fletxa del temps.
# Epifanio Fernández Berridi

Epifanio Fernández Berridi, més conegut al món del futbol com Epi, (Sant Sebastià (País Basc), 23 d'abril de 1919 - Sant Sebastià, 12 de juny de 1977) fou un futbolista basc de la dècada de 1940.

## Trajectòria

Jugava d'extrem dret i la seua carrera esportiva va trancórrer entre el València CF i la Reial Societat. Amb l'equip valencià va formar part de la davantera elèctrica. En Primera divisió va disputar 334 partits en 15 temporades i va marcar 124 gols. Disputà dos partits amistosos amb el FC Barcelona com a convidat el 1939.

## Internacional

Va ser internacional amb la selecció espanyola en 15 ocasions. Va debutar el 12 de gener de 1941 en un partit front a Portugal.

## Clubs

* València CF - 1940-1949 - Primera divisió - 198 partits i 73 gols
* Reial Societat - 1949 - 1955 - Primera divisió - 136 partits i 54 gols

## Palmarès

* 3 Lligues - València CF - 1941-1942, 1943-1944 i 1946-1947
* 2 Copes del Rei - València CF - 1941 i 1949

## Referències

* ↑ Ángel, Iturriaga. Diccionario de Jugadores del F. C. Barcelona. Editorial Base, 2010. ISBN 978-84-92437-74-0.
* ↑ Toni Closa; Josep Pablo, José Alberto Salas i Jordi Mas. Gran diccionari de jugadors del Barça. Editorial Base, 2015. ISBN 978-84-16166-62-6.

## Enllaços externs

* Epi a www.lfp.es
* Fitxa d'Epi com a jugador de la selecció Arxivat 2005-11-03 a Wayback Machine.
# Kummani

Kummani era una ciutat de la zona de frontera que limitava Mitanni i l'Imperi Hitita, situada entre Tegarama i Armatana, al nord-est de Kizzuwatna. Probablement el nom de Commagena deriva de Kummani.
Mursilis II durant el novè any del seu mandat, tenia una situació política complicada, amb una rebel·lió a Síria, a la ciutat de Nuhase, a la que ajudaven els egipcis. Però el rei hitita va preferir les seves obligacions religioses abans que les militars, i va enviar el seu germà Sarri-Kusuh a resoldre el conflicte. Ell va anar a Kummani, cridat pel sacerdot de la ciutat, a celebrar un ritual religiós, que havia de ser molt important, ja que també hi va assistir una mica més tard, Sarri-Kusuh, rei de Carquemix. El text hitita diu que Sarri-Kusuh va emmalaltir i va morir, i el van enterrar amb els rituals sagrats dels esperits dels morts.
Aquesta ciutat s'ha identificat amb la romana Comana de Capadòcia.

## Referències

* ↑ Bernabé, Alberto (ed.). Historia y leyes de los hititas: textos del Reino medio y del Imperio Nuevo. Tres Cantos: Akal, 2004, p. 57, 110 i 134. ISBN 8446022532.
# Clearwater (Minnesota)

Clearwater és una població dels Estats Units a l'estat de Minnesota. Segons el cens del 2000 tenia 858 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Clearwater tenia 858 habitants, 327 habitatges, i 223 famílies. La densitat de població era de 285,6 habitants per km².
Dels 327 habitatges en un 37% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 53,5% hi vivien parelles casades, en un 11% dones solteres, i en un 31,5% no eren unitats familiars. En el 24,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 8,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,62 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,15.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 32,4% tenia menys de 18 anys, un 7,5% entre 18 i 24, un 32,5% entre 25 i 44, un 18,6% de 45 a 60 i un 9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 31 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 94 homes.
La renda mediana per habitatge era de 41.696 $ i la renda mediana per família de 46.771 $. Els homes tenien una renda mediana de 36.000 $ mentre que les dones 25.341 $. La renda per capita de la població era de 17.325 $. Entorn del 6,6% de les famílies i el 9,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Clearwater». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Clearwater». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 7 agost 2010].
# Clan Minamoto

El clan Minamoto (源) va ser un dels quatre gran clans que van dominar la política al Japó durant l'era Heian, els altres eren els clans: Taira, Fujiwara i Tachibana.
El clan Minamoto també era anomenat Genji (源氏) usant la pronunciació alternativa dels caràcters xinesos pel Minamoto gen i per la família o clan ji.
El seu origen data quan Minamoto era un nom honorífic (o kabane) datat pels emperadors del Japó del període Heian (794-1185) als seus fills i nets després d'haver-los acceptat com a súbdits reials.

## Vegeu també

* Guerres Genpei
* Minamoto Yoritomo
* Shogunat Tamakura
# Heiligenhafen

Heiligenhafen (pronunciació alemanya:) és una ciutat del districte de Ostholstein, a Schleswig-Holstein, Alemanya. Està situat a la costa, enfront de l'illa de Fehmarn al Mar Bàltic, aprox. 60 km al nord-est de Lübeck, i 55 km a l'est de Kiel.

## Geografia

El centre de la ciutat està situat en una petita cala, la binnensee (llac interior) que el separa de l'oest de la ciutat. Hi ha dos promontoris situats a la costa: Steinwarder i Graswarder , aquest últim és un santuari d'aus.

## Economia

Un petit port pesquer i un port esportiu amb 1000 amarratges es troba a la part oberta de la cala propera al centre de la ciutat. El turisme és una part important de l'economia de la ciutat.
Cada estiu, l'atracció principal és un festival de 10 dies anomenat "Hafenfest Tage" (festival del port) que atrau visitants de tot el país.
La ciutat acaba de celebrar el seu 250 aniversari i ha mantingut l'encant del poble pesquer alemany tradicional, encara que s'han fet algunes modificacions (ben dissenyades) al centre de la ciutat.

## Vegeu també

* Lübeck
* Travemünde

## Enllaços externs

* Travemuende
# Cartílag hialí

El cartílag hialí o cartílag articular és una varietat de teixit cartilaginós, que té com a components:

## Matriu extra-cel·lular cartilaginosa

* Fibres col·làgenes del tipus II.
* Substància fonamental amorfa (condrina). Que és translúcida, homogènia, basòfila i metacromàtica. Formada per agregats de proteoglucans i glicosaminoglicans (condroitin sulfat i queratín sulfat).
La matriu extracel·lular es divideix en dues regions que són la
** Matriu territorial. Envoltant cada llacuna. Poques fibres colagenas i molta substància fonamental amorfa.
** Matriu inter-territorial. Amb més fibres colagenes i menys substància fonamental amorfa.

## Composició cel·lular

* Condroblasts. Són els encarregats de sintetitzar la matriu cartilaginosa. Una vegada queden envoltats per aquesta, passen a denominar-se condròcits. Els condroblastes tenen el seu origen en:
** Cèlvlules condrogèniques, en el cas dels adults.
** Cèl·lules mesenquimàtiques en el cas dels embrions.
Contenen un complex de Golgi, un RER, mitocondris, glucógen i vesícules.
* Condròcits. Una vegada queden envoltats de matriu, els condroblasts passen a ser condròcits, la finalitat dels quals és el manteniment de la matriu que ha estat sintetitzada pels condroblasts.
Contenen la maquinària metabòlica dels condroblasts, però es diferencien per tenir una major quantitat de lípids i glucogen. Tenen una activitat variable, podent ser actius o inactius.

## Pericondri

El pericondri una beina de teixit conjuntiu que recobreix el cartílag a fi de nodrir-lo i alimentar-lo. Té dues capes:
* Capa externa o fibrosa. Formada per:
** Fibroblasts
** Col·làgena del tipus I
* Capa interna, cel·lular.
** Cèl·lules condrogèniques.
La finalitat del pericondri és la nutrició i creixement de la placa de cartílag.

## Vegeu també

* Histologia
* Teixit conjuntiu