# Passatge de la Banca

El passatge de la Banca és un conjunt arquitectònic situat entre La Rambla de Barcelona i el carrer de Josep Anselm Clavé, catalogat com a bé cultural d'interès local. És un exemple d'un dels passatges que s'obriren en la segona meitat del segle xix a Ciutat Vella per tal d'obtenir més superfície edificable.

## Història

A mitjans del segle xix hi havia en aquest indret l'antiga Foneria de Canons, que va ser divida en tres parcel·les, dues de les quals van ser adquirides entre 1856 i 1857 per Lambert Fontanellas i Sala, marquès de Casa Fontanellas (una directament i l'altra a Francesc Murlanch), que en va cedir una part al Banc de Barcelona, propietari de la tercera.
Entre 1860 i 1861, Lambert Fontanellas va adquirir la finca del carrer del Dormitori de Sant Francesc (actualment Josep Anselm Clavé), 3 als germans Francesc, Domènec i Josep Maria de Miquel i Mestanza de Santiesteban, i el 1864 va aportar els seus béns i el negoci de banca a la societat Fontanellas Germans, regida pel seu cunyat Antonio de Lara-Villada y Rodríguez, marquès de Villamediana, que aquell mateix any, i per a liquidar uns deutes, vengué els terrenys a Ignasi Girona i Agrafel, Miquel Martorell i Peña i Marià Casi i López. El 1865, aquests van fundar la Companyia General de Crèdit El Comercio, i van encarregar a l'arquitecte Antoni Rovira i Trias el projecte d'un passatge en forma de «L» a través de la propietat. Rovira i Trias hi va projectar una petita plaça octogonal irregular a l'angle, i també una entrada a la Rambla, que no es va arribar a fer.
El 1869, els germans Miquel, Francesc i Joan Martorell i Peña van adquirir a la comissió liquidadora de l'esmentada societat quatre solars a la part de la Rambla, i van encarregar el projecte de dos edificis a banda i banda del passatge a l'arquitecte Elies Rogent, que també feu de contractista de l'obra per 300.000 pessetes. El 1872, un cop construïts, Miquel es va quedar amb el dels núms. 1-3, i Francesc i Joan es van repartir per meitats el dels núms. 2-4.

## Descripció

Es tracta de dos edificis idèntics de planta baixa, entresol, pis principal i dos pisos més, que se situen a l'inici del passatge de la Banca, emmarcant-lo des de la banda de La Rambla, on tenen les façanes principals. Els baixos estan articulats per quatre senzilles obertures que pertanyen a locals comercials, donat que l'entrada a l'edifici es fa per l'accés obert a la façana lateral, situada dins el passatge.
L'entresol compta amb balcons amb barana de ferro forjat. En el cas del pis principal, els quatre balcons estan units mitjançant una barana correguda de ferro que descansa sobre una llosana de pedra, la qual és sustentada per un grup de vuit mènsules. Tan sols estan decorats els frontons dels quatre balcons principals, amb un relleu vegetal molt estilitzat. La resta de balcons dels pisos superiors, a part de ser individuals, han perdut tota ornamentació. Un seguit de respiralls precedeixen la cornisa motllurada i recta. El parament és un estucat amb franges encoixinades als baixos, l'entresol i la cantonada; en canvi, a la resta de la façana és llis.

## Referències

* ↑ «Conjunt del passatge de la Banca». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.
* 1 2 3 4 «Conjunt del Passatge de la Banca». Catàleg de Patrimoni. Ajuntament de Barcelona.
* ↑ AHPB, notari Manuel Catalan i Riera, 08-08-1856.
* ↑ AHPB, notari Manuel Catalan i Riera, 08-11-1856 i Ferran Moragas i Ubach, 22-09-1857.
* ↑ AHPB, notari Ferran Moragas i Ubach, 24-08-1857.
* ↑ AHPB, notari Francesc Bellsolell i Mas, 08-05-1860 i 14-03-1861.
* ↑ AHPB, notari Josep Pla i Soler, manual 1.298/34, f. 1149-1881, 29-08-1864.
* ↑ Diario de Barcelona, 17-03-1870, p. 2757.
* ↑ Miró i Solà, 2016.
* ↑ AHPB, notari Ferran Moragas i Ubach, manual 1.278/87, f. 1661-1672, 24-10-1864.
* ↑ «Estatutos y Reglamento de la Compañía General El Comercio». Establecimiento tipográfico de Narciso Ramírez y Rialp, 1865. Arxivat de l'original el 06-09-2023.
* ↑ «Ignacio Girona, Miguel Martorell i Peña i Mariano Casi. Passatge de la Banca. Apertura d'un passatge d'us particulars». Q127 Foment 1686 C. AMCB, 17-08-1865.
* ↑ AHPB, notari Josep Falp, manual 1.324/32, f. 159-167, 03-03-1869.
* ↑ «Miguel Martorell. Rambla de Santa Mónica (ara La Rambla 6 i passatge de la Banca 2-4). Construir edifici en l'antic local dels "afinos"». Q127 Foment 2020 C. AMCB, 28-01-1869.
* ↑ AHPB, notari Josep Falp, manual 1.324/37, f. 377-379, 10-04-1872. Carta de pagament de les obres.
* ↑ AHPB, notari Josep Falp, manual 1.324/37, f. 367-375, 10-04-1872.
* 1 2 «Dos edificis d'habitatges al passatge de la Banca, 1-3 i 2-4». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.

## Vegeu també

* Casa Francesc Fontanellas
* Centre Martorell d'Exposicions
* Seu de la Banca Crèdit i Docks

## Bibliografia

* Miró i Solà, Lluís. «El cas Fontanellas (1845-1865). La veritat judicial i la lluita de classes». segledinou.cat, 21-07-2016.

## Enllaços externs

* «Edificis del passatge de la Banca». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.