# Casa Manuel de Figuerola

La casa Manuel de Figuerola és un edifici situat al carrer de Lledó, 15 de Barcelona, catalogat com a bé cultural d'interès local.

## Història

Segons la documentació notarial, el 1664 la finca va ser establerta en emfiteusi pel jurista Josep de Boixadors i de Casademunt a Baltasar Oriol i Mercer. El 1745, Josep d'Oriol i Tort la vendre al comerciant i flequer Oleguer Guitart i Gorch, que aquell mateix any, va adquirir el castell i el lloc d'Enfesta, incloent-hi el seu molí fariner, a Maria d'Aguilar, baronessa de Segur, i al seu fill Ramon de Copons i d'Aguilar, convertint-se així en senyor jurisdiccional d'aquest lloc i de la quadra de Mantellí. El 1779, Oleguer Guitart va demanar permís per a obrir una porta d'accés per a una botiga a la seva casa.
Casat amb Maria Teresa Gassol, a la seva mort el 1782 fou succeït per la seva filla Gertrudis, casada amb Pau Ignasi Agustí i Fatjó. L'hereva del matrimoni fou Teresa Agustí i Guitart, que el 1805 va demanar permís per a reformar la façana sota la direcció del mestre de cases Pau Cortès. Fou succeïda pel seu fill Manuel de Figuerola i Agustí (1806-1891), que el 1857 va encarregar-ne la reforma a l'arquitecte Josep Buxareu, i el 1872 fou rehabilitat com a comte de Figuerola pel rei Amadeu I.

## Descripció

Es tracta d'un edifici amb uns baixos no comercials (probablement destinats a magatzem), quatre pisos i un àtic. El primer pis acull una biblioteca infantil. Fou completament remodelat al segle xix i sobreaixecat un pis en una data indeterminada encara més recent. Dos arcs escarsers flanquegen la porta principal d'arc pla ricament motllurat. El balcó del seu damunt, tot i la barana decimonònica, conserva la llosana de pedra, també amb motllures, i la part inferior decorada amb petxines i altres ornaments. Rere el portal una volta escarsera dona pas al pati del segle xix amb una curiosa escala amb el segon tram sobre un arc.
A l'interior es conserven importants testimonis d'època medieval, tant als murs (pintura i paraments amb pintura figurativa) com als forjats (enteixinats amb diversa iconografia com escuts), que es podrien datar a la segona meitat del segle xiii.

## Notes

* ↑ Entre 1737 i 1738, el seu pare Oleguer havia estat assentista del pa junt amb altres socis.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «Habitatge al carrer Lledó, 15». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.
* ↑ «Edifici d'habitatges». Catàleg de Patrimoni. Ajuntament de Barcelona.
* ↑ «José de BOIXADORS y de CASADEMUNT». geneanet. Martín Rodríguez.
* ↑ Jon Arrieta Alberdi. «José de Boixadós y Llull». Db-e. Real Academia de la Historia.
* ↑ AHPB, notari Josep Ferrer, 21-11-1664.
* 1 2 3 4 AHPB, notari Francesc Ferrús, manual 1.121/27, f. 252-288, 19-04-1782. Inventari post mortem d'Oleguer Guitart.
* ↑ Molas Ribalta, Pere. Los gremios barceloneses del siglo XVIII. La estructura corporativa ante el comienzo de la revolución industrial. Madrid: Confederación Española de Cajas de Ahorros, 1970, p. 207.
* ↑ «Oleguer Guitart Gorch». geneanet. Lluís Losantos.
* ↑ AHPB, notari Ignasi Gavarró, manual 988/7, f. 39-44v, 16-05-1745.
* ↑ AHPB, notari Bonaventura Galí, 12-04-1745.
* ↑ Cots i Castañé, 1983, p. 246.
* ↑ «Oleguer Guitart. Lledó. Senyor Jurisdiccional del lloc d'Anfesta i de Quadra de Manteli. Obrir una porta». C.XIV Obreria C-19/1779-64. AHCB, 20-04-1779.
* ↑ «Maria Teresa Gassol». geneanet. Lluís Losantos.
* ↑ «Maria Gertrudis Ignasia Paula GUITART GASSOL». geneanet. Lluís Losantos.
* ↑ «Documentació sobre Oleguer Guitard i Gorc, senyor d'Enfesta i la quadra de Mantellí». Fons històric de l'Hospital de la Santa Creu. Biblioteca de Catalunya - Fundació Privada Hospital de la Santa Creu i Sant Pau.
* ↑ «Teresa de Figuerola d'Agustí i Guitart. Lledó i Baixada de Viladecols. Casa. Reparar la llinda d'una finestra i enlluir algunes parts de la façana». C.XIV Obreria C-97/1805-071. AHCB, 14-05-1805.
* ↑ «Manuel de Figuerola y Agustí». DB-e. Real Academia de la Historia.
* ↑ «Manuel de Figuerola. Lladó 15. Edificació d'una casa». Q127 Foment 913 C. AMCB.
* ↑ Diario de Barcelona, 02-07-1872, p. 6716.

## Vegeu també

* La Remunta

## Bibliografia

* Cots i Castañé, Albert «Aproximació a l’estudi dels conflictes senyorials a Catalunya (1751-1808)». Estudis d’història agrària, 6, 1983, pàg. 241-268.

## Enllaços externs

* «Casa Manuel de Figuerola». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.