# Isòtops del iode

El iode té 37 isòtops, dels quals només el $^{127}$I és estable. El iode-129 (amb un període de semidesintegració d'uns 16 milions d'anys) es pot produir a partir del xenó-129 en l'atmosfera terrestre, o també mitjançant la desintegració de l'urani-238. Com l'urani-238 es produeix durant un cert nombre d'activitats relacionades amb l'energia nuclear, la seua presència (la relació $^{129}$I/I) pot indicar el tipus d'activitat exercida en un determinat lloc. Per aquesta raó, el iode-129 es va emprar en els estudis d'aigua de pluja en el seguiment de l'accident de Txernòbil. També s'ha emprat com a traçador en l'aigua superficial i com a indicador de la dispersió de residus en el medi ambient. Altres aplicacions poden estar impedides per la producció de iode-129 en la litosfera mitjançant un nombre de mecanismes de decaïment.
En molts aspectes el iode-129 és semblant al clor-36. És un halogen soluble, relativament no reactiu; existeix principalment com a anió no solvatat, i es produeix per reaccions in situ termonuclears i cosmogèniques. En estudis hidrològics, les concentracions de iode-129 es donen generalment com la relació de iode-129 enfront del iode total (pràcticament tot iode-127). Com en el cas de la relació $^{36}$Cl/Cl, les relacions $^{129}$I/I en la natura són força petites, 10$^{-14}$ a 10$^{-10}$ (el pic termonuclear de $^{129}$I/I durant les dècades 1960 i 1970 va arribar a uns valors de 10$^{-7}$, a causa de les proves nuclears). El iode-129 es diferencia del clor-36 perquè el seu període de semidesintegració és major (16 enfront de 0,3 milions d'anys), és altament biofílic i es troba en múltiples formes iòniques (generalment I$^-$ i iodats), que tenen diferent comportament químic. Això fa que el $^{129}$I entri fàcilment en la biosfera i s'incorpori en la vegetació, el sòl, la llet, el teixit animal, etc.
S'ha evidenciat excessos de $^{129}$Xe estable en meteorits resultants de la desintegració de $^{129}$I primigeni produït de nou per les supernoves que crearen la pols i el gas que va formar el sistema solar. El $^{129}$I fou el primer radionúclid extint identificat com a present en el sistema solar primigeni. La seva desintegració és la base de l'esquema de datació radiomètrica de I-Xe, que cobreix els primers 83 milions d'anys de l'evolució del sistema solar. Massa atòmica estàndard: 126.90447(3) u
El radioisòtop artificial I-131 (un emissor beta), amb un període de semidesintegració de 8 dies, s'ha emprat en el tractament de càncer i altres patologies de la glàndula tiroide. També s'utilitzen en tomografia el $^{123}$I i el $^{124}$I, donant imatges de diferents qualitats.

## Taula

| Símbol del núclid | Z(p) | N(n) | massa isotòpica(u) | Període de semidesintegració | Espín nuclear | Composició isotòpica representativa (fracció molar) |
| Rang de variació natural (fracció molar) |||
| $^{108}$I | 53 | 55 | 107.94348(39)# | 36(6) ms | (1)# | |
| $^{109}$I | 53 | 56 | 108.93815(11) | 103(5) µs | (5/2+) | |
| $^{110}$I | 53 | 57 | 109.93524(33)# | 650(20) ms | 1+# | |
| $^{111}$I | 53 | 58 | 110.93028(32)# | 2.5(2) s | (5/2+)# | |
| $^{112}$I | 53 | 59 | 111.92797(23)# | 3.42(11) s | | |
| $^{113}$I | 53 | 60 | 112.92364(6) | 6.6(2) s | 5/2+# | |
| $^{114}$I | 53 | 61 | 113.92185(32)# | 2.1(2) s | 1+ | |
| $^{114m}$I | 265.9(5) keV | 265.9(5) keV | 265.9(5) keV | 6.2(5) s | (7) | |
| $^{115}$I | 53 | 62 | 114.91805(3) | 1.3(2) min | (5/2+)# | |
| $^{116}$I | 53 | 63 | 115.91681(10) | 2.91(15) s | 1+ | |
| $^{116m}$I | 400(50)# keV | 400(50)# keV | 400(50)# keV | 3.27(16) µs | (7-) | |
| $^{117}$I | 53 | 64 | 116.91365(3) | 2.22(4) min | (5/2)+ | |
| $^{118}$I | 53 | 65 | 117.913074(21) | 13.7(5) min | 2- | |
| $^{118m}$I | 190.1(10) keV | 190.1(10) keV | 190.1(10) keV | 8.5(5) min | (7-) | |
| $^{119}$I | 53 | 66 | 118.91007(3) | 19.1(4) min | 5/2+ | |
| $^{120}$I | 53 | 67 | 119.910048(19) | 81.6(2) min | 2- | |
| $^{120m1}$I | 72.61(9) keV | 72.61(9) keV | 72.61(9) keV | 228(15) ns | (1+,2+,3+) | |
| $^{120m2}$I | 320(15) keV | 320(15) keV | 320(15) keV | 53(4) min | (7-) | |
| $^{121}$I | 53 | 68 | 120.907367(11) | 2.12(1) h | 5/2+ | |
| $^{121m}$I | 2376.9(4) keV | 2376.9(4) keV | 2376.9(4) keV | 9.0(15) µs | | |
| $^{122}$I | 53 | 69 | 121.907589(6) | 3.63(6) min | 1+ | |
| $^{123}$I | 53 | 70 | 122.905589(4) | 13.2235(19) h | 5/2+ | |
| $^{124}$I | 53 | 71 | 123.9062099(25) | 4.1760(3) d | 2- | |
| $^{125}$I | 53 | 72 | 124.9046302(16) | 59.400(10) d | 5/2+ | |
| $^{126}$I | 53 | 73 | 125.905624(4) | 12.93(5) d | 2- | |
| $^{127}$I | 53 | 74 | 126.904473(4) | STABLE | 5/2+ | 1.0000 |
| $^{128}$I | 53 | 75 | 127.905809(4) | 24.99(2) min | 1+ | |
| $^{128m1}$I | 137.850(4) keV | 137.850(4) keV | 137.850(4) keV | 845(20) ns | 4- | |
| $^{128m2}$I | 167.367(5) keV | 167.367(5) keV | 167.367(5) keV | 175(15) ns | (6)- | |
| $^{129}$I | 53 | 76 | 128.904988(3) | 1.57(4)E+7 a | 7/2+ | |
| $^{130}$I | 53 | 77 | 129.906674(3) | 12.36(1) h | 5+ | |
| $^{130m1}$I | 39.9525(13) keV | 39.9525(13) keV | 39.9525(13) keV | 8.84(6) min | 2+ | |
| $^{130m2}$I | 69.5865(7) keV | 69.5865(7) keV | 69.5865(7) keV | 133(7) ns | (6)- | |
| $^{130m3}$I | 82.3960(19) keV | 82.3960(19) keV | 82.3960(19) keV | 315(15) ns | - | |
| $^{130m4}$I | 85.1099(10) keV | 85.1099(10) keV | 85.1099(10) keV | 254(4) ns | (6)- | |
| $^{131}$I | 53 | 78 | 130.9061246(12) | 8.02070(11) d | 7/2+ | |
| $^{132}$I | 53 | 79 | 131.907997(6) | 2.295(13) h | 4+ | |
| $^{132m}$I | 104(12) keV | 104(12) keV | 104(12) keV | 1.387(15) h | (8-) | |
| $^{133}$I | 53 | 80 | 132.907797(5) | 20.8(1) h | 7/2+ | |
| $^{133m1}$I | 1634.174(17) keV | 1634.174(17) keV | 1634.174(17) keV | 9(2) s | (19/2-) | |
| $^{133m2}$I | 1729.160(17) keV | 1729.160(17) keV | 1729.160(17) keV | ~170 ns | (15/2-) | |
| $^{134}$I | 53 | 81 | 133.909744(9) | 52.5(2) min | (4)+ | |
| $^{134m}$I | 316.49(22) keV | 316.49(22) keV | 316.49(22) keV | 3.52(4) min | (8)- | |
| $^{135}$I | 53 | 82 | 134.910048(8) | 6.57(2) h | 7/2+ | |
| $^{136}$I | 53 | 83 | 135.91465(5) | 83.4(10) s | (1-) | |
| $^{136m}$I | 650(120) keV | 650(120) keV | 650(120) keV | 46.9(10) s | (6-) | |
| $^{137}$I | 53 | 84 | 136.917871(30) | 24.13(12) s | (7/2+) | |
| $^{138}$I | 53 | 85 | 137.92235(9) | 6.23(3) s | (2-) | |
| $^{139}$I | 53 | 86 | 138.92610(3) | 2.282(10) s | 7/2+# | |
| $^{140}$I | 53 | 87 | 139.93100(21)# | 860(40) ms | (3)(-#) | |
| $^{141}$I | 53 | 88 | 140.93503(21)# | 430(20) ms | 7/2+# | |
| $^{142}$I | 53 | 89 | 141.94018(43)# | ~200 ms | 2-# | |
| $^{143}$I | 53 | 90 | 142.94456(43)# | 100# ms [>300 ns] | 7/2+# | |
| $^{144}$I | 53 | 91 | 143.94999(54)# | 50# ms [>300 ns] | 1-# | |

## Notes

* Els valors marcats amb # no deriven únicament de dades experimentals, sinó que en part es basen en tendències sistemàtiques. Els espins amb arguments d'assignació febles es troben entre parèntesis.
* Les incerteses es troben en forma concisa entre parèntesis després dels últims dígits corresponents. Els valors d'incertesa indiquen una desviació estàndard, tret de la composició isotòpica i la massa atòmica estàndard de la IUPAC, que utilitzen incerteses expandides.

## Bibliografia

* Masses isotòpiques d'Ame2003 Atomic Mass Evaluation, Arxivat 2008-09-23 a Wayback Machine. by G. Audi, A.H. Wapstra, C. Thibault, J. Blachot and O. Bersillon in Nuclear Physics A729 (2003).
* Les composicions i les masses atòmiques estàndard d'Atomic weights of the elements. Review 2000 (IUPAC Technical Report). Pure Appl. Chem. Vol. 75, No. 6, pp. 683-800, (2003) and Atomic Weights Revised (2005) Arxivat 2008-03-05 a Wayback Machine..
* Dades sobre període de semidesintegració, espín i isòmers provenen de les fonts següents:
** Audi, Bersillon, Blachot, Wapstra. The Nubase2003 evaluation of nuclear and decay properties, Nuc. Phys. A 729, pp. 3-128 (2003).
** National Nuclear Data Center, Brookhaven National Laboratory. Information extracted from the NuDat 2.1 database (retrieved Sept. 2005).
** David R. Lide (ed.), Norman E. Holden in CRC Handbook of Chemistry and Physics, 85th Edition, online version. CRC Press. Boca Raton, Florida (2005). Section 11, Table of the Isotopes.

## Referències

* ↑ Erwann Rault, Stefaan Vandenberghe, Roel Van Holen, Jan De Beenhouwer, Steven Staelens, Ignace Lemahieu «Comparison of Image Quality of Different Iodine Isotopes (I-123, I-124, and I-131)» (abstract). Cancer Biotherapy & Radiopharmaceuticals, 22, 3, 2007, pàg. 423–430. DOI: 10.1089/cbr.2006.323.
Index de pàgines d'isòtops · Taula de núclids :
| Isòtop més lleuger | Isòtop actual | Isòtop més pesant |
| Isòtops del tel·luri | Isòtops del iode | Isòtops del xenó |