OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Escut d'Ucraïna

L'escut d'Ucraïna és el tradicional trident d'or (en ucraïnès тризуб, trízub) en camper d'atzur. Aquests esmalts són els mateixos colors de la bandera estatal. Es va adoptar de forma oficial el 1992.

## El trízub

El trident ucraïnès és un símbol de més de mil anys d'antiguitat, provinent del senyal de la dinastia ruríkida: el trízub ja apareix a les monedes d'or i de plata del príncep Vladímir el Gran (980-1015). També es troba als maons de l'església dels Delmes de Kíev, a les teules de la catedral de la Dormició de Volodímir i en pedres d'altres esglésies, castells i palaus, igual com en peces de ceràmica, armes, anells, medallons, segells i manuscrits. Com que va tenir un ús tan extens va anar evolucionant en la seva representació (se n'han documentat dos centenars de variants), tot i mantenir l'estructura bàsica.
No se sap ben bé què representa aquest símbol, si bé molts historiadors coincideixen que es pot tractar d'un falcó estilitzat o algun altre tòtem de la primera dinastia governant dels ruríkides. Cap al segle xi fou substituït per la tradició cristiana d'utilitzar imatges de sants (especialment sant Jordi i sant Miquel), entesos com a protectors de la família governant, i més endavant per imatges de la cultura i l'heràldica de Galítsia i dels cosacs. No fou considerat símbol nacional fins al 1917, quan un dels principals historiadors ucraïnesos, Mikhailo Hruixevski, va proposar d'adoptar-lo com a tal (juntament amb altres elements, com ara la ballesta, l'arc o un cosac amb mosquet, imatges de significat cultural i heràldic en la història d'Ucraïna). El 22 de març de 1918, el Parlament (o Tsentralna Rada) el va adoptar com a escut oficial de la República Popular d'Ucraïna, de durada efímera.

## El gran escut d'armes

El gran escut d'armes no s'ha arribat a adoptar mai de manera oficial, si bé s'ha publicat en diverses fonts heràldiques. En aquesta variant, l'escut d'atzur amb el trident d'or és flanquejat pel lleó de Galítsia a la destra i un cosac amb el vestit tradicional, armat amb un mosquet, símbol de l'estat cosac de l'Hetmanat, a la sinistra. Està timbrat amb la corona de Vladímir el Gran, símbol de la sobirania ucraïnesa, i decorat al capdavall amb una cinta amb els colors de la bandera, unes espigues de blat i uns fruits de la variant local del marfull. No s'ha aprovat perquè necessita una majoria de dos terços al Parlament ucraïnès, a la qual no s'arriba per la reticència que hi mostren els comunistes i els partits prorussos.

## Escuts usats històricament

* Escut del Principat de Kíev, basat en la moneda de Vladímir el Gran (segles x-xi)
* Escut de l'Hetmanat cosac (1649-1764)
* Escut de la República Popular d'Ucraïna (1918-1920)
* Escut de l'RSS d'Ucraïna, en la seva tercera variant (1949-1991)

## Vegeu també

* Bandera d'Ucraïna
# Arsilda, regina di Ponto

Arsilda, regina di Ponto és un dramma per musica en tres actes del compositor Antonio Vivaldi amb un llibret de Domenico Lalli. És la quarta òpera de Vivaldi, i es va estrenar al Teatro Sant'Angelo de Venècia el 27 d'octubre o 28 d'octubre de 1716. Les publicacions de l'època asseguren que fou rebuda amb gran èxit, per la qual cosa es devia representar, com a mínim, a la cort de Kassel i probablement a Dresden. L'òpera estava dedicada al comte Giacomo Brivio di Brochles.
Aquest treball es cataloga dins de la primera fase de l'activitat operística de Vivaldi, en un moment de la història de l'òpera veneciana en què es tancava una època dominada per compositors com Carlo Francesco Pollarolo, Antonio Lotti i Francesco Gasparini, els treballs dels quals estaven fets amb els patrons del segle anterior.
Durant els anys 1714 i 1715 la reputació de Vivaldi com a compositor i empresari anava creixent entre els teatres venecians (principalment al Sant'Angelo) a pesar de les dificultats que plantejava el fet de treballar en una ciutat aristocràtica i conservadora en la qual el teatre era controlat pels patricis. Tot i que havia acabat la composició d'Arsilda el 1715, per culpa de friccions amb la direcció del teatre i amb altres empresaris operístics, Vivaldi va sotmetre l'obra a una revisió exhaustiva tant en l'aspecte musical com pel que fa al llibret per tal d'evitar l'acció de la censura.

## Referències

* ↑ Vivaldi: Arsilda, Regina Di Ponto
Òperes d'Antonio Vivaldi :
Ottone in villa (1713)
Orlando finto pazzo (1714)
Nerone fatto Cesare (1715)
Arsilda, regina di Ponto (1716)
La costanza trionfante (1716)
L'incoronazione di Dario (1717)
Tieteberga (1717)
Armida al campo d'Egitto (1718)
Scanderbeg (1718)
Teuzzone (1719)
Tito Manlio (1719)
La verità in cimento (1720)
La Silvia (1721)
Ercole su'l Termodonte (1723)
Dorilla in Tempe (1726)
Farnace (1727)
Orlando furioso (1727)
Siroe, re di Persia (1727)
Ipermestra (1727)
Rosilena ed Oronta (1728)
Atenaide (1729)
Argippo (1730)
La fida Ninfa (1732)
Motezuma (1733)
L'Olimpiade (1734)
Bajazet (1735)
Griselda (1735)
L'Adelaide (1735)
Catone in Utica (1737)
Rosmira (1738)
L'oracolo in Messenia (1738) :
Llista d'obres de Vivaldi :
# Gratkorn

Gratkorn és una localitat del districte de Graz-Umgebung, a l' estat d'Estíria, Àustria, amb una població estimada a principi de l'any 2018 de 7.892 habitantes .
Està ubicada al centre de l'estat, prop de la ciutat de Graz —la capital de l'estat— i del riu Mura —un afluent del riu Drava, que al seu torn, ho és del Danubi.

## Població

Població històrica :
| Any | Pop. | ±% |
| 1869 | 1,639 | — |
| 1880 | 2,271 | +38.6% |
| 1890 | 3,436 | +51.3% |
| 1900 | 4,055 | +18.0% |
| 1910 | 4,373 | +7.8% |
| 1923 | 4,437 | +1.5% |
| 1934 | 4,501 | +1.4% |
| 1939 | 4,539 | +0.8% |
| 1951 | 4,970 | +9.5% |
| 1961 | 5,287 | +6.4% |
| 1971 | 6,054 | +14.5% |
| 1981 | 6,112 | +1.0% |
| 1991 | 6,113 | +0.0% |
| 2001 | 6,625 | +8.4% |
| 2011 | 7,519 | +13.5% |

## Referències

* ↑ Citypopulation.de Estadísticas del distrito de Graz-Umgebung. Consultado el 25 de julio de 2018.
* ↑ «Suche» (en alemany). STATISTIK AUSTRIA. [Consulta: 26 febrer 2024].

## Enllaços externs

* «Turismo en Gratkorn: Que visitar en Gratkorn, Austria 2024» (en castellà). Tripadvisor. [Consulta: 26 febrer 2024].
# Chthonerpeton onorei

Chthonerpeton onorei és una espècie d'amfibi Gimnofió de la família Typhlonectidaeendèmica de l'Equador que habita en montans secs, rius, pantans, aiguamolls d'aigua dolça, cursos d'aigua dolça intermitents, pastures, zones d'irrigació, terres agrícoles inundades en algunes estacions, canals i dics.

## Referències

* 1 2 «Chthonerpeton onorei Nussbaum, 1986» (en castellà). GBIF | Global Biodiversity Information Facility. [Consulta: 9 gener 2025].
* 1 2 «El Reventador Caecilian (Chthonerpeton onorei)» (en anglès). UICN Red List. [Consulta: 9 gener 2025].
* ↑ «Chthonerpeton onorei Nussbaum, 1986 | Amphibian Species of the World» (en anglès). American Museum of Natural History. [Consulta: 9 gener 2025].
* ↑ «AmphibiaWeb - Chthonerpeton onorei». [Consulta: 9 gener 2025].
# Betum (pasta)

El betum és una pasta obtinguda de la fusió de diversos tipus de ceres dures i parafina amb la incorporació de dissolvents. S'utilitza per a enllustrar el calcer fet de cuir animal.
Actualment molts dels productes que s'utilitzen per a la neteja del calçat no corresponen a la definició de betum, puix que ni són en forma de pasta ni els seus components són les ceres.

## Referències

* ↑ Diccionario de Arte I. Barcelona: Spes Editorial SL (RBA), 2003, p.58. ISBN 84-8332-390-7 [Consulta: 12 novembre 2014].
# Sinema

Un sinema (prové del mot llatí syn, junts, i del mot grec nēma, fils) és un tipus de conidioma format per un grup més o menys compacte de conidiòfors erectes, de vegades fusionats en la base i oberts per l'extrem, els quals produeixen conidis en l'àpex i en els costats.

## Referències

* ↑ «List of Prokaryotic names with Standing in Nomenclature» (en anglès).
* ↑ «Merriam webster: synnema» (en anglès).
* ↑ «Apunts de Micología» (en castellà).
* ↑ Aguilella Palasi, Antoni. Diccionari de Botànica. primera. Universitat de València, 2004, p. 375. ISBN 9788437086392.
# Circumscripció proporcional de Kanto meridional

La Circumscripció proporcional de Kanto meridional o bloc proporcional de Kanto meridional (japonès: 比例南関東ブロック, Hirei Minami Kantō burokku) és una de les onze circumscripcions electorals de representació proporcional de la Cambra de Representants del Japó, a la Dieta Nacional del Japó. El seu àmbit son les prefectures de Chiba, Yamagata i Kanagawa. A partir de l'introducció del vot proporcional, el districte va elegir 23 diputats en les eleccions de 1996. Aquest nombre va baixar les eleccions següents i va augmentar fins que va tornar el 2024 als 23 escons.

## Representants

| Candidatura | Candidatura | Candidatura | 1996 | 2000 | 2003 | 2005 | 2009 | 2012 | 2014 | 2017 | 2021 | 2024 |
| | Partit Liberal Democràtic | PLD | 7 | 6 | 8 | 10 | 6 | 6 | 8 | 8 | 9 | 7 |
| | Partit Democràtic Constitucional | PDC | - | - | - | - | - | - | - | 5 | 5 | 6 |
| | Partit Democràtic Popular | PDP | - | - | - | - | - | - | - | - | 1 | 3 |
| | Kōmeitō | KMT | - | 3 | 3 | 3 | 2 | 2 | 3 | 2 | 1 | 1 |
| | Partit Comunista del Japó | PCJ | 3 | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 | 3 | 2 | 1 | 1 |
| | Reiwa Shinsengumi | Rei | - | - | - | - | - | - | - | - | 1 | 1 |
| | Nippon Ishin no Kai | Ishin | - | - | - | - | - | 5 | 4 | 1 | 3 | 2 |
| | Sanseitō | San | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 1 |
| | Partit Socialdemòcrata | PSD | 1 | 2 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Partits desapareguts |||||||||||||
| | Partit Democràtic | PD | 5 | 6 | 9 | 7 | 11 | 4 | 4 | - | - | - |
| | Partit de la Nova Frontera | PNF | 7 | - | - | - | - | - | - | - | - | - |
| | El Vostre Partit | VP | - | - | - | - | 1 | 3 | - | - | - | - |
| | Partit del Futur del Japó | PFJ | - | - | - | - | - | 1 | 0 | - | - | - |
| | Partit Liberal | PL | - | 2 | - | - | - | - | - | - | - | - |
| | Partit de l'Esperança | PE | - | - | - | - | - | - | - | 4 | - | - |
| Total | Total | Total | 23 | 21 | 22 | 22 | 22 | 22 | 22 | 22 | 22 | 23 |

## Referències

* ↑ «自民復調、首相続投へ». Asahi Shinbun, 21-10-1996.
* ↑ «House of representatives 2000 election» (en japonès). Election resources. [Consulta: 9 novembre 2024].
* ↑ «衆議院議員総選挙・最高裁判所裁判官国民審査結果調» (en japonès). 総務省自治行政局選挙部, 09-11-2003. [Consulta: 9 novembre 2024].
* ↑ «衆議院議員総選挙・最高裁判所裁判官国民審査結果調» (en japonès). 総務省自治行政局選挙部, 11-09-2005. [Consulta: 9 novembre 2024].
* ↑ «衆議院議員総選挙・最高裁判所裁判官国民審査結果調» (en japonès). 総務省自治行政局選挙部, 30-08-2009. [Consulta: 9 novembre 2024].
* ↑ «衆議院議員総選挙・最高裁判所裁判官国民審査結果調» (en japonès). 総務省自治行政局選挙部, 21-12-2021. [Consulta: 9 novembre 2024].
* ↑ «衆議院議員総選挙・最高裁判所裁判官国民審査結果調» (en japonès). 総務省自治行政局選挙部, 19-12-2014. [Consulta: 9 novembre 2024].
* ↑ «衆議院議員総選挙・最高裁判所裁判官国民審査結果調» (en japonès). 総務省自治行政局選挙部, 27-10-2017. [Consulta: 9 novembre 2024].
* ↑ «衆議院議員総選挙・最高裁判所裁判官国民審査結果調» (en japonès). 総務省自治行政局選挙部, 09-11-2021. [Consulta: 9 novembre 2024].
* ↑ «衆議院議員総選挙・最高裁判所裁判官国民審査結果調» (en japonès). 総務省自治行政局選挙部, 01-11-2024. [Consulta: 9 novembre 2024].
* ↑ S'inclouen els resultats del Partit de la Restauració del Japó i del seu successor del mateix nom (en japonés) a partir de 2014
* ↑ S'inclouen els resultats del Partit Democràtic (1996-1998) i del seu successor del mateix nom (1998-2014)
# Ciclisme als Jocs Olímpics d'Estiu de 1932 - Quilòmetre contrarellotge

La competició del quilòmetre contrarellotge fou una de les quatre proves del programa olímpic de ciclisme en pista dels Jocs Olímpics d'Estiu de Los Angeles de 1932. La competició es va disputar l'1 d'agost de 1932, amb la presència de 9 ciclistes procedents de 9 nacions diferents. La cursa consistia en un esprint de 1.000 metres.
La competició consistia en una contrarellotge a la pista, on cada ciclista competia individualment per intentar aconseguir el millor temps. Cada ciclista corria un quilòmetre amb la sortida parada.

## Medallistes

| Or | Plata | Bronze |
| Dunc Gray (AUS) | Jacobus Egmond (NED) | Charles Rampelberg (FRA) |

## Resultats

| Posició | Nom | País | Volta 1 | Volta 2 | Temps | Notes |
| 1 | Dunc Gray | Austràlia | 27.7 | 52.5 | 1:13.0 | OR |
| 2 | Jacques van Egmond | Països Baixos | 30.2 | 54.6 | 1:13.3 | |
| 3 | Charles Rampelberg | França | 27.9 | 52.4 | 1:13.4 | |
| 4 | William Harvell | Regne Unit | 28.6 | 54.3 | 1:14.7 | |
| 4 | Luigi Consonni | Itàlia | 27.9 | 53.2 | 1:14.7 | |
| 6 | Lew Rush | Canadà | 28.1 | 54.1 | 1:15.6 | |
| 7 | Harald Christensen | Dinamarca | 29.5 | 55.0 | 1:16.0 | |
| 8 | Bernard Mammes | Estats Units | 29.0 | 56.0 | 1:18.0 | |
| 9 | Ernesto Grobet | Mèxic | 31.9 | 1:00.1 | 1:25.2 | |

## Referències

* ↑ «Cycling at the 1932 Los Angeles Summer Games: Men's 1,000 metres Time Trial». sports-reference.com. Arxivat de l'original el 18 April 2020. [Consulta: 7 juliol 2014].
* 1 2 «1,000 metres Time Trial, Men - Olympedia».
* ↑ X Olympiade Committe. «Cycling». A: Official Report of the Olympic Games (en anglès), 1933 [Consulta: 7 març 2014].
# IEEE P802.1p

IEEE P802.1p va ser un grup de tasques actiu des del 1995 fins al 1998, responsable d'afegir l'acceleració de la classe de trànsit i el filtratge dinàmic de multidifusió a l'estàndard IEEE 802.1D. El grup de treball va desenvolupar un mecanisme per implementar la qualitat de servei (QoS) a nivell de control d'accés als mitjans (MAC). Tot i que aquesta tècnica es coneix comunament com a IEEE 802.1p, el treball del grup amb les noves classes de prioritat i el Protocol de registre d'atributs genèrics (GARP) no es va publicar per separat, sinó que es va incorporar a una revisió important de l'estàndard, IEEE 802.1D- 1998, que posteriorment es va incorporar a l'estàndard IEEE 802.1Q-2014. El treball també va requerir una breu esmena que ampliava la mida de trama de l'estàndard Ethernet en quatre bytes que es va publicar com a IEEE 802.3ac el 1998.
La tècnica QoS desenvolupada pel grup de treball, també coneguda com a classe de servei (CoS), és un camp de 3 bits anomenat Priority Code Point (PCP) dins d'una capçalera de trama Ethernet quan s'utilitzen trames etiquetades VLAN tal com defineix IEEE 802.1Q. Especifica un valor de prioritat entre 0 i 7 inclosos que poden ser utilitzats per disciplines de QoS per diferenciar el trànsit.

## Nivells de prioritat

Hi ha vuit classes diferents de servei disponibles tal com s'expressen a través del camp PCP de 3 bits en una capçalera IEEE 802.1Q afegida a la trama. La manera com es tracta el trànsit quan s'assigna a una classe en particular no està definida i es deixa a la implementació. L'IEEE, però, ha fet algunes recomanacions àmplies:
| Valor PCP | Prioritat | Acrònim | Tipus de trànsit |
| 1 | 0 (el més baix) | BK | Fons |
| 0 | 1 (per defecte) | SER | El millor esforç |
| 2 | 2 | EE | Excel·lent esforç |
| 3 | 3 | CA | Aplicacions crítiques |
| 4 | 4 | VI | Vídeo, latència < 100 ms i fluctuació |
| 5 | 5 | VO | Veu, latència < 10 ms i fluctuació |
| 6 | 6 | I C | Control d'Internet |
| 7 | 7 (el més alt) | NC | Control de xarxa |
Tingueu en compte que les recomanacions anteriors estan vigents des de l'IEEE 802.1Q-2005 i es van revisar a partir de les recomanacions originals de l'IEEE 802.1D-2004 per adaptar-se millor als serveis diferenciats per a xarxes IP.

## Referències

* ↑ «802.1Q-2014 - Bridges and Bridged Networks» (en anglès). IEEE.
* 1 2 «P802.1DP – TSN for Aerospace Onboard Ethernet Communications |» (en anglès). [Consulta: 19 novembre 2023].
* ↑ «IEEE P802.1DP Outline Proposal» (en anglès). [Consulta: 19 novembre 2023].
# Festa dels Masos de Torroella de Montgrí i l'Estartit

La Festa dels Masos de Torroella de Montgrí i l'Estartit, o Festa de Santa Maria dels Masos, és una festa popular que se celebra el 8 de setembre (dia de les marededéus trobades), en honor de santa Maria, patrona dels masos, a l'ermita de Santa Maria del Mar (també anomenada Santa Maria del Masos), al municipi de Torroella de Montgrí (Baix Empordà). El programa d'actes de la festa inclou una missa, un concert i ballada de sardanes i altres activitats, com dinar o berenar de germanor, i antigament un ball d'envelat.

## Història

A principis del segle XX, la família Mascort, propietària de l'ermita de Santa Maria del Mar, organitzava els actes religiosos de la festa, mentre que una comissió que representava els habitants dels masos, organitzava els actes lúdics, financiats per la majoria de masos, i els músics de l'orquestra dinaven en diferents masos. La missa tenia lloc a l'ermita de Santa Maria del Mar, normalment oficiat pel rector de la parròquia de l'Estartit, on es cantaven els goigs en honor de sant Maria i també de sant Galderic. Les sardanes es tocaven al davant de l'ermita o a l'era del mateix mas. Els balls es realitzaven en un envelat llogat, que s'instal·lava en un camp del mas.
Durant la Guerra Civil espanyola la festa s'intorrumpé, i l'ermita va ser saquejada i cremada el juliol de 1936. En la postguerra es va reprendre la festa, però poc després sorgiren discrepàncies entre els masos propers a Torroella de Montgrí i els propers a l'Estartit, i es van arribar a crear dues comissions organitzadores que van realitzar programacions festives diferents per als masos propers a l'un o l'altre nucli, provocant això un declivi de les festa, que cap als anys 1970 els actes es limitaven a la missa i la ballada de sardanes. El 1979 un litigi per la propietat de l'ermita, que el Bisbat de Girona havia inscrit en el registre de la propietat al seu favor, i que el Tribunal Suprem va donar la raó a la família Mascort, va motivar que es deixés de celebrar la missa a l'ermita de santa Maria i es traslladés durant molts anys a l'església de Santa Anna de l'Estartit. El 1979 la comissió dels masos va deixar de constituir-se, i la família Mascort es va fer càrrec de la festa. Els terrenys al voltant de l'ermita es van transformar en un càmping, i la participació a la festa va començar a disminuir. El 2004 es va constituir l'Associació de Masos de Torroella de Montgrí i l'Escala (AMTE), que juntament amb la família Mascort van revitalitzar la festa, el 2005 la missa es va tornar a celebrar a l'ermita de Santa Maria del Mar. Actualment la festa es celebra el cap de setmana més proper al 8 de setembre.

## Referències

* 1 2 3 Serra, Joan. Els masos del Montgrí. Torroella de Montgrí: Can Quintana. Museu de la Mediterrània, novembre 2010, p. 179-181.
* ↑ «La Festa dels Masos de Torroella i l’Estartit pren en relleu de la Festa Major de Sant Genís». Revista del Baix Empordà, 31-08-2021.
* ↑ «Festa dels Masos de Torroella de Montgrí i l'Estartit». Diari de Girona, 10-09-2022.
# Garding, Kirchspiel

Garding, Kirchspiel és una ciutat del districte de Nordfriesland, dins l'Amt Eiderstedt, a l'estat alemany de Slesvig-Holstein. Està situada a uns 12 km a l'oest de Tönning a la península d'Eiderstedt i envolta la ciutat de Garding.
# Circumscripció proporcional de Kyushu

La Circumscripció proporcional de Kyushu o bloc proporcional de Kyushu (japonès: 比例九州ブロック, Hirei Kyūshū burokku) és una de les onze circumscripcions electorals de representació proporcional de la Cambra de Representants del Japó, a la Dieta Nacional del Japó. El seu àmbit son les prefectures de Fukuoka, Saga, Nagasaki, Ōita, Miyazaki, Kagoshima i Okinawa. A partir de l'introducció del vot proporcional, el districte va elegir 23 diputats en les eleccions de 1996. En 2000 va perdre dos escons. El 2017 aquest nombre es va reduir fins els 20 representants.

## Representants

| Candidatura | Candidatura | Candidatura | 1996 | 2000 | 2003 | 2005 | 2009 | 2012 | 2014 | 2017 | 2021 | 2024 |
| | Partit Liberal Democràtic | PLD | 9 | 7 | 8 | 9 | 7 | 7 | 8 | 7 | 8 | 7 |
| | Partit Democràtic Constitucional | PDC | - | - | - | - | - | - | - | 3 | 4 | 4 |
| | Partit Democràtic Popular | PDP | - | - | - | - | - | - | - | - | 1 | 2 |
| | Kōmeitō | KMT | - | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 4 | 3 | 4 | 3 |
| | Partit Comunista del Japó | PCJ | 2 | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | 1 | 1 | 1 |
| | Reiwa Shinsengumi | | - | - | - | - | - | - | - | - | 0 | 1 |
| | Nippon Ishin no Kai | Ishin | - | - | - | - | - | 4 | 3 | 1 | 2 | 1 |
| | Sanseitō | San | - | - | - | - | - | - | - | - | - | 1 |
| | Partit Socialdemòcrata | PSD | 2 | 3 | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 |
| Partits desapareguts |||||||||||||
| | Partit Democràtic | PD | 3 | 4 | 7 | 7 | 9 | 3 | 3 | - | - | - |
| | Partit de la Nova Frontera | PNF | 7 | - | - | - | - | - | - | - | - | - |
| | El Vostre Partit | VP | - | - | - | - | 0 | 1 | - | - | - | - |
| | Partit del Futur del Japó | PFJ | - | - | - | - | - | 1 | 0 | - | - | - |
| | Partit Liberal | PL | - | 2 | - | - | - | - | - | - | - | - |
| | Partit de l'Esperança | PE | - | - | - | - | - | - | - | 4 | - | - |
| Total | Total | Total | 23 | 21 | 21 | 21 | 21 | 21 | 21 | 20 | 20 | 20 |

## Referències

* ↑ «自民復調、首相続投へ». Asahi Shinbun, 21-10-1996.
* ↑ «House of representatives 2000 election» (en japonès). Election resources. [Consulta: 9 novembre 2024].
* ↑ «衆議院議員総選挙・最高裁判所裁判官国民審査結果調» (en japonès). 総務省自治行政局選挙部, 09-11-2003. [Consulta: 9 novembre 2024].
* ↑ «衆議院議員総選挙・最高裁判所裁判官国民審査結果調» (en japonès). 総務省自治行政局選挙部, 11-09-2005. [Consulta: 9 novembre 2024].
* ↑ «衆議院議員総選挙・最高裁判所裁判官国民審査結果調» (en japonès). 総務省自治行政局選挙部, 30-08-2009. [Consulta: 9 novembre 2024].
* ↑ «衆議院議員総選挙・最高裁判所裁判官国民審査結果調» (en japonès). 総務省自治行政局選挙部, 21-12-2021. [Consulta: 9 novembre 2024].
* ↑ «衆議院議員総選挙・最高裁判所裁判官国民審査結果調» (en japonès). 総務省自治行政局選挙部, 19-12-2014. [Consulta: 9 novembre 2024].
* ↑ «衆議院議員総選挙・最高裁判所裁判官国民審査結果調» (en japonès). 総務省自治行政局選挙部, 27-10-2017. [Consulta: 9 novembre 2024].
* ↑ «衆議院議員総選挙・最高裁判所裁判官国民審査結果調» (en japonès). 総務省自治行政局選挙部, 09-11-2021. [Consulta: 9 novembre 2024].
* ↑ «衆議院議員総選挙・最高裁判所裁判官国民審査結果調» (en japonès). 総務省自治行政局選挙部, 01-11-2024. [Consulta: 9 novembre 2024].
* ↑ S'inclouen els resultats del Partit de la Restauració del Japó i del seu successor del mateix nom (en japonés) a partir de 2014
* ↑ S'inclouen els resultats del Partit Democràtic (1996-1998) i del seu successor del mateix nom (1998-2014)
# Escut de Sèrbia

L'escut de Sèrbia són les armories de l'antiga dinastia Obrenović, que foren adoptades per primera vegada el 1882 i tornades a adoptar el 2004.

## Descripció

S'hi representa l'àguila bicèfala de la Casa de Nemanjić (la qual va agafar l'àguila dels Paleòlegs de l'Imperi Romà d'Orient) amb la creu sèrbia, símbol nacional usat pels diversos estats serbis i l'Església Ortodoxa Sèrbia des del segle xii.
Tot i que actualment Sèrbia és una república, el nou escut d'armes reprèn la corona reial de l'antiga monarquia sèrbia com a símbol de sobirania. Diversos estats de l'Europa de l'Est han recuperat la corona en el seu emblema estatal per recordar la seva herència històrica, tot i tenir règims republicans, com ara Rússia, Polònia o Hongria.

## Blasonament

De gules, una àguila bicèfala d'argent becada, lampassada i armada d'or, acostada de dues flors de lis d'or al peu, a banda i banda de la cua de l'àguila; aquest és el símbol de l'Estat serbi. Damunt el pit de l'àguila, un escussó amb el senyal nacional serbi: de gules, una creu plena d'argent; en cadascun dels quarters, un pedrenyal d'argent posat en pal i amb les dents mirant enfora. Per timbre, una corona reial.
El tot damunt un mantell de gules folrat d'ermini i embellit d'or, timbrat amb la corona reial.

## Versions de l'escut

De l'escut n'hi ha una versió completa, amb el mantell coronat, i una de simplificada, coneguda en serbi amb el nom de kokarda i que apareix, per exemple, a la part central de la bandera estatal, desplaçat cap a l'esquerra.
* Versió completa
* Versió simplificada o kokarda (a partir del 2004)

## Escuts històrics

* Escut del Principat de Sèrbia (1835-1882)
* Escut del Regne de Sèrbia (1882-1918)
* Escut del Sèrbia de Nedić (1941-1944), estat titella de l'Alemanya nazi
* Escut de la República Socialista de Sèrbia (1947-1990) i de la República de Sèrbia (1990-2004)

## Vegeu també

* Bandera de Sèrbia