OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# 188 aC

El 188 aC va ser un any del calendari romà prejulià. Durant la República i l'Imperi Romà, era conegut com a any del consolat de Salinàtor i Messal·la (o també any 566 ab urbe condita o de la fundació de la ciutat). L'ús del nom «188 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini va ser el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

## Esdeveniments
### Imperi Selèucida

* Tractat d'Apamea. Un tractat de pau entre la República Romana i Antíoc III, governant de l'Imperi Selèucida que serveix per tancar la Guerra Romano-Síria. Després de les victòries dels romans en la Batalla de les Termòpiles (el 191 aC), i en la batalla de Magnèsia (el 190 aC), i de les victòries navals de Roma i Rodes enfront de la marina selèucida, el procònsol Gneu Manli Vulsó conclou formalment el tractat i arranja la situació.
* Pel Tractat d'Apamea, Antíoc II paga 15.000 talents d'indemnització, ha d'entregar Hanníbal Barca als romans (però Hanníbal s'escapa a Bitínia), i renúncia als territoris de la part nord de les Muntanyes del Taure.
* Èumenes II de Pèrgam, aliat dels romans, rep per aquest Tractat, Mísia, Lídia, les dues Frígies i Licaònia a més de la ciutat de Lisimàquia i el Quersonès Traci.

### Àsia Menor

* Artàxias I funda el Regne d'Armènia. S'inicia la dinastía dels Artàxides.

### Antiga Grècia

* Filopemen, estrateg de la Lliga Aquea, conquereix Esparta, en fa enderrocar les muralles i ven com a esclaus els ciutadans que no havien fugit. Aboleix les lleis de Licurg.

### Antiga Roma

* Aquest any són elegits cònsols Gai Livi Salinàtor i Marc Valeri Messal·la.
* Salinàtor rep la Gàl·lia com a província, i Messal·la la Ligúria. Cap dels dos cònsols va fer res de singular.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XXXIX, 6, 7
* ↑ Polibi. Història, XXXVIII, 42
* ↑ Polibi. Història, XXII, 27
* ↑ Plutarc. Vides paral·leles: Lucul·le, XIV, 31
* ↑ Titus Livi. Ab Urbe Condita, XXXIX, 49
* 1 2 Titus Livi. Ab Urbe Condita, XXXVIII, 35
# 85 aC

L'any 85 aC va ser un any del calendari romà prejulià. En aquell temps, era conegut com a any del consolat de Cinna i Carbó (o, més rarament, any 669 ab urbe condita o de la fundació de la ciutat). L'ús del nom «85 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini va ser el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

## Esdeveniments
### Antiga Grècia

* Gai Flavi Fímbria, que ha pres el comandament de l'exèrcit enviat contra Sul·la, obté algunes victòries sobre els generals de Mitridates VI Eupàtor i quan el rei del Pont ha de fugir, Fímbria el persegueix cap a Pèrgam i està a punt de capturar-lo a Pítana, però el retard de Lucul·le que dirigeix la flota, permet que el rei escapi. Fímbria inicia una guerra contra els aliats asiàtics de Mitridates i els partidaris de Sul·la, ocupa diverses ciutats, entre elles Ilium, presa amb traïdoria i destruïda molt cruelment. Devasta Àsia sense compassió i sotmet la major part del país.

### Antiga Roma

* Luci Corneli Cinna i Gneu Papiri Carbó són els cònsols d'aquest any.
* Quan Luci Valeri Flac, nomenat per Cinna cònsol sufecte l'any anterior (86 aC), mor a mans del seu legat Gai Flavi Fímbria, Corneli Cinna nomena cònsol a Papiri Carbó.
* Davant l'anunci de Sul·la, després del Tractat de Dardanos de la seva tornada a Roma, els dos cònsols mobilitzen el partit popular romà, arrepleguen diners, restauren la flota i ordenen vigilar les costes d'Itàlia. Sul·la escriu al Senat Romà des de Grècia i el senat decideix no tirar endavant les propostes dels cònsols fins a tenir noves notícies de Sul·la. Els cònsols estan disposats a obeir el senat però exigeixen la sortida de Roma dels ambaixadors de Sul·la. Es mobilitzen les legions per fer front a l'amenaça i es declaren innecessaris els comicis i Carbó i Cinna es proclamen cònsols per l'any següent (84 aC), per no veure's obligats a anar a Roma per fer l'elecció.

## Naixements

* Marc Juni Brut, un dels assassins de Juli Cèsar.
* Àcia, neboda de Juli Cèsar i mare d'August (data aproximada).

## Necrològiques

* Gai Juli Cèsar, pare de Juli Cèsar, mort sobtadament a Pisa mentre s'està vestint.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos: nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Plutarc. Vides paral·leles: Sul·la, XIII, 2, 23-25
* 1 2 Smith, William (ed.). «Carbo». A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. [Consulta: 23 gener 2025].
* ↑ Apià. Història de Roma XII: Mitridates 51
* ↑ Plutarc. Vides paral·leles: Brutus, XXIII, 5
* ↑ Suetoni. Vides dels dotze cèsars: Octavi, 94
* ↑ Suetoni. Vides dels dotze Cèsars: Juli Cèsar, 1
# Tompkinsville

Tompkinsville és una població dels Estats Units a l'estat de Kentucky. Segons el cens del 2000 tenia 2.660 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Tompkinsville tenia 2.660 habitants, 1.169 habitatges, i 702 famílies. La densitat de població era de 280,6 habitants/km².
Dels 1.169 habitatges en un 26,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 40,3% hi vivien parelles casades, en un 16,4% dones solteres, i en un 39,9% no eren unitats familiars. En el 37,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 18,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,16 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,84.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 21,9% tenia menys de 18 anys, un 8,5% entre 18 i 24, un 25,3% entre 25 i 44, un 21,9% de 45 a 60 i un 22,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 72,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 18.267 $ i la renda mediana per família de 23.361 $. Els homes tenien una renda mediana de 21.587 $ mentre que les dones 16.541 $. La renda per capita de la població era de 15.975 $. Entorn del 24,5% de les famílies i el 29% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Tompkinsville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Tompkinsville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Federació Pagana Internacional

La Federació Pagana Internacional és una de les majors organitzacions internacionals del neopaganisme juntament amb el Congrés Mundial de Religions Ètniques. Va ser fundada el 1977 i té la seu en Londres, Regne Unit. Lluita pels drets dels neopagans, per promoure la unitat entre tradicions paganes i educar al públic sobre la veritable naturalesa del paganisme. Publica la revista Alba Pagana.
Té comunitats membres a: Alemanya, Austràlia, Àustria, Bèlgica, Canadà, Escòcia, Espanya, Estats Units, França, Hongria, Irlanda, Itàlia, Mèxic, Països Baixos, Polònia, Portugal, República Txeca, Suècia, Sud-àfrica, Turquia i Regne Unit.

## Vegeu també

* Neopaganisme
* Comunitat Mundial de Budistes
* Consell Mundial d'Esglésies
* Congrés Mundial de Religions Ètniques
* Congrés Mundial Jueu
* Lliga Mundial Islàmica
* Parlament de les Religions del Món

## Referències

* ↑ Witches An Encyclopedia of Paganism and Magic. London, United Kingdom: Kyle Cathie Limited, 2000. ISBN 1-85626-385-1.
* ↑ «Pagans campaign for Census voice» (en anglès). BBC News, 27-02-2011.

## Enllaços externs

* Federació Pagana
* Internacional
# Apel·lació a la majoria

L'apel·lació a la majoria o argumentum ad populum (en llatí significa "dirigit al poble") és una fal·làcia lògica que implica respondre a un argument o a una afirmació referint-se a la suposada opinió que en té la gent en general o recórrer al "sentit comú" i d'altres generalitzacions, en lloc de l'argument per si mateix. Un argument ad populum, i per tant, fal·laç, té aquesta estructura:
* A afirma B
* Es diu que la majoria de la gent diu o afirma B
* Per tant, B és cert
Ad populum és una fal·làcia lògica també coneguda com a sofisma populista, pel fet que sol usar-se en discursos més o menys populistes. És d'ús habitual en els arguments de les discussions quotidianes. També s'utilitza a vegades en política i en els mitjans de comunicació encara que no és tan poderosa com l'argument ad hominem. Sol adquirir més credibilitat quan va acompanyada d'un sondeig o enquesta que protegeix l'afirmació fal·laç. Malgrat tot, és bastant subtil i per a orelles poc acostumades pot passar desapercebuda.

## Vegeu també

* Argument ad hominem

## Referències

* ↑ «Miguel Antonio Caro y la cultura de su época». Univ. Nacional de Colombia, 2002.
* ↑ «Argumentum ad Populum (Appeal to Numbers)». ThoughtCo.
* ↑ «Fal·làcies». www.xtec.cat. [Consulta: 12 febrer 2018].
# Maria Beatriu d'Àustria-Este

Beatriu d'Àustria-Este (Mòdena, 13 de febrer de 1824 - Görz, Imperi Austrohongarès, 18 de març de 1906) fou infanta d'Espanya i comtessa de Montizón, Arxiduquessa d'Àustria, princesa reial d'Hongria i de Bohèmia i princesa de la Casa dels Este amb el tractament d'altesa imperial.
Nascuda el 1824 a la ciutat de Mòdena, capital del petit ducat de Mòdena, essent filla del duc Francesc IV de Mòdena i de la princesa Maria Beatriu de Savoia. Beatriu era neta per via paterna de l'arxiduc Ferran d'Àustria-Este i de la princesa Maria Beatriu d'Este i per via materna del rei Víctor Manuel I de Sardenya i de l'arxiduquessa Maria Teresa d'Àustria-Este.
El dia 6 de febrer de 1847 contragué matrimoni a Mòdena amb l'infant Joan de Borbó, fill de l'infant Carles Maria Isidre de Borbó i de la infanta Maria Francesca de Portugal. La parella tingué dos fills:
* SAR l'infant Carles de Borbó, duc de Madrid, nat el 1848 a Laibach i mort el 1909 a Varese. Contragué matrimoni en dues ocasions, en primeres núpcies amb la princesa Margarida de Borbó-Parma i en segones núpcies amb la princesa Berta de Rohan.
* SAR l'infant Alfons de Borbó, duc de Sant Jaume, nat a Londres el 1849 i mort a Viena el 1936. Es casà amb la infant Maria Neus de Portugal.
Beatriu morí a la població austríaca de Görz el dia a l'edat de 81 anys.
# Jardelund

Jardelund (danès Jarlund) és un municipi de l'estat alemany de Slesvig-Holstein, a l'amt Schafflund al districte de Slesvig-Flensburg. Era una antiga fortificació per a defensar-se dels frisons. El 2022 tenia 302 habitants.

## Referències

* ↑ «Schleswig-Holstein (Germany): Cities and Communes in Counties» (en anglès), 13 juliol 2024. [Consulta: 15 març 2025].
# Cercle Tecnològic

El Cercle Tecnològic de Catalunya, més conegut com a Cercle Tecnològic, és una fundació privada sense ànim de lucre fundada el 2005 a Barcelona, que promou la transmissió de coneixement tecnològic, incentivar el talent i l'economia en aquest sector a Catalunya. Està integrada per una setantena d'empreses.
Entre els seus projectes més destacats hi ha l'elaboració del Baròmetre del sector tecnològic de Catalunya, un informe de referència al sector que inclou una mostra representativa del teixit empresarial i el seu impacte en l'economia i la societat. Des de la tardor de 2019 el seu president és Joan Ramon Barrera.

## Presidents

* Ginés Alarcón Martínez (2005 - 2009)
* Carles Flamerich (2009 - 2012)
* Jordi William (2012-2019)
* Joan Ramon Barrera (2019 - actualitat)

## Referències

* 1 2 «"Algunes polítiques del govern frenen infraestructures necessàries"». El Món, 19-12-2012. [Consulta: 20 abril 2024].
* ↑ «CERCLE TECNOLÒGIC – Coordinadora Catalana de Fundacions». [Consulta: 20 abril 2024].
* ↑ «Participa en el Baròmetre TIC 2024 | Xarxa Punt TIC», 05-03-2024. [Consulta: 20 abril 2024].
* ↑ Llagostera, Carlota Serra. «Els acomiadaments a les tecnològiques passen de llarg de Barcelona», 09-05-2023. [Consulta: 20 abril 2024].
* ↑ Llagostera, Carlota Serra. «El sector tecnològic ja suposa el 10% del PIB de Catalunya», 14-12-2022. [Consulta: 20 abril 2024].
* ↑ Casany, Roger. «Joan Ramon Barrera (CTecno): 'Barcelona necessita tenir una mirada a vint anys vista'». Vilaweb, 24-05-2019. [Consulta: 20 abril 2024].
* ↑ «Ginés Alarcón imparteix la lliçó inaugural del nou curs a l'ESUP». Universitat Pompeu Fabra, 01-10-2013. [Consulta: 15 juny 2024].
# 91 aC

L'any 91 aC va ser un any del calendari romà prejulià. En aquell temps, era conegut com a any del consolat de Cèsar i Filip (o, més rarament, any 663 ab urbe condita o de la fundació de la ciutat). L'ús del nom «91 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini va ser el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

## Esdeveniments
### Bitínia

* Nicomedes IV Filopàtor és rei de Bitínia a la mort del seu pare Nicomedes III Evèrgetes.

### República Romana

* Sext Juli Cèsar i Luci Marci Filip són elegits cònsols.
* Marc Livi Drus, tribú de la plebs, introdueix diverses Lleis frumentàries (Livia frumentaria i altres) per reconciliar el poble amb el partit senatorial o aristocràtic, que establieixen la distribució de gra, els repartiments de terreny públic i la implantació de noves colònies a Itàlia i a Sicília. El cònsol Filip, del partit popular, enemic personal de Drus, s'oposa a aquestes lleis entrant en conflicte amb el senat.
* Luci Licini Cras fa un dels seus millors discursos al senat, on diu que Marci Filip no pot ser el seu cònsol i que es nega a reconèixer-lo com a senador.
* Al fòrum hi ha grans violències quan Filip estableix diverses mesures per impedir l'adopció de les lleis de Drus. El tribú ordena d'empresonar al cònsol i l'ordre és executada amb gran violència. Filip resulta ferit i sagnant. S'aproven les lleis del tribú.
* Les lleis de Drus són una amenaça pel senat i Filip es reconcilia amb els senadors. Com que és àugur, emet un senatusconsultum declarant nul·les aquelles lleis per haver estat fetes contra els auspicis.
* L'assassinat de Drus és el detonant de la guerra social, entre Roma i els aliats itàlics.

## Naixements

* Emperador Xuan de Han.

## Necrològiques

* Marc Livi Drus, assassinat a casa seva.
* Luci Licini Cras, consol i orador.
* Nicomedes III Evèrgetes, rei de Bitínia.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* 1 2 Justí. Justini Historiarum Philippicarum. XXXVIII, 3-5
* 1 2 3 4 Smith, William (ed.). «Philippus, Marcius». A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. [Consulta: 7 gener 2025].
* ↑ Apià. Història de Roma: les guerres civils, I, 35
* 1 2 Ciceró, De oratore, III, 2-6
* ↑ Peake, Scott «A Note on the Dating of the Social War». Greece and Rome, 44, 2, 1997, pàg. 161. DOI: 10.1093/gr/44.2.161.
* ↑ Pirazzoli-T'Serstevens, Michèle; Bujard, Marianne; Chaussende, Damien. Les dynasties Qin et Han: 221 av. J.-C.-220 apr. J.-C. París: les Belles lettres, 2017. ISBN 978-2-251-44638-7.
# Ten Broeck

Ten Broeck és una població dels Estats Units a l'estat de Kentucky. Segons el cens del 2000 tenia 129 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Ten Broeck tenia 129 habitants, 47 habitatges, i 39 famílies. La densitat de població era de 207,5 habitants/km².
Dels 47 habitatges en un 38,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 78,7% hi vivien parelles casades, en un 2,1% dones solteres, i en un 17% no eren unitats familiars. En el 14,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 8,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,74 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,08.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,6% tenia menys de 18 anys, un 5,4% entre 18 i 24, un 16,3% entre 25 i 44, un 35,7% de 45 a 60 i un 17,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 46 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 108,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 134.063 $ i la renda mediana per família de 138.174 $. Els homes tenien una renda mediana de 100.000 $ mentre que les dones 82.038 $. La renda per capita de la població era de 51.593 $. Cap de les famílies estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Ten Broeck». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Ten Broeck». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Nebel (Amrum)

Nebel (frisó septentrional Neebel) és un dels municipis de l'illa d'Amrum (Illes Frisones) que forma part del districte de Nordfriesland, dins l'Amt Föhr-Amrum, a l'estat alemany de Slesvig-Holstein. Comprèn els llogarets de:
* Steenodde (Öömrag: Stianood, danès: Stenodde)
* Süddorf (Öömrag: Sössaarep, danès Sydtorp), ja documentat el 1446.
Segons el cens de 2022 te una població de 921 habitants.

## Galeria d'imatges

* Església
* Öömrang Hüs
* Casa típica
* Església St Clemens

## Referències

* ↑ «Schleswig-Holstein (Germany): Cities and Communes in Counties - Population Statistics, Charts and Map». citypopulation.de. [Consulta: 15 març 2025].

## Enllaços externs

* Web sobre Steenodde
* Web de l'Öömrang Hüs
# Bulbul verdós de Shelley

El Bulbul verdós de Shelley (Arizelocichla masukuensis) és una espècie d'ocell de la família dels picnonòtids (Pycnonotidae). Habita els boscos de les muntanyes del nord-est, centre i sud de Tanzània i nord de Malawi. El seu estat de conservació es considera de risc mínim.

## Taxonomia

Segons el Handook of the Birds of the World i la quarta versió de la BirdLife International Checklist of the birds of the world (Desembre 2019), el bulbul verdós de Shelley presenta quatre subespècies: (A.m. roehli, masukuensis, kakamegae i kungwensis). Tanmateix, en la llista mundial d'ocells del Congrés Ornitològic Internacional (versió 13.2, juliol 2023) les dos darreres subespècies es considera que conformen una espècie separada: Arizelocichla kakamegae.

## Referències

* ↑ «Bulbul verdós de Shelley». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia. Rev. 11 setembre 2023 (català)
* ↑ «Bulbuls» (en anglès). IOC World Bird List Version 13.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2023. [Consulta: 28 octubre 2023].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 613. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ BirdLife International. «Shelley's Greenbul. Arizelocichla masukuensis» (en anglès). Llista Vermella d'Espècies Amenaçades de la UICN. Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2017. [Consulta: 11 setembre 2023].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 615. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ «Bulbuls» (en anglès). IOC World Bird List Version 13.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2023. [Consulta: 28 octubre 2023].
# Elvira Menéndez de Melanda

Elvira Menéndez (Lleó, m. 1022) va ser reina consort de Lleó (v 1010-1022).
Filla del comte gallec Menendo González i la seva esposa Tutadomna, tutors d'Alfons V de Lleó. No es tenen dades sobre la infantesa i joventut. El 1013 va ser casada amb el rei, que va significar la recuperació i el reforçament de les relacions entre la monarquia i la noblesa gallega contra una possible rebel·lió dels nobles lleonesos.
Els fills del matrimoni van ser:
* Sança (1014-1067). Reina de Lleó.
* Beremund III (1017-1037). Rei de Lleó.

## Referències

* 1 2 3 Fernández del Pozo, José María. «Elvira Menéndez» (en castellà). Diccionario biográfico electrónico. Real Academia de la Historia. [Consulta: 28 desembre 2023].
* ↑ Durany Castrillo, Mercedes; Rodríguez González, María Carmen «El obispado de Astorga». Semata, vol. 15, 2003, pàg. 197.
# 96 aC

L'any 96 aC va ser un any del calendari romà prejulià. En aquell temps, era conegut com a any del consolat de Longí i Aenobarb (o, més rarament, any 658 ab urbe condita o de la fundació de la ciutat). L'ús del nom «96 aC» per referir-se a aquest any es remunta a l'alta edat mitjana, quan el sistema Anno Domini va ser el mètode de numeració dels anys més comú a Europa.

## Esdeveniments
### Àsia

* Seleuc VI es converteix en rei de l'Imperi Selèucida. Puja al poder i es proclama rei enfront del seu oncle Antíoc IX de Cízic, al que derrota en una batalla decisiva.

### Egipte

* Cleòpatra V Selene es casa amb Antíoc IX de Cízic, i quan aquest mor, amb el fill d'ell, Antíoc X Èusebes.

### Cirenaica

* Mor Ptolemeu Apió, que deixa el regne en herència al poble de Roma però el senat refusa el llegat i declara lliures les ciutats de Cirenaica.

### República Romana

* Gai Cassi Longí i Gneu Domici Aenobarb són elegits cònsols. Ciceró diu que Gai Cassi Longí va ser un dels que van arribar al consolat sense haver estat abans edil curul.

### Judea

* Alexandre Janeu ataca Gaza, defensada pel general Apol·lodot, que finalment mor assassinat per son germà Lisímac. Lisímac deixa que els jueus ocupin la ciutat. Alexandre Janeu la destrueix, massacrant a tots els seus habitants.

## Naixements

* Galèria Copiola, actriu que va viure més de 100 anys.

## Necrològiques

* Antíoc VIII, rei de l'Imperi Selèucida, assassinat a Antioquia.
* Ptolemeu Apió, que deixa el regne de Cirenaica al poble romà.

## Referències

* ↑ Funegan, Jack (et al.). Chronos, kairos, Christos : nativity and chronological studies. Winona Lake [IN]: Eisenbrauns, 1989, p. 115. ISBN 9780931464508.
* ↑ Smith, William (ed.). «Seleucus VI». A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. [Consulta: 30 desembre 2024].
* ↑ Green, Peter. The Hellenistic age: a short history. Nova York: Modern Library, 2008, p. 143. ISBN 9780812967401.
* ↑ Justí. Justini Historiarum Philippicarum, XXXIX, 5
* 1 2 Titus Livi. Epítom, LXX
* ↑ Smith, William (ed.). «Longinus, Cassius». A Dictionary of Greek and Roman biography and mythology. [Consulta: 30 desembre 2024].
* ↑ Atkinson, Kenneth. A history of the Hasmonean state: Josephus and beyond. Londres: T & T Clark, 2019, p. 119. ISBN 9780567686954.
* ↑ Plini el Vell. Naturalis Historia, VII, 49
* ↑ Justí. Justini Historiarum Philippicarum, XXXIX, 1-3