# Matriarcat

El matriarcat és el terme antropològic utilitzat per a definir la condició social en què les mares tenen autoritat suprema en llurs famílies, en què els membres femenins de la societat predominen en les posicions de poder i en què la posició de més poder serà ocupada per una dona. El terme "ginecocràcia" s'utilitza per a referir-se específicament al govern de les dones. El terme oposat és el patriarcat.
No hi ha evidència de societats en què existís una distribució desigual del poder entre homes i dones, i que aquestes tingueren preeminència sobre els homes; al contrari del que succeeix en el patriarcat, on els homes són els que posseeixen preeminència respecte de les dones. Les societats realment existents on les dones tenen un lloc diferent al patriarcal s'anomenen matrilineals, matrilocals o matrifocals.
El matriarcat és una combinació d'aquests factors i pot incloure el matrilinealisme i el matrilocalisme. La característica més important del matriarcat és que les dones es fan càrrec de la distribució dels béns productius de la societat. Aquesta característica és molt més forta que la matrilinealitat i la matrilocalitat perquè dona a les dones una posició d'influència en les societats.

## Etimologia

Etimològicament, prové del llatí māter (genitiu mātris), "mare" i del grec ἄρχειν arkhein, "governar". La noció de matriarcat va ser definida per Joseph-François Lafitau (1681–1746), que el va anomenar per primer cop ginécocratie. ginécocratie, que significa "govern de dones", ha estat utilitzat des del segle xvii, la paraula grega γυναικοκρατία es troba utilitzada per Aristòtil and Plutarc.

## Mitologia
### Amazones

Un matriarcat llegendari relacionat per diversos escriptors va ser la societat de les Amazones. Segons Phyllis Chesler, «a les societats amazòniques, les dones eren ... mares i les úniques líders polítiques i religioses de la seva societat», així com les úniques guerreres i caçadores; «les reines eren elegides» i pel que sembla «qualsevol dona podria aspirar i assolir la plena expressió humana.» Heròdot va informar que els sàrmates eren descendents de les amazones i escites, i que les seves femelles observaven els seus antics costums maternals, «freqüentment caçaven a cavall amb els seus marits; anaven a la guerra; i vestien el mateix vestit que els homes». A més, va dir Heròdot, «cap noia no es casaria fins que no hagués matat un home en batalla». Tot i que Estrabó era escèptic sobre la seva historicitat, les amazones van ser considerades històriques al llarg de l'Antiguitat tardana. Els autors medievals van continuar la tradició de localitzar les amazones al nord, Adam de Bremen situant-les al mar Bàltic i Paulus Diaconus al cor de Germània.

### Grècia

Robert Graves va suggerir que un mite va desplaçar mites anteriors que havien de canviar quan un canvi cultural important va portar el patriarcat a substituir un matriarcat.

### Mite i societat celtes

Segons Adler, «hi ha moltes proves de societats antigues on les dones tenien un poder més gran que en moltes societats actuals. Per exemple, els estudis de Jean Markale sobre les societats celtes mostren que el poder de les dones es reflectia no només en mites i llegendes, sinó també en codis legals relacionats amb el matrimoni, el divorci, la propietat i el dret a governar... tot i que això va ser enderrocat pel patriarcat.»

### Mite i societat basca

La hipòtesi del matriarquisme basc o teoria del matriarquisme basc és una proposta teòrica llançada per Andrés Ortiz-Osés que sosté que l'existència d'una estructura psicosocial centrada o enfocada en l'arquetip matriarcal-femení (mare/dona, que es troba en l'arquetip de la gran mare basca Mari, el seu precipitat com a projecció de la Mare Terra/natura) que «impregna, coagula i uneix el grup social basc tradicional d'una manera diferent dels pobles patriarcals indoeuropeus».
Aquesta concepció matriarcal mítica correspon a la concepció dels bascos, clarament reflectida en la seva mitologia. La Terra és la mare del Sol i de la Lluna, en comparació amb les concepcions patriarcals indoeuropees, on el sol es reflecteix com un Déu, numen o esperit masculí. A aquestes dues germanes es dedicaven oracions i salutacions a l'alba i al capvespre, quan van tornar al si de la Mare Terra.
El filòsof Franz-Karl Mayr argumentava que el fons arquetípic de la mitologia basca s'havia d'inscriure en el context d'un paleolític dominat per la Gran Mare, en el qual el cicle de Mari (deessa) i les seves metamorfosis ofereixen tot un simbolisme típic del context matriarcal-naturalista. Segons l'arquetip de la Gran Mare, això acostuma a estar relacionat amb els cultes a la fertilitat, com en el cas de Mari, que és el determinant de la fertilitat-fecunditat, la fabricant de la pluja o la calamarsa, aquella de les forces tel·lúriques de la qual depenen els cultius, en l'espai i el temps, la vida i la mort, la sort (gràcia) i la desgràcia.

### Amèrica del Sud

Bamberger (1974) examina diversos mites matriarcals de les cultures sud-americanes i conclou que retratar les dones d'aquest període matriarcal com a immorals sovint serveix per frenar les dones contemporànies d'aquestes societats, proporcionant motius per a l'enderrocament del patriarcat.

## En altres animals

El matriarcat també pot referir-se a espècies animals no humanes en les quals les femelles ocupen un estatus més alt i posicions jeràrquiques, com ara entre les hienes tacades, els elefantss, lemurs, rates talp nues, i bonobos. Aquestes jerarquies animals no han estat substituïdes pel patriarcat. Els especialistes també han descrit l'estructura social dels ramats de bisons europeus com un matriarcat: les femelles del grup el dirigeixen a mesura que tot el ramat les segueix a les zones de pastura. Encara que més pesats i més grans que les femelles, els mascles més vells i poderosos del bisont europeu solen complir el paper de satèl·lits que es mouen per les vores del ramat. A part de la temporada d'aparellament, quan comencen a competir entre ells, els toros de bisó europeu tenen un paper més actiu en el ramat només quan apareix un perill per a la seguretat del grup. En els bonobos, fins i tot el mascle més alt de vegades s'enfronta a l'agressió de les femelles. Les femelles bonobos asseguren els privilegis d'alimentació i desprenen confiança social mentre que els mascles generalment s'amaguen al marge. Les úniques excepcions són els mascles amb mares influents, de manera que fins i tot el rang entre els mascles està molt influenciat per les femelles. Les femelles també inicien viatges en grup.

## Referències

* ↑ Romaguera, Àlex «Entrevista a Anna Boyé: El matriarcat ens acosta a la societat ideal». La Directa, 29-11-2017, pàg. 32. Arxivat de l'original el 31 de desembre 2017 [Consulta: 31 desembre 2017].
* ↑ «matriarchy». A: .
* ↑ Edvard Westermarck (1921), The History of Human Marriage, Vol. 3, Londres: Macmillan, p. 108.
* ↑ Liddell, Henry George, & Robert Scott, An Intermediate Greek–English Lexicon, for γυναικοκρατία.
* ↑ Liddell, Henry George, & Robert Scott, A Greek–English Lexicon, for γυ^ναικο-κρα^τέομαι.
* ↑ West-Duran, Alan; Herrera-Sobek, María; Salgado, César A. Latino and Latina Writers: Cuban and Cuban American authors; Dominican and other authors; Puerto Rican authors. Volume 2 (en anglès). Charles Scribner's Sons, 2004, p. 354. ISBN 978-0-684-31294-1.
* 1 2 Chesler, 2005, p. 335–336.
* 1 2 Chesler, 2005, p. 336.
* ↑ «History of Iran: Histories of Herodotus, Book 4». www.iranchamber.com. [Consulta: 30 agost 2020].
* ↑ Estrabó, 5.504.
* ↑ Ukert, F. A., Die Amazonen (Abhandlungen der philosophisch-philologischen Classe der Königlich Bayerischen Akademie der Wissenschaften, 1849), 63.
* ↑ Murnaghan, Sheila «Myths of the Greeks: The Origins of Mythology in the Works of Edith Hamilton and Robert Graves». Classical Bulletin, vol. 84, 155, 2009, pàg. 81–89. CORE 129586594 ProQuest 222319111
* ↑ Adler, 2006, p. 196.
* ↑ José Miguel de Barandiarán. Euskal Herriko Mitoak. Gipuzkoako Kutxa, p. 63.
* ↑ Bamberger, Joan, The Myth of Matriarchy: Why Men Rule in Primitive Society, in M. Rosaldo & L. Lamphere, Women, Culture, and Society (Stanford, Calif.: Stanford University Press, 1974), p. 279.
* 1 2 Mirosław Androsiuk. «Leśnicy wołają żubry na siano». TVN Meteo, 26-01-2012. [Consulta: 2 desembre 2019].
* ↑ Vidya; Sukumar «Social and reproductive behaviour in elephants». Current Science, vol. 89, 7, 10-10-2005, pàg. 1200–1207. JSTOR: 24110972.
* ↑ Despard Estes, Richard. The Behaviour Guide to African Mammals. Berkeley and Los Angeles, California: University of California Press, 1991, p. 337. ISBN 0-520-08085-8.
* ↑ Angier, Natalie «Beware the Bonds of Female Bonobos». The New York Times, 10-09-2016.
* ↑ Marta Kądziela (Director) (2014-09-24). Ocalony Świat – odc. 2 – Leśny majestat [Saved World – Episode 2 – Forest Majesty] (Documentary). Polònia: TVP1.
* ↑ «Żubr dostał kosza, więc uciekł z pszczyńskiego rezerwatu» (en polonès). Dziennik Zachodni, 06-04-2010.
* ↑ «The Other Sister, Bonobos».

## Bibliografia

* Adler, Margot. Drawing Down the Moon: Witches, Druids, Goddess-Worshippers, and Other Pagans in America. Nova York, NY: Penguin Books, 2006. ISBN 978-0-14-303819-1.
* Chesler, Phyllis. Women and Madness. New York, NY: Palgrave Macmillan, 2005. ISBN 978-1-4039-6897-5.
Feminisme :
Dones
Noies
Feminitat
Sororitat :
Història :
Moviments :
Teoria feminista :