OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Ernesto Azzini

Ernesto Azzini (Rodigo, Llombardia, 17 d'octubre de 1885 – Milà, 14 de juliol de 1923) va ser un ciclista italià que fou professional entre 1907 i 1921. Era anomenat el dos metres per la seva gran alçada. Va morir de tuberculosi, com els seus dos germans Giuseppe i Luigi, també ciclistes professionals.
Durant els seus anys de professional va córrer als equips Atena, Legnano i Stucchi. Fou el primer italià a guanyar una etapa al Tour de França, el 1910. També guanyà dues etapes al Giro d'Itàlia.

## Palmarès

* 1906.
** 1r a la Milà-Verona
* 1907.
** 1r del Gran Premi Peugeot
** 2n a la Volta a Llombardia
* 1908
** 1r a la Milà-Verona
** 1r a la Copa del Re
** 1r a la Sanremo-Ventimiglia-Sanremo
** Vencedor d'una etapa al Giro de Sicília
* 1910.
** 1r de la Copa Savona
** Vencedor d'una etapa al Giro d'Itàlia i líder durant una etapa
** Vencedor d'una etapa al Tour de França
* 1912.
** 1r del Campionat de la U.S.Milanesa
** Vencedor d'una etapa al Giro d'Itàlia

### Resultats al Giro d'Itàlia

* 1909. 6è a la classificació general
* 1910. Abandona i vencedor d'una etapa. Maglia rosa durant una etapa
* 1911. Abandona
* 1912. 6è a la classificació general i vencedor d'una etapa

### Resultats al Tour de França

* 1910. 13è a la classificació general i vencedor d'una etapa

## Referències

* ↑ «AZZINI Ernesto». [Consulta: 4 setembre 2024].
* 1 2 ONLUS®, Museo del Ciclismo Associazione Culturale. «Museo del Ciclismo - Ernesto AZZINI» (en italià). [Consulta: 4 setembre 2024].
* ↑ «Coppi e la "bomba"», 22-01-2005.
* ↑ «Palmarès d'Ernesto Azzini (Ita)». [Consulta: 4 setembre 2024].

## Enllaços externs

* Palmarès d'Ernesto Azzini (francès)
# Basidiobolàcies

Els basidiobolomicots (Basidiobolomycota) són una petita divisió o fílum del regne dels fongs. Aquest grup estava anteriorment inclòs a l'ordre Entomophthorales.
Agrupa fongs caracteritzats per presentar exclusivament cèl·lules uninucleades en què els nuclis cel·lulars són relativament grans i contenen un nuclèol, però no heterocromatina.

## Taxonomia

El fílum Basidiobolomycota, una classe, un ordre, una família, dos gèneres i 11 espècies:

### Fílum Basidiobolomycota

* Classe Basidiobolomycetes
** Ordre Basidiobolales
*** Família Basidiobolaceae
*** Basidiobolus (10 espècies)
*** Schizangiella (1 espècie)

## Referències

* 1 2 Hyde, K.D. 2024. The 2024 Outline of Fungi and fungus-like taxa. Mycosphere, 15(1): 5146–6239, Doi 10.5943/mycosphere/15/1/25, ISSN 2077 7019. Versió web.
* ↑ «Basidiobolaceae». [Consulta: 7 març 2009].
* ↑ http://zygomycetes.org/index.php?id=36 Retrieved 2018 07 09]
# Tacuarembó

Tacuarembó és una ciutat del nord-est de l'Uruguai, capital del departament de Tacuarembó. Es creu, encara que sempre ha estat centre de polèmica, que el cantautor de tango Carlos Gardel va néixer en aquesta ciutat, on hi ha monuments, un museu i la casa en la qual hauria nascut, emigrant posteriorment a l'Argentina, país en el qual va aconseguir renom i fama.

## Població

La ciutat té una població de 51.224 habitants (cens 2004).

## Llocs d'interès

Entre els llocs d'interès, destaquen: el Balneari Iporá, el Valle Edén, i el turó Cementerio. A més, Tacuarembó té un agermanament amb la ciutat colombiana de Medellín.

## Fills il·lustres

* Sandino Andrés Núñez
* Washington Beltrán Barbat
* Jaime Montaner

## Referències

* ↑ Lloc uruguaià que parla sobre la nacionalitat de Gardel Arxivat 2008-05-11 a Wayback Machine. (castellà)
* ↑ Dades estadístiques de l'Institut Nacional d'Estadística de l'Uruguai Arxivat 2009-11-14 a Wayback Machine. (castellà)

## Vegeu també

* Departament de Tacuarembó
* Tacuarembó Fútbol Club
* Ruta 5 (Uruguai)

## Enllaços externs

* Mapa a www.tacuy.com.uy Arxivat 2006-12-18 a Wayback Machine.
* Distàncies aproximades dins l'Uruguai (castellà)
# Cyclotorna

Els ciclotòrnids (Cyclotornidae) són una família de lepidòpters del subordre dels glossats (Glossata) que conté un sol gènere, Cyclotorna, amb cinc espècies reconegudes pròpies d'Austràlia.

## Història natural

Aquesta família i la molt propera Epipyropidae són úniques entre els lepidòpters ja què les larves són ectoparàsites, els hostes solen ser membràcids o àfids formadors d'agalles. Les larves de Cyclotorna, no obstant això, abandonen a l'hoste i es converteixen en depredadores de la larves de formigues en els seus nius, pel que sembla utilitzant senyals químics per induir a les formigues per transportar les seves larves al niu.

## Taxonomia

El gènere Cyclotorna inclou 5 espècies pròpies d'Austràlia:
* Cyclotorna diplocentra Turner, 1913
* Cyclotorna egena Meyrick, 1912
* Cyclotorna ementita Meyrick, 1921
* Cyclotorna experta Meyrick, 1912
* Cyclotorna monocentra Meyrick, 1907

## Referències

* 1 2 «BioLib - Cyclotorna» (en anglès). [Consulta: 28 febrer 2005].
* 1 2 «Funet - Cyclotorna». [Consulta: 28 febrer 2025].
# Hancock (Minnesota)

Hancock és una població dels Estats Units a l'estat de Minnesota. Segons el cens del 2000 tenia 717 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Hancock tenia 717 habitants, 294 habitatges, i 186 famílies. La densitat de població era de 279,6 habitants per km².
Dels 294 habitatges en un 30,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 54,1% hi vivien parelles casades, en un 7,5% dones solteres, i en un 36,4% no eren unitats familiars. En el 32,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 17% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,34 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,01.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,7% tenia menys de 18 anys, un 8,8% entre 18 i 24, un 24,3% entre 25 i 44, un 23,2% de 45 a 60 i un 19,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 102,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 34.583 $ i la renda mediana per família de 40.938 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.446 $ mentre que les dones 20.114 $. La renda per capita de la població era de 17.012 $. Entorn del 2,7% de les famílies i el 8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Hancock». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Hancock». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 7 agost 2010].
# Bandera de Guinea

La bandera de Guinea fou adoptada el 10 de novembre de 1958. Va ser aprovada el 10 de novembre de 1958, amb la publicació de la primera Constitució del país.

## Els colors

Els colors són els típics panafricans i signifiquen:
* el vermell, el sacrifici del poble per aconseguir la independència dels francesos el 1958;
* el verd és el color de la vegetació, una zona al nord de sabana i una zona de selves i boscos al sud-est;
* Dimensions.el groc és el sol i la riquesa del país, que es basa en la bauxita, els diamants, l'or, el ferro i l'urani.
| (1958–present) | Vermell | Groc | Verd |
| Pantone | 186c | 116c | 340c |
| CMYK | 0-0.92-0.82-0.19 | 0-0.17-0.91-0.01 | 1-0-0.35-0.42 |
| RGB | 206-17-38 | 252-209-22 | 0-148-96 |
| Hexadecimal | #CE1126 | #FCD116 | #009460 |

## Referències

* ↑ «République de Guinée: Constitution du 10 novembre 1958» (en francès). Digithèque de matériaux juridiques et politiques. Arxivat de l'original el 29 January 2021. [Consulta: 5 setembre 2021].
* ↑ «Guinean Flag Legislation». www.crwflags.com. [Consulta: 5 setembre 2021].
* ↑ «Guinea». www.crwflags.com. [Consulta: 5 setembre 2021].
# Enric IV

«Enric IV» té aquests significats:

## Persones

* Enric IV d'Avaugour (~ 1280 - 1334), senyor d'Avaugour a l'antic comtat de Goëlo
* Enric IV d'Anglaterra (1367 - 1413), rei d'Anglaterra, senyor d'Irlanda, i pretendent anglès al tron de França
* Enric IV de Castella (1425 - 1474), rei de Castella
* Enric IV de França (1553 - 1610), rei de França
* Enric IV el Just (1258 - 1290), rei de Polònia (1288 - 1290)
* Enric IV del Sacre Imperi Romanogermànic, (1054 - 1105)
* Enric IV de Luxemburg (~ 1112 - Echternach, 1196), Comte de Luxemburg (1136 - 1189) i Comte de Namur (1139 a 1189)
* Enric IV de Mecklenburg (1417 - 1477), Duc de Mecklenburg (1422 - 1477)

## Teatre

* Enric IV, part 1, obra de Shakespeare
* Enric IV, part 2, obra de Shakespeare
* Enric IV, tragedia de Pirandello
# Cycnia

Cycnia és una gènere de lepidòpters ditrisis de la família dels erèbids (Erebidae), subfamília Arctiinae.

## Taxonomia

El gènere Cycnia inclou 10 espècies:
* Cycnia collaris (Fitch, 1857)
* Cycnia inopinatus H. Edwards, 1882
* Cycnia luctuosa (Geyer, 1831)
* Cycnia niveola Strand, 1919
* Cycnia oregonensis Stretch, 1874
* Cycnia sordida (Hübner, 1803)
* Cycnia tenera Hübner, 1818
* Cycnia tenerosa (Dyar, 1913)
* Cycnia rubida Walker, 1864
* Cycnia sparsigutta Walker, 1864

## Galeria

* Cycnia inopinatus
* Cycnia oregonensis
* Cycnia tenera

## Referències

* 1 2 «BioLib - Cycnia» (en anglès). [Consulta: 22 juliol 2024].
* Crabo, L. ; M. Davis ; P. Hammond ; T. Mustelin & J. Shepard, 2013: Five new species and three new subspecies of Erebidae and Noctuidae (Insecta, Lepidoptera) from Northwestern North America, with notes on Chytolita Grote (Erebidae) and Hydraecia Guenée (Noctuidae). Zookeys 264: 85-123. Abstract and full article: doi:10.3897/zookeys.264.4304
* Lafontaine, J.D.; Schmidt, B.C. 2010: Annotated check list of the Noctuoidea (Insecta, Lepidoptera) of North America north of Mexico. ZooKeys, Arxivat 2010-02-09 a Wayback Machine. 40: 1-239. doi:10.3897/zookeys.40.414
* Lafontaine, J.D. & B.C. Schmidt, 2013: Additions and corrections to the check list of the Noctuoidea (Insecta: Lepidoptera) of North America nort of Mexico. Zookeys 264: 227-236. Abstract and full article: doi:10.3897/zookeys.264.4443.

## Enllaços externs

* Bugguideː Cycnia(en)
* Funetː Cynia (en)
# Grygla

Grygla és una població dels Estats Units a l'estat de Minnesota. Segons el cens del 2000 tenia 228 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Grygla tenia 228 habitants, 115 habitatges, i 57 famílies. La densitat de població era de 139,7 habitants per km².
Dels 115 habitatges en un 25,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 37,4% hi vivien parelles casades, en un 7,8% dones solteres, i en un 49,6% no eren unitats familiars. En el 47,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 27% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era d'1,98 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,81.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,2% tenia menys de 18 anys, un 3,9% entre 18 i 24, un 25,9% entre 25 i 44, un 18% de 45 a 60 i un 28,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 44 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 98,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 25.625 $ i la renda mediana per família de 32.500 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.000 $ mentre que les dones 20.625 $. La renda per capita de la població era de 14.635 $. Entorn del 15,2% de les famílies i el 17,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Grygla». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Grygla». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 7 agost 2010].
# Erythrocercus

Erythrocercus és un gènere d'ocells, que forma per ell mateix la família Erythrocercidae, si bé ha estat ubicat a Cettiidae, com a Incertae sedis o a Scotocercidae.

## Taxonomia

No hi ha consens taxonòmic sobre la família a la que pertany Erythrocercus. Segons la llista mundial d'ocells del Congrés Ornitològic Internacional (versió 13.2, 2023) aquest gènere està inclòs en els eritrocèrcids (Erythrocercidae). Ja el Handook of the Birds of the World i la quarta versió de la BirdLife International Checklist of the birds of the world (Desembre 2019), consideren que està inclòs dins dels escotocèrtids (Scotocercidae).

## Llistat d'espècies

Segons la classificació del Congrés Ornitològic Internacional (versió 13.2, 2023), aquest gènere conté 3 espècies:
* Erythrocercus holochlorus - cua-roig groc.
* Erythrocercus mccallii - cua-roig de McCall.
* Erythrocercus livingstonei - cua-roig de Livingstone.

## Referències

* 1 2 «Cupwings, crombecs, cettiid bush warblers, Streaked Scrub Warbler, yellow flycatchers, hylias» (en anglès). IOC World Bird List Version 13.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2023. [Consulta: 10 octubre 2023].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 628. ISBN 978-84-16728-37-4.
* ↑ «Cupwings, crombecs, cettiid bush warblers, Streaked Scrub Warbler, yellow flycatchers, hylias» (en anglès). IOC World Bird List Version 13.2. International Ornithologists' Union, 01-07-2023. [Consulta: 10 octubre 2023].
* ↑ del Hoyo, Josep. All the birds of the world (en anglès). Barcelona: Lynx editions, 2020, p. 628. ISBN 978-84-16728-37-4.
# Josep March

Josep March va ser un litògraf català, nascut el segle xviii i mort al XIX.
Alumne de l'Escola de Dibuix de la Junta de Comerç, la Llotja (1802-06), hi esdevingué especialista en pintura de flors. Tanmateix ha passat a la història per ser el primer que assajà la tècnica litogràfica a Catalunya. En un article que la revista "Memorias de Agricultura y Artes", que la mateixa Junta de Comerç publicava a Barcelona, dedicà al nou art de la litografia l'any 1815, s'explicava l'assaig que March ja havia fet d'aquesta tècnica, quan reproduí per mitjà d'ella l'escut de l'esmentada Junta, després d'haver-se procurat pedra no del tot idònia de Montjuic i d'altres muntanyes properes a Barcelona, i haver elaborat amb èxit tinta i llapis litogràfics.
Les proves que va fer aleshores no varen tenir continuïtat, però ell mateix el 1819, esperonat pel viatge d'estudis que José Maria Cardano havia fet a París i a Múnic, subvencionat pel govern espanyol per a practicar la nova tècnica, insistí davant la Junta de Comerç sobre la importància d'aquesta tècnica i el matiner interès que la Junta mateixa havia tingut en donar-la a conèixer a l'esmentat article de les "Memorias...".
En aquest cas la Junta de Comerç, que normalment jugà una tasca tan positiva en el desenvolupament tècnic i cultural del país, no tingué la clarividència de tirar endavant el projecte de March, que en el futur tindria una només discreta carrera de litògraf, quan aquesta tècnica ja s'havia implantat al nostre país de la mà d'altres litògrafs.
Amb tot, ell és l'autor de la primera estampa litogràfica coneguda realitzada a Catalunya i a tot l'estat espanyol, estampa que es conserva a la Unitat Gràfica de la Biblioteca de Catalunya.
La presència d'aquesta peça sol eclipsar-ne una altra, també a la Biblioteca de Catalunya, una litografia igualment molt primerenca: el plànol d'un artefacte mecànic, traçat per Cristòfol Montiu, clergue de Cervera, que el 1818 utilitzà pedra del voltants de la seva vila per a il·lustrar una memòria tècnica.
Aquestes dues peces formen part de la col·lecció d'incunables litogràfics existents a la Biblioteca. Solen anomenar-se així les estampes litogràfiques anteriors a 1825, i la biblioteca en té vint-i-nou, moltes de les quals són conjunts integrats per diverses estampes diferents, el que dona un total d'una vuitantena d'estampes d'aquest tipus.

## Obra

* March, Josep, A la Real Junta de Comercio de Cataluña. [Barcelona : s.n., 1815]. -- 1 estampa, litografia; 22 x 16 cm. TOP: XIV.5 BC R.E. 27022

## Bibliografia

* Rosa Maria Subirana Rebull, Josep March: un pioner de la litografia, Biblioteca de Catalunya, Barcelona 1992.
# Trers

Els trers (grec antic: Τρῆρες, llatí: Treres) foren un poble traci que Estrabó esmenta diverses vegades com a tribu pertanyent o emparentada amb els cimmeris. No són coneguts ni per Homer ni per Heròdot.
Estrabó diu que els trers van ser un dels grups que van participar amb els cimmeris en diverses expedicions destructives cap a l'Àsia Menor, i que van devastar Paflagònia i Frígia, en el temps que Mides III va morir per beure la sang d'un toro. Lígdamis rei dels cimmeris, els va dirigir fins a Lídia i Jònia, i van participar en la conquesta de Sardes. Els cimmeris i els trers feien sovint expedicions d'aquest tipus, fins que Madis, el rei dels escites, els va expulsar d'Àsia Menor. Estrabó també diu que Cal·lístenes de Síbaris explicava que Sardes havia estat ocupada diverses vegades, primer pels cimmeris, després pels trers i els libis, i més tard en temps de Cir II el Gran i Cresos. Se suposa que els trers van derrotar i destruir els magnets, habitants de la regió de Magnèsia del Meandre.
Tucídides diu que el regne dels odrisis governat per Sitalces tenia com a veïns els tribal·lis, i més enllà els trers i els tilateus, que ocupaven les terres entre el vessant nord de les muntanyes d'Escombros i s'estenien cap a l'oest fins al riu Osquios, però no queda clar si es refereix als dos pobles o només als tilateus. Estrabó en un altre lloc diu que vivien amb els tracis i que posseïen una part de la Tròade des de temps de Príam. Plini el Vell els fa veïns dels macedonis junt amb els dàrdans i els pieris, però no explica per on tocaven amb Macedònia. Esteve de Bizanci parla d'un districte de Tràcia de nom Treros (Τρῆρος), on vivien els trers.
De tot això es pot deduir que els trers originals eren cimmeris que varen arribar a Tràcia i, posteriorment, una part va envair l'Àsia Menor, establint-se a la Tròada, i un altre grup devia romandre a Tràcia.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). «Treres». Dictionary of Greek and Roman Geography (1854). [Consulta: 22 gener 2021].
# GMT

El Greenwich Mean Time, usualment abreujat com a GMT, és una mesura del temps basada en el temps solar mitjà al meridià de Greenwich, meridià origen de les longituds, que travessa l'observatori de Greenwich, a prop de Londres, a Anglaterra. Les sigles GMT, poden ser llegides «Greenwich Meridian Time», especialment a Anglaterra, però aquesta lectura no ha estat mai oficial (la traducció literal és: "Temps Mitjà de Greenwich", que correspondria a una abreviació de "TMG" en català).
La mesura GMT ha servit de referència horària al món durant la major part del segle xx, abans de ser substituït pel «temps universal coordinat» UTC l'any 1972.
De vegades GMT és utilitzat encara com a sinònim del fus horari UTC+0. Les dues mesures, si bé semblants, no coincideixen, ja que el GMT es calcula sobre la rotació terrestre, i l'UTC sobre el TAI (Temps Atòmic Internacional), que basa el seu càlcul en la tècnica dels rellotges atòmics.

## Vegeu també

* Hora
* Zona horària
# Pau d'Antàlcides

La pau d'Antàlcides va ser un acord general de pau imposat per Pèrsia el 387 aC, però sota influència de les conveniències d'Esparta. Tiribazos, sàtrapa persa, va convocar als diferents estats grecs i als espartans, amb gran alegria per part de tots pel fet que suposava posar fi a la guerra, per proposar els acords de pau. Va ser comunicada als estats grecs l'hivern del 387 al 386 aC. Esparta i Atenes van acceptar l'acord el 386 aC, i fins més tard no el van signar Tebes i el govern unit d'Argos i Corint.
Els termes de la pau, elaborats amb una gran magnificència reial, deien: "Artaxerxes el rei pensa que és just que les ciutats d'Àsia li pertanyin a ell mateix, així com les illes de Clazòmenes i Xipre; però totes les altres ciutats gregues, petites o grans, hauran de ser independents, excepte Lemnos, Imbros i Sciros que hauran de pertànyer com ha estat sempre a Atenes. Si alguna part no accepta aquesta pau, jo li faré la guerra, fins que acceptin la pau en aquests termes, per terra i per mar, amb vaixells i amb diners", segons diu Xenofont.
El nom el va rebre de l'ambaixador espartà i instigador d'aquesta pau, Antàlcides, que amb la seva hàbil diplomàcia va beneficiar els interessos d'Esparta.

## Referències

* ↑ Antalcidas a: William Smith (editor), A Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Boston: Little, Brown & Comp., 1867, p. 181-182
# Greenwald

Greenwald és una població dels Estats Units a l'estat de Minnesota. Segons el cens del 2000 tenia 201 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Greenwald tenia 201 habitants, 85 habitatges, i 61 famílies. La densitat de població era de 100,8 habitants per km².
Dels 85 habitatges en un 21,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 63,5% hi vivien parelles casades, en un 2,4% dones solteres, i en un 27,1% no eren unitats familiars. En el 21,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 12,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,36 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,77.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 16,9% tenia menys de 18 anys, un 11,4% entre 18 i 24, un 17,9% entre 25 i 44, un 26,9% de 45 a 60 i un 26,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 46 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 103,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 37.000 $ i la renda mediana per família de 42.125 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.923 $ mentre que les dones 21.071 $. La renda per capita de la població era de 17.539 $. Cap de les famílies i el 2,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Greenwald». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Greenwald». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 7 agost 2010].