# Associació Catalana d'Esperanto

L'Associació Catalana d'Esperanto (esperanto: Kataluna Esperanto-Asocio, KEA) és l'entitat que representa els esperantistes dels Països Catalans. Va ser creada per tal de continuar la labor de la Federació Catalana d'Esperantistes, activa entre 1910 i 1939 i dissolta pel règim franquista. L'associació va ser refundada a Sabadell el 1980, com a Associació Catalana d'Esperanto, i reconeguda oficialment per la Generalitat de Catalunya el 1982. KEA és membre de la Federació d'Organitzacions Catalanes Internacionalment Reconegudes (FOCIR).
Els objectius principals de l'associació són promoure i practicar la llengua internacional en els Països Catalans, així com donar a conèixer la llengua, la literatura i la cultura catalanes arreu del món a través de l'esperanto.

## Història

La Federació Esperantista Catalana (KEF) va ser la precursora de l'actual Associació Catalana d'Esperanto. Fundada a Barcelona el 1910, la KEF va agrupar diverses associacions esperantistes de Catalunya i les Illes Balears, i va jugar un paper crucial en la promoció de l'esperanto fins a la seva dissolució forçada el 1939. Després de ser refundada a Sabadell, com a Associació Catalana d'Esperanto, va reprendre la publicació de la revista Kataluna Esperantisto el 1983 i va tornar a organitzar congressos i jocs florals.
Manuel Casanoves i Casals, sacerdot i activista cultural i pels drets humans i esperantista per tradició familiar, va jugar un paper decisiu en la recuperació de l'associació, sent el primer president de la nova etapa iniciada el 1980. Per la seva banda, Llibert Puig i Gandia, que va aprendre esperanto el 1950, va ser un dels fundadors del Grup d'Esperanto de Sabadell, el primer creat a Catalunya després del 1939. Durant molts anys, Puig va formar part de la junta de l'Associació Catalana d'Esperanto, exercint diverses funcions i ensenyant esperanto a centenars de persones.
El primer congrés de la nova etapa de l'Associació Catalana d'Esperanto va ser el XIX Congrés Català d'Esperanto, celebrat a Sabadell el novembre de 1983.

## Biblioteca-Arxiu

La Biblioteca-Arxiu Petro Nuez és la biblioteca i arxiu de l'Associació, creada el 1997 en honor del gran mestre d'esperanto Pere Nuez Pérez, basant-se en la donació de la seva vídua Maria Garcés i Coll. La secció d'arxiu conté diversos documents administratius i de govern, posteriors a la fundació de l'Associació Catalana d'Esperanto. Hi destaquen també els documents sobre coneguts esperantistes catalans i sobre ciutats on s'han celebrat congressos catalans d'esperanto.

## Congressos catalans d'Esperanto organitzats per KEA

El següent llistat mostra els congressos catalans d'esperanto organitzats des de la fundació de KEA:
* XIX Congrés: Sabadell, 1983
* XX Congrés: Olot, 1984 (en aquest congrés es feu un comunicat per reclamar respecte per les llengües minoritzades)
* XXI Congrés: Sant Cugat del Vallès, 1985
* XXII Congrés: Lleida, 1986
* XXIII Congrés: Barcelona, 1987
* XXIV Congrés: Perpinyà, 1989
* XXV Congrés: Tarragona, 1991
* XXVI Congrés: Alcúdia, 1993
* XXVII Congrés: Mataró, 1995
* XXVIII Congrés: Figueres, 1997
* XXIX Congrés: Manresa, 1999
* XXX Congrés: Girona, 2001
* XXXI Congrés: Sóller, 2002
* XXXII Congrés: Ceret, 2004
* XXXIII Congrés: Amposta, 2006
* XXXIV Congrés: Sabadell, 2008
* XXXV Congrés: Barcelona, 2011
* XXXVI Congrés: Salardú, 2013 (en aquesta ocasió el congrés esdevingué congrés catalano-occità)
* XXXVII Congrés: Mataró, 2015
* XXXVIII Congrés: Àger, 2017
* XXXIX Congrés: Castelldefels, 2022
* XL Congrés: Vic, 2024
El XXXIX Congrés Català d'Esperanto s'havia de celebrar l'any 2020 a Lluc (Mallorca), però fou ajornat degut a la pandèmia del SARS-CoV-2.

## Referències

* 1 2 SETEMBRE. «L’Associació Catalana d’Esperanto commemora amb una exposició el centenari del Congrés Català d’Esperanto a Vic | SETEMBRE». elsetembre.cat. [Consulta: 2 juny 2024].
* ↑ «Kataluna Esperantista Federacio | enciclopedia.cat». Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 2 juny 2024].
* ↑ «Entitats membres». focir.cat. [Consulta: 2 juny 2024].
* ↑ «L'Esperanto». Avui, 16-03-1986 [Consulta: 27 juliol 2014]. Arxivat 17 October 2014$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2014-10-17. [Consulta: 29 desembre 2021].
* ↑ «Manuel Casanoves i Casals | enciclopedia.cat». [Consulta: 2 juny 2024].
* ↑ «Llibert Puig i Gandia | enciclopedia.cat». [Consulta: 2 juny 2024].
* ↑ L'Olotí. Setmanari d'informació i opinió de la Garrotxa, 27-10-1983, pàg. 4.
* ↑ Puig i Gandia, Llibert «Malkovru la bibliotekon de KEA» (en esperanto). Kataluna Esperantisto, 343, 9-2007, pàg. 21 [Consulta: 30 maig 2024].
* ↑ Gonzàlez, Laia «Avui es clou a Sabadell el XIX Congrés Català d'Esperanto». Avui, 01-11-1983 [Consulta: 27 juliol 2014]. Arxivat 17 October 2014$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2014-10-17. [Consulta: 29 desembre 2021].
* ↑ Redacció «800 esperantistes es troben a Olot per rellançar l'idioma». Punt Diari, 12-10-1984 [Consulta: 27 juliol 2014]. Arxivat 17 October 2014$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2014-10-17. [Consulta: 29 desembre 2021].
* ↑ «Seixanta experts participen a Sóller al XXI Congrés d'Esperanto», 03-11-2002. Arxivat de l'original el 2022-12-06. [Consulta: 25 febrer 2021].
* ↑ «El Centre Cultural Català del Vallespir». [Consulta: 25 febrer 2021].
* ↑ «Més d'un centenar de persones assisteixen al Congrés Català d'Esperanto a Amposta». El Periódico de Catalunya, 08-12-2006.
* ↑ Bausells, Marta. «L'esperanto revifa», 30-10-2011. [Consulta: 25 febrer 2021].
* ↑ «Mataró torna a ser seu 20 anys després del Congrés català d'Esperanto», 06-08-2015. [Consulta: 25 febrer 2021].

## Vegeu també

* Paul Berthelot
* Josep Vidal Llopart
* Josep Franquesa i Solé
* Manuel Casanoves i Casals