# Calendari lunar

Un calendari lunar és un tipus de calendari basat en els cicles mensuals de les fases de la Lluna (mesos sinòdics), en contrast amb els calendaris solars, en què els cicles anuals es basen només directament en l'any solar. El calendari més utilitzat, el calendari gregorià, és un sistema de calendari solar que originalment va evolucionar a partir d'un sistema de calendari lunar. El calendari islàmic és un exemple de calendari lunar.
Un calendari purament lunar també es distingeix d'un calendari lunisolar, els mesos lunars es posen en alineació amb l'any solar a través d'algun procés d'intercalació. Els detalls del moment en què comencen els mesos varia de calendari a calendari, amb alguns utilitzant llunes noves, plenes o creixents i altres fan servir càlculs detallats.
Atès que cada llunació és d'uns 29$^1$⁄$_2$ dies (29 dies, 12 hores, 44 minuts, 3 segons, o 29,530588 dies), és comú que els mesos d'un calendari lunar alternin entre 29 i 30 dies. Des del període de dotze llunacions, un "any lunar", només té 354 dies, 8 hores, 48 minuts, 34 segons (354,367056 dies), purament lunar els calendaris perden uns 11 dies per any en relació al calendari gregorià. En els calendaris purament lunars com el calendari islàmic, la manca d'intercalació fa que els mesos lunars passin per totes les estacions de l'any gregorià en el transcurs d'un cicle de 33 anys lunars.
Encara que el calendari gregorià té un ús comú i legal a la majoria dels països, els calendaris lunars i lunisolars tradicionals continuen utilitzant-se al llarg del Vell Món per determinar festes religioses i festes nacionals. Exemples d'aquestes festes inclouen el Ramadà (calendari islàmic); Setmana Santa (calendaris cristians: catòlic, ortodoxes, esglésies orientals), l'any nou xinès, japonès, coreà, vietnamita i mongol (calendari xinès, japonès, coreà, vietnamita i mongol); l'any nou nepalès (calendari nepalès); la Festa de la Mitja Tardor i Chuseok (calendaris xinesos i coreans); Loi Krathong (calendari tailandès); calendari Sunuwar; Diwali (calendaris hindús); i Rosh Hashanah (calendari hebreu).

## Història

El primer calendari lunar conegut es va trobar a Warren Field a Escòcia i s'ha datat al voltant de 8000 anys enrere, durant el seu període mesolític. Alguns estudiosos defensen l'existència de calendaris lunars encara més antics: Rappenglück en les marques en una Pintura rupestre de c. 17.000 anys d'antiguitat a les Coves de Lascaux i Marshack en les marques en un bastó d'os de c. 27.000 anys d'antiguitat, però les seves troballes segueixen sent controvertides.

## Calendaris lunisolars

La majoria de calendaris anomenats calendaris "lunars" són, de fet, calendaris lunisolars. Els seus mesos es basen en observacions del cicle lunar, amb intercalacions que s'utilitzen per arribar a un acord general amb l'any solar. El "calendari cívic" solar utilitzat a l'antic Egipte mostra rastres del seu origen en el calendari lunar anterior, que es va continuar utilitzant al seu costat per a finalitats religioses i agrícoles. Els calendaris lunisolars actuals inclouen els calendaris xinesos, hindús i tailandesos.
Els mesos sinòdics tenen una durada de 29 o 30 dies, de manera que un any lunar de 12 mesos és aproximadament 11 dies més curt que un any solar. Alguns calendaris lunars no usen intercalacions, com la majoria dels calendaris islàmics. Per a aquells que ho fan, com el calendari hebreu, la forma més comuna d'intercalació és afegir un mes addicional cada dos o tres anys. Alguns calendaris lunisolars també es calibren per esdeveniments naturals anuals que afecten els cicles lunars i el cicle solar. Un exemple d'això és el calendari lunar de les Illes Banks, que inclou tres mesos en què el cuc de palolo, que és comestible, apareix massivament a les platges. Aquests esdeveniments es produeixen en l'últim trimestre del mes lunar, ja que el cicle reproductiu dels palolos està sincronitzat amb la lluna.

## Començament del mes lunar

Els calendaris lunars i lunisolars difereixen quant a quin dia és el primer dia del mes. En alguns calendaris lunisolars, com el calendari xinès, el primer dia d'un mes és el dia en què es produeix una lluna nova astronòmica en una zona horària determinada. En altres, com alguns calendaris hindús, cada mes comença el dia després de la lluna plena o la lluna nova. Uns altres es van basar en el passat en la primera observació d'una lluna creixent, com el calendari hebreu i el calendari Hijri.

## Durada del mes lunar

La durada de cada cicle lunar varia lleugerament respecte al valor mitjà. A més, les observacions estan subjectes a incerteses i condicions climàtiques. Per evitar la incertesa sobre el calendari, s'han intentat crear regles aritmètiques fixes per determinar l'inici de cada mes natural.
La durada mitjana del mes sinòdic és de 29,530589 dies. Per tant, és útil alternar mesos de 29 i 30 dies (de vegades denominats, respectivament, “buits” i “plens”).
La distribució dels mesos buits i plens es pot determinar utilitzant fraccions contínues i examinant diferents durades del mes per aproximacions successives en termes de fraccions d'un dia. A la llista següent, després del nombre de dies que figuren en la fracció del numerador de la primera columna, s'han completat el nombre sencer de mesos que figuren en el denominador; la segona columna indica la desviació respecte de la durada real del mes sinòdic i el temps que cal per a acumular aquesta desviació:
| Fracció | Desviació aproximada |
| 29/1 | 1 dia després d'uns 2 mesos |
| 30/1 | 1 dia després d'uns 2 mesos |
| 59/2 | 1 dia després d'uns 2,6 anys |
| 443/15 | 1 dia després d'uns 30 anys |
| 502/17 | 1 dia després d'uns 70 anys |
| 945/32 | 1 dia després d'uns 122 anys |
| 1447/49 | 1 dia després d'uns 3 mil·lennis |
| 25101/850 | No és exacte a causa del canvi multi-mil·lenari de la durada del mes sinòdic. |
Aquestes fraccions es poden utilitzar per construir un calendari lunar, o en combinació amb un calendari solar per produir un calendari lunisolar. Es va proposar un cicle de 49 mesos com a base d'un càlcul alternatiu de Pasqua d'Isaac Newton al voltant de 1700. El cicle de 360 mesos del calendari islàmic tabular equival a 24×15 mesos, menys una correcció d'un dia.

## Vegeu també

* Calendari xinès, japonès i coreà

## Referències

* ↑ Nancy Owano, Scotland lunar-calendar find sparks Stone Age rethink, Phys.org, 27 July 2013 Arxivat 9 August 2013$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine.
* ↑ James Elkins, Our beautiful, dry, and distant texts (1998) 63ff.
* ↑ «Oldest lunar calendar identified». BBC News, 16-10-2000. [Consulta: 14 març 2013].
* ↑ R.H.Codrington. The Melanesians: Their anthropology and folklore (1891) Oxford, Clarendon Press
* ↑ Reform of the Julian Calendar as Envisioned by Isaac Newton by Ari Belenkiy and Eduardo Vila Echagüe (pdf); Notes and Records of the Royal Society of London (vol. 59, no. 3, pp. 223-254).