# Kiowa-tano

Kiowa-Tano és una família de llengües ameríndies parlades a Nou Mèxic, Kansas, Oklahoma i Texas. Sovint és relacionada amb la família Uto-asteca, però encara està pendent d'investigació.
Dins de la família el grup tano està format per les llengües tewa, tiwa i towa o jémez. El tiwa presenta diferències entre els seus dialectes septentrionals (taos, picurís) i els seus dialectes meridionals (Sandia, Isleta, Isleta del sud, Piro). Aquestes llengües es parlen en la seva majoria a la regió habitada pels indis pueblo a Nou Mèxic. D'altra banda, el grup kiowa està representat en l'actualitat per una sola llengua, parlada en sud-oest d'Oklahoma, i que prèviament ocupava un territori més ampli dividit entre Nou Mèxic, Texas i Oklahoma. Hi ha altres llengües extingides del subgrup piro que es consideren més properes al grup tano.

## Classificació
### Llengües de la família

No h ha un consens complet sobre la ramificació i la diversificació de la família kiowa-tano, encara que una proposta amb gran acceptació n'és la següent:
A. kiowa
* Kiowa, 953 parlants (cens del 2000)
B. tiwa, 2.104 parlants (cens del 2000)
* I. tiwa septentrional
** taos, 803 parlants (cens del 1980)
** picuris, 101 parlants (cens del 1990)
* II. tiwa meridional
** sandia, 144 parlants
** isleta, 1.588 parlants
** ysleta del Sur - extingit
* III. piro
** piro (extingit)
D. tewa, un total de 3.784 parlants (cens del 2000)
* Santa Clara - 207 parlants
* San Juan - 495 parlants
* San Ildefonso - 349 parlants
* nambe - 50 parlants
* pojoaque - 25 parlants
* tesuque - 172 parlants
E. jemez
* jemez (també towa), 1.929 parlants (cens del 2000)

### Relacions amb altres llengües

Diversos autors han postulat que hi ha algun parentiu llunyà entre les llengües kiowa-tano i les uto-asteca (utoasteca-tano); però l'evidència és escassa i està lluny de ser concloent (en la secció de lèxic es pot comprovar que algunes formes kiowa-tano tenen alguna semblança amb les formes uto-asteques, però per si mateixes aquestes coincidències no permeten donar per segur el parentiu).

## Característiques comunes
### Fonologia

La taula de més a baix reflecteix l'inventari consonàntic reconstruït per al proto-kiowa-tano, la protollengua que hauria donat lloc a les llengües kiowa-tano actuals, tal com va ser reconstruït per Hali (1967) basant-se en les correspondències regulars en posició inicial:
    Labial Alveolar Velar Labio- velar Glotal Oclusiva sonora *b *d *ʒ (*g) *gʷ sorda *p *t *c *k *kʷ *ʔ glotalitzada *pʼ *tʼ *cʼ *kʼ *kʷʼ aspirada *pʰ *tʰ *cʰ *kʰ *kʷʰ Nasal *m *n Fricativa *s *h Semivocal *w
Els signes /c, cʼ, cʰ/ són els signes emprats de l'AFA per a africades (en IPA es denoten com a /ʦ, ʦʼ, ʦʰ/). L'evidència a favor de /*g/ deriva dels prefixos; el fonema /*g/ no apareix en posició inicial estricta i, per tant, aquí s'indica entre parèntesis. Hali també reconstrueix el tret de nasalitat per a les vocals nasals. La qualitat vocàlica i altres característiques prosòdiques com la quantitat vocàlica, el to o l'accent encara no han estat pròpiament reconstruïdes. Malgrat això, Hali (1967) esbossa alguns conjunts de correspondències que inclouen la quantitat vocàlica.
La següent taula il·lustra les correspondències fonètiques entre les consonants inicials reconstruïdes pel proto-kiowa-tano i els corresponents sons en les llengües modernes:
    Consonants inicials en la protollengua i en les llengües modernes PROTO- KIOWA-TAÑO Taos Tewa Jemez Kiowa PROTO- KIOWA-TANO Taos Tewa Jemez Kiowa consonantcontext fonètic *h hh∅h *dz jj, dʒz d *ʔ ʔʔʔ∅ *d davant vocal oral ldd *p pppp davant vocal nasal n n n *pʼ pʼpʼpʼpʼ *n n *pʰ pʰfɸpʰ *w w w w j *b m m mb *ɡʷ kʷ ɡ *m m (*ɡ) k ɡ k *t ttt t *k k k *ts tʃtss *kʷ kʷkʷ ɡ *tʰ tʰθ ʃ tʰ *kʷʼ kʷʼkʷʼ kʼ *tsʰ s s *kʼ kʼkʼkʼ *s ɬ cs *kʰ xx h kʰ *tʼ tʼtʼ tʼ tʼ *kʷʰ xʷxʷ *tsʼ tʃʼtsʼ

### Morfologia

Els pronoms personals en les llengües kiowa-tano distingeixen entre tres persones gramaticals. Encara que el piro i el tewa distingeixen sistemàticament el singular del plural, en tiwa i kiowa les formes de plural són idèntiques a les de singular:
    PERSONA Kiowa Tigua Tewa Piro proto-KT proto-UA 1a no- ną ną na-oé *na- *ni- 2a ám ʔą ʔų e-kié *ʔim- *im- 3a ąwaną wa
On s'ha emprat la grafia <ą, ų> representa les vocals nasals /a$^n$, u$^n$/.
Un altre aspecte gramatical interessant és l'existència d'oposició entre diàtesi directa/inversa.

### Comparació lèxica
#### Numerals

Els numerals per a diferents llengües kiowa-tano són:
    GLOSA Kiowa-Towa Tewa-Tiwa PROTO- KIOWA-TANO JemezKiowa TewaTiwa septen.Tiwa merid. '1'pˀɨ̜páːgɔ̀wîʔwẽ́mòˈwimˀa*pɨmˀa '2'wî(š)jíːwíyewíʔìnòˈwisi*wiʦʰi '3'(tá)pʰã́òpoeyepôyùoˈpacɔᵃ*payuwo '4'wíː(l)jíkjáyôenuwìanòwiᵃn*wian- '5'pˀįːtˀōʔɔ̃́ntˀɔ̀pˀa̹ːnúpˀônyùoˈpˀandɔᵃ*pˀanto '6'mį́ːtʸīmɔ́sɔ́símõ̂ɬìˈmaɬi*masi '7'sɨ́pã̀nsẽ́ʦéʦùshú*ʦɨ '8'hɨ́jáʦẽ́khâːvexʷílìhwiři*kʷʰidi '9'hɨ̜̄kɔ́ʦẽ́whä̜ːnuxʷiẽ̀hɔ̃ᵃ*kʷʰiã- '10'tǽ̜pʼɨ̜kɔ́kʰĩ̀tä̜tẽ́kʔɵtimˈtiðɜhɜm*tæn-
El terme per a '3' del jemez és un préstec del navaho. El tiwa septentrional correspon a la varietat de Taos.

#### Cognats

A continuació es presenten alguns cognats que donen suport a les correspondències examinades en l'apartat de fonologia:
    Taos Tewa Jemez KiowaGLOSA *b mɑ̃mãʔmĩ́ːbɔ 'portar' *m mæ̃̀n-mãnmãtémɔ̃ː-dɔ 'mà' *d (+ V) līlū-diːdélʔɨː– 'gall *d (+ Ṽ) ˈnæ̃̄m-nãnnṍːdɔ̃-m 'arena' (en Taos), 'sòl' (en Tewa, Kiowa), 'espai' (en Jemez) *n næ̃̄nãːnĩ́ːnɔ̃ː 1a del signular *ts ˈtʃītsíːséta 'ull' *t tũ̀tṹtɨ̃́tõ- 'dir' *tsʰ sũ̀sũwẽsɨ̃́tʰõ-m 'beure' *tʰ ˈtʰɤ̄θáːʃótʰa- 'trencar' (en Taos, Tewa, Jemez), 'danyar molt' (en Kiowa) *ts' ˈtʃʼɑ̄-––tʼɔ-l 'fetge' *t’ tʼɑ́-tʼontʼaːtʼɔː 'antílop' *dz jɑ̄-–zǽːdɔ 'cançó' (en Taos, Jemez), 'cantar' (en Kiowa)

#### Similituds amb l'utoasteca

Alguns exemples de formes lèxiques comparades en kiowa, en tewa i en proto-utoasteca.
    GLOSA Kiowa Tewa Tigua proto-UA 'un' pa wî' wä$^n$na$^n$ *sēme 'dos' yi wíyeh wi'i n$^n$ *wo-/*wa- 'tres' pa'o poeyeh payua *pahi 'quatre' yige yôenu *nawi 'cinc' ant'a p'ą́ąnú p'anyua *māko 'home' ch'i sen soan *ti-/*taka 'dona' ma kwee *hupi 'sol' pay than *ta(w)- 'lluna' p'ahy p'óe *meya 'aigua' t'on p'oe p'â *pā

## Referències

* ↑ Davis, Irvine. (1979)
* ↑ Cens dels EUA del 2000
* ↑ Cens dels EUA del 2000
* ↑ Cens dels EUA del 2000
* ↑ Cens dels EUA del 2000
* ↑ Els símbols fonètics americanistes difereixen de les formes de l'IPA: Amer. < c > = IPA < ts >, Amer < ʒ > = IPA < dz >.
* ↑ El símbol ∅ representa la pèrdua fonètica de la consonant.
* ↑ Taos (i també Picuris) /tʃ/ varia entre la postalveolar [tʃ] i l'alveolar [ts]
* ↑ Hale (1967) transcriu aquesta consonant com la palatalitzada [tʸ] a Hale (1967), davant [kʸ] usada a Hale (1962).
* ↑ Taos (i Picuris) /tʃʼ/ varia entre la postalveolar [tʃʼ] i l'alveolar [tsʼ]
* ↑ F. Barriga (2005): Los sistemas pronominales indoamericanos, INAH, México, ISBN 968-03-0129-X
* ↑ «Kiowa-Tanoan Numerals (E. Chan)». Arxivat de l'original el 2013-12-03. [Consulta: 14 febrer 2014].
* ↑ Les dades són de Hale (1967), qui els pren de G. Trager (per al Taos), Harrington (per al Kiowa), Dozier (per al Tewa), les dades per al Jemez foren recollits en camp pel mateix Hale.
* ↑ Vocabulary Words in the Kiowa-Tanoan Language Family
* ↑ Wick R. Miller, Uto-Aztecan cognate sets, 1967.

## Bibliografia

* Campbell, Lyle. (1997). American Indian languages: The historical linguistics of Native America. Nova York: Oxford University Press. ISBN 0-19-509427-1.
* Mithun, Marianne. (1999). The languages of Native North America. Cambridge: Cambridge University Press. ISBN 0-521-23228-7 (hbk); ISBN 0-521-29875-X.
* Davis, Irvine. (1979). "The Kiowa-Tanoan, Keresan, and Zuni Languages" in The languages of Native North America, ed. M. Mithun, pp. 390-443, ISBN 0-292-74624-5.
* Reed, Erik K. (1949). Sources of upper Rio Grande Pueblo culture and population. El Palacio, 56 (6), 163-184.
* Snow, Dean R. (1976). The archaeology of North America. New York: The Viking Press.
* Trager, George L. (1942). The historical phonology of the Tiwa languages. Studies in Linguistics, 1 (5), 1-10.
* Trager, George L. (1951). Linguistic history and ethnologic history in the Southwest. Journal of the Washington Academy of Science, 41, 341-343.
* Trager, George L. (1967). The Tanoan settlement of the Rio Grande area: A possible chronology. In D. H. Hymes & W. E. Bittle (Eds.), Studies in southwestern ethnolinguistics: Meaning and history in the languages of the American Southwest (pp. 335–350). The Hague: Mouton.
* Trager, George L. (1969). Taos and Picuris: How long separated. International Journal of American Linguistics, 35 (2), 180-182.
* Trager, George L.; & Trager, Edith Crowell. (1959). Kiowa and Tanoan. American Anthropologist, 61 (6), 1078-1083.
* Wendorf, Fred. (1954). A reconstruction of northern Rio Grande prehistory. American Anthropologist, 56 (2), 200-227.
* Wendorf, Fred; & Reed, Erik K. (1955). An alternative reconstruction of northern Rio Grande prehistory. El Palacio, 62 (5/6), 131-173.

## Enllaços externs

* Gramàtica de Tiwa (dialecte Taos)