# Casa-fàbrica Canet-Santonja

La casa-fàbrica Canet-Santonja és un conjunt d'edificis situats als carrers del Portal Nou, de la Volta dels Jueus i d'en Cortines de Barcelona. Com que no estan catalogats, els correspon la categoria D (bé d'interès documental) atorgada per defecte a tots els edificis del districte de Ciutat Vella.

## Història

El 1758, Magdalena Ferrussola, vídua de Bonaventura Canet, i el seu fill Jaume Canet i Ferrussola (1740-1795), comerciant i fabricant d'indianes, van adquirir la propietat a Magdalena Grosset per 6.400 lliures. Aquell mateix any, Jaume Canet hi va començar les reformes per a establir-hi la seva fàbrica, que el 1768 disposava ja de 63 telers corrents. El 1772 n'hi havia 54 i el 1783 uns 40. El 1790, va demanar permís per a enderrocar la casa del carrer del Portal Nou i reconstruir-la amb planta baixa i quatre pisos. A la seva mort prematura el 1795, la fàbrica va ser heretada pel seu fill menor d'edat Manuel Canet i Esteva (o Steva), però dirigida per la seva mare Escolàstica, que el 1796 va demanar permís per a obrir una porta al carrer de la Volta dels Jueus.
Com moltes d'altres, la fàbrica no va sobreviure a la Guerra del Francès, i Manuel Canet degué llogar les instal·lacions a d'altres fabricants. El 1842 hi havia la fàbrica de teixits de cotó i d'estampats de Esteve Fullós i Casas i Cia, després d'Esteve Fullós. El 1855, aquest va adquirir la finca a Manuel Canet per 10.000 duros, i el 1858, la va establir en emfiteusi al galoner Francesc Xavier Santonja i Bruguera (1800-1874), que tenia la seva fàbrica i botiga al carrer de l'Argenteria, 28-30, i es va presentar a l'Exposició de Barcelona del 1860. El 1863, va encarregar a l'arquitecte Josep Oriol Mestres la reforma de l'edifici d'habitatges del carrer de la Volta dels Jueus, 4. En aquella època, hi tenia una fàbrica de llana i de mescla en societat amb Francesc Suñol i Almirall sota la raó social Santonja i Suñol: «Puerta Nueva, 29, Tejidos de Santonja y Suñol. Fábrica de tejidos de lana y de algodon. Novedades de pañoleria de lana, y de mezcla de lana y algodon, de todas clases. Pantaloneria de lana, y de mezcla de algodon y lana. Chaqueleria de lana, y de mezcla de lana y algodon. Vestidos para señoras, de lana y de mezcla.»
La fàbrica fou heretada pel seu fill Francesc de Paula Santonja i Camprodon (1838-1892), que el 1875 encarregà al mestre d'obres Calixte Freixa la construcció d'unes noves «quadres». Un cop acabades les obres, va llogar-ne dues, una botiga i el primer pis del carrer de la Volta dels Jueus, 4 al fabricant de naips Sebastià Comas i Ricart per 5 anys, a raó de 432 duros anuals. També hi havia la ganiveteria de Josep Massons. El succeí el seu primogènit Francesc Xavier Santonja i Bassols (1852-1926), que va constituir la societat J. Santonja i Cia amb el seu oncle Josep Santonja i Camprodon (1838-1915), i el 1899 va encarregar-ne noves reformes a l'arquitecte Joan Casadó Tisans. Fou succeït pel seu germà petit Enric Santonja i Bassols (1870-1944).
La fàbrica de cintes va continuar en funcionament fins a la dècada del 1950, i la de naips fins a la del 1960. El 1994, va tancar l'edifici industrial, segregat en una època indeterminada del del carrer del Portal Nou, i entre 1996 i 1998 fou rehabilitat com a habitatges pels arquitectes Cortacans Associats, que n'han conservat l'estructura.

## Vegeu també

* Casa-fàbrica Eudald Fargas
* Casa-fàbrica Castanyer-Comas

## Referències

* ↑ «Fitxa 0 de Ciutat Vella». Catàleg de Patrimoni. Ajuntament de Barcelona.
* ↑ «Fitxa 0 de Ciutat Vella». Catàleg de Patrimoni. Ajuntament de Barcelona.
* ↑ AHPB, notari Joan Baptista Planas i Circuns, 11-9-1758.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 Artigues i Vidal i Mas i Palahí, 2019.
* ↑ «Jayme Canet i Ferrusola. Comerciant Matriculat. Portal Nou i Esplanada.Casa. Planta baixa i quatre pisos. Enderrocar, reedificar i modificar la línia del carrer». C.XIV Obreria C-57/1790-250. AHCB, 07-10-1790.
* ↑ «Escolàstica Canet i Furrasola. Viuda de Jayme Canet, comerciant. Volta dels Jueus. Casa. Obrir una porta». C.XIV Obreria C-73/1796-099. AHCB, 07-07-1796.
* ↑ Guía de forasteros en Barcelona, 2a part, p. 29, 56.
* ↑ Guía general de Barcelona, 1849, p. 383.
* ↑ El Consultor. Nueva guía de Barcelona, 1857, p. 236, 316, 318.
* ↑ AHPB, notari Jaume Rigalt i Alberch, 24-8-1855.
* 1 2 3 4 David LL. Cronològic Francesc Xavier Santonja Bruguera, 02-10-2013.
* ↑ AHPB, notari Jaume Rigalt i Alberch, 23-4-1858.
* 1 2 3 Playà i Ventura, 2014.
* ↑ Orellana, Francisco José. Reseña completa descriptiva y crítica de la exposición industrial y de productos del Principado de Cataluña, 1860, p. 48, 233.
* ↑ «(Casa Santonja): Segundo, tercero y cuarto pisos». Gràfics 06183. AMCB, 06-08-1863.
* ↑ «El Consultor. Nueva guía de Barcelona» p. 142, 276, 1863.
* ↑ Anuario general del comercio, de la industria y de las profesiones, de la administracion y de la magistratura, 1863, p. 980, 1055, 1062.
* 1 2 3 4 Basiana, Orpinell i Checa Artasu, 2000.
* ↑ Anuario-Riera, 1896, p. 299.
* ↑ Anuario industrial de Cataluña, 1916, p. 187.
* ↑ AHPB, notari rafael Vilaclara i Gibert, 30-11-1893.
* ↑ Miquel Playà Ventura. Cronològic de Josep Santonja Camprodón, 04-03-2014.
* ↑ «Francisco J. Santonja. Portal Nou, 29 i Volta dels Jueus, 4, permís per practicar varies obres». Q127 Foment 944 AH/1899. AMCB.
* ↑ Miquel Playà Ventura. Cronològic de Francesc de Paula Santonja i Camprodón, 03-02-2014.

## Bibliografia

* Artigues i Vidal, Jaume; Mas i Palahí, Francesc. El model de casa fàbrica als inicis de la industrialització. Registre de fàbriques de Ciutat Vella de Barcelona 1738-1807/1808-1856, 2019, p. 158-162. ISBN 9788491562160.
* Basiana, Xavier; Orpinell, Jaume; Checa Artasu, Martí. Barcelona, ciutat de fàbriques, setembre 2000, p. 24-25. ISBN 84-922646-4-0.
* Playà Ventura, Miquel. Els Santonja, una llarga història de tradició familiar, 2014, p. 215-223.

## Enllaços externs

* «Casa-fàbrica Canet-Santonja». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.
* Basiana, Xavier; Orpinell, Jaume «Naipes Comas, 1997-1998 (fotografia)». Barcelona, ciutat de fàbriques. MACBA.