OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Cala de Senià

La cala de Senià, també escrita Seniar, o Sènia, és una petita platja natural del municipi de Palamós (Baix Empordà), situada en el tram de penya-segats entre la platja de Castell i Calella de Palafrugell, entre la cala sa Cobertera i la cala Canyers. Té una longitud de 45 metres i una amplada de 5 metres, formada per còdols i sorra gruixuda. De difícil accés, s'hi arriba a peu pel camí de ronda, a un quilòmetre de la platja de Castell.
Sobre la cala hi ha el Xalet Seniar, on hi va estiuejar Truman Capote, i on va acabar d'escriure 'A sang freda'.

## Referències

* ↑ «Demanen corregir errors en alguns topònims de Palamós». Ràdio Palamós, 23-07-2020.
* ↑ «Mapa topogràfic de Catalunya». Institut Cartogràfic de Catalunya.
* 1 2 «Cala Sènia». Oficina de Turisme de Palamós.
* ↑ «Platges i dunes de Catalunya». Laboratori d'Anàlisi i Gestió del Paisatge, Universitat de Girona.
* ↑ «Cala Senià». Visita Costa Brava.
# Cangur vermell

El cangur vermell (Osphranter rufus) viu a quasi tot Austràlia, llevat de la costa est, les selves pluvials del nord i algunes àrees del sud.

## Descripció

El cangur roig és el més gros dels marsupials actuals. Arriba a mesurar 1,6 metres de longitud, i la cua pot arribar als 120 cm. Poden pesar fins a 90 kg. Els mascles solen tenir el pelatge més vermellós i són més grans, mentre que les femelles presenten una coloració més grisenca. Sol romandre en posició bípeda, amb la cua com un tercer punt de suport. Els cangurs vermells no poden desplaçar-se caminant, i s'han de moure a salts. En posició quadrúpeda han d'avançar amb les dues potes del darrere alhora. Els salts del cangur vermell poden arribar a 3 m d'alçada i 10 de llargada, poden arribar a una velocitat de 50 km/h.

## Costums en hàbitat

A més de ser herbívors que habiten a l'àrida regió interior d'Austràlia, els cangurs estan molt estesos i viuen en rajades de més de cent cangurs diàriament. Ocupen un territori de prop de 115 milles quadrades. Tot grup té almenys un mascle adult. Si hi ha diversos mascles, el dominant en batalla serà qui dirigeixi la bandada. És més aviat conegut com un animal nocturn, el fet li permet suportar la calor en moments sufocants. Per a això descansa a l'ombra d'arbres o arbustos i, a vegades, excaven un forat poc profund en el qual se'n va a dormir. Per refrescar quan la temperatura és alta, el cangur es llepa els avantbraços, mancats de pèl, on té vasos sanguinis superficials. Per perdre temperatura corporal també esbufega.

## Biologia i comportament

El cangur vermell és un marsupial herbívor. La seva dieta consisteix en herba i fulles d'arbres. Sol organitzar-se en grups, que en èpoques plujoses consten de 2-10 exemplars, i en època de sequera poden arribar als 1500 individus. Els grups estan liderats per un mascle dominant, que s'aparella amb diverses femelles. La seva població varia amb les pluges. En època de sequera la població es redueix a la meitat. D'altra banda, en aquestes èpoques els mascles no produeixen esperma. Les femelles només conceben si ha plogut molt. Després 33 dies d'embaràs, la cria, immadura, s'enfila cap al marsupi de la seva mare. Allà roman durant 190 dies, fins a sortir per primera vegada de la borsa. La cria s'independitza a l'any de vida.
Els seus principals depredadors són l'àguila audaç i el dingo. Encara que el seu principal defensa és la fugida, pot propinar fortes puntades o garrotades.

## Referències

* ↑ Entrada «Macropus (Osphranter) rufus» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 20 desembre 2022].
Espècies vivents de diprotodonts :
Regne Animalia · Embrancament Chordata · Classe Mammalia · Infraclasse Metatheria :
Subordre Vombatiformes :
Subordre Phalangeriformes (continua més avall) :
Subordre Phalangeriformes (continua més amunt) :
Subordre Macropodiformes (continua més avall) :
Subordre Macropodiformes (continua més amunt) :
# Carlos Pérez García

Carlos Pérez García (València, 1947 - 2013) fou un expert en art i pedagog valencià, conservador de museus com l'IVAM, el MuVIM i el Museu Reina Sofia de Madrid.
Llicenciat en Ciències de l'Educació per la Universitat de València, Carlos Pérez s'interesà per la relació entre l'art modern i la renovació pedagògica amb el disseny de material didàctic sota les influències de Maria Montessori o Bauhaus. La idea es materialitzà amb l'anomenat 'Taller de l'Infant', un projecte col·lectiu per a la comercialització de dissenys vanguardistes als anys 70 del segle XX i que se situà al Carrer de Guillem de Castro de València, al baix cedit per Rafael Solbes de l'Equip Crònica. De la producció expositiva d'aquella època destaquen Infancia y Arte Moderno i laddin Toys. Los Juguetes de Torres García, mostres que s'exposaren a l'IVAM, la Institución Libre de Enseñanza (Madrid) i a La Pedrera de Barcelona. Altra mostra derivada de les primeres, Los juguetes de las vanguardias, es pogué visitar en 2010 al Museu Picasso de Màlaga.
En 1989 entrà a formar part de l'equip de professionals que treballaven a l'IVAM al departament de Comunicació i Didàctica. Més tard seria conservador de la institució. L'any 2000, el seu amic Juan Manuel Bonet el crida per a treballar de conservador al Museu Reina Sofia de Madrid on era director. El 2005 tornà a València per fer-se càrrec del Museu Valencià de la Il·lustració i la Modernitat (MuVIM) rellançant el museu amb tres grans línies: l'art gràfic, la fotografia i el llibre il·lustrat. El novembre de 2012, l'Ambaixada de França li imposà la insignia de cavaller de l'Orde de les Arts i les Lletres.
Morí el 25 de desembre de 2013 al seu domicili de la Finca Roja de València.

## Referències

* 1 2 «Fallece Carlos Pérez, conservador del IVAM y el Reina Sofía» (en espanyol). El País, 26-12-2013. [Consulta: 28 desembre 2013].
* 1 2 «Fallece Carlos Pérez» (en espanyol). dissenycv.es, 27-12-2013. [Consulta: 28 desembre 2013].

## Enllaços externs

* Entrevista a Carlos Pérez a la Revista MAKMA
# Arşın mal alan

Arşın mal alan (en l'escriptura aràbiga de l'àzeri, utilitzada contemporàniament a l'estrena, آرشین مال آلان, literalment Compreu teles [mesurades] en arxins) és una opereta còmica i romàntica del 1913 del compositor Üzeyir Hacıbəyov sobre un venedor ambulant de Şuşa als anys 1900 que busca una muller. Hacıbəyov va compondre l'opereta a Sant Petersburg i va ser estrenada el 25 d'octubre de 1913. L'opereta és rica en realisme i característiques nacionals. Després d'escenificar-se a l'Azerbaidjan, Arşın mal alan es va poder veure als teatres de Tbilisi, Erevan i Aixgabat, així com de l'Iran i Turquia.

## Personatges

| Funció | Tipus de veu |
| Asker, un jove comerciant ric | Tenor |
| Jahan, la seva tia vídua | Mezzosoprano |
| Suleyman, amic d'Asker | Baríton |
| Veli, criat d'Asker | Tenor |
| Sultan Bey, un bei empobrit | Baix |
| Gulchohre, la seva filla | Soprano |
| Asia, neboda de Sultan Bey | Soprano |
| Telli, criada de Sultan Bey | Soprano |
| L'acció passa dins l'Azerbaidjan al començament del segle xx. ||

## Referències

* ↑ «Explicació de l'òpera». Azer.com. [Consulta: 6 abril 2017].
* ↑ L'arxín és una antiga mesura de longitud d'influència persa equivalent al colze
* ↑ «"Arshin Mal Alan": an operetta for all time». Visions of Azerbaijan. [Consulta: 22 desembre 2010].
# Cala del Forn

La cala del Forn és una petita platja del municipi de Calonge i Sant Antoni (Baix Empordà),flanquejada per parets rocoses i pins, situada entre la platja de Can Cristus, a ponent, i la cala dels Esculls, a llevant, en un tram de roquissar amb moltes cales petites, entre les poblacions de Platja d'Aro i Sant Antoni de Calonge. Orientada al sud-est, té una longitud de 51 m i una amplada de 23 m, formada per sorra mitjana i gruixuda. No disposa de cap servei, encara que a la veïna platja de Can Cristus, a només uns metres, hi ha totes les instal·lacions d'una platja urbana. S'hi accedeix a peu pel camí de ronda.
Al fons de la platja hi ha formació de canyís, que sembla un reducte dels anteriors aiguamolls que hi havia a la zona i que avui en dia s'han dessecat a causa de les urbanitzacions. Deu el nom a l'antiga existència d'un forn romà, del qual no se'n conserva cap resta.

## Referències

* 1 2 «Cala del Forn». Agència Catalana de Turisme.
* ↑ «Cala del Forn». Costa Brava's.
* ↑ «Platges i dunes de Catalunya». Laboratori d'Anàlisi i Gestió del Paisatge, Universitat de Girona.
* ↑ Crestas, Pako. Les platges de la Costa Brava de Blanes a Palamós. Valls: Cossetània, juny 2011, p. 180-181. ISBN 978-84-9791-895-4.
# Coneixeràs l'home dels teus somnis

Coneixeràs l'home dels teus somnis (títol original en anglès You Will Meet a Tall Dark Stranger) és una comèdia romàntica de 2010 dirigida per Woody Allen. La pel·lícula és la segona col·laboració del cineasta amb la productora catalana Mediapro i la seva quarta cinta rodada íntegrament a Anglaterra després de Match Point, Scoop i Cassandra's Dream. S'ha doblat al català.
Es va estrenar el 15 de maig de 2010 al Festival de Canes.

## Argument

La pel·lícula segueix a dos matrimonis, Alfie (Hopkins) i Helena (Jones), i la seva filla Sally (Watts) i el seu marit Roy (Brolin), mentre les seves passions, ambicions, i preocupacions els porten problemes.
Després que l'Alfie hagi deixat a l'Helena per recuperar la seva joventut perduda amb Charmaine (Punch), l'Helena s'abandona a la irracionalitat i comença a veure's amb Jonathan (Ashton-Griffiths), un vidu que és propietari d'una llibreria d'ocultisme.
Mentrestant, infeliç amb el seu matrimoni, Sally va sentint afecte per l'atractiu propietari de la galeria d'art on treballa, Greg (Banderas), al mateix temps que Roy, un escriptor que espera la publicació de la seva darrera novel·la, se sent atret per Dia (Pinto), una dona misteriosa que sorprèn la seva mirada a través de la finestra del seu pis.
Alfie descobreix que Charmaine, antiga prostituta, no l'omple i a més l'enganya, així que intenta tornar amb l'Helena, però aquesta només espera el permís de la difunta dona de Jonathan per estar amb ell. Roy roba la novel·la d'un amic a qui creu mort per poder refer-se dels fracassos editorials, però resulta que el presumpte mort està en coma i pot tornar a la vida. Això sí, aconsegueix estar amb la Dia després que la Sally li demani el divorci per negar-se a tenir fills. La Dia trenca el seu comopronís matrimonial per sortir amb el seu veí. La Sally, per acabar, intenta sense èxit obrir la seva pròpia galeria i allunyar-se d'un Greg que no li correspon.

## Repartiment

* Gemma Jones: Helena
* Anthony Hopkins: Alfie
* Naomi Watts: Sally
* Antonio Banderas: Greg
* Josh Brolin: Roy
* Freida Pinto: Dia
* Pauline Collins: Cristal
* Roger Ashton-Griffiths: Jonathan
* Lucy Punch: Charmaine
* Theo James: Ray

## Crítica

* "Woody Allen diverteix. (...) un altre recital d'intel·ligència i lucidesa (...) comprensió de tots els anhels, pors, misèries, enganys i grandeses de la condició humana." (Carlos Boyero: Diari El País)

## Referències

* 1 2 Fitxa de doblatge al català, a ElDoblatge

## Enllaços externs

* Coneixeràs l'home dels teus somnis - Lloc web oficial
* Coneixeràs l'home dels teus somnis a Fotogramas (castellà)
# Tuxpan de Rodríguez Cano

Tuxpan és una ciutat i un port mexicà, del Golf de Mèxic, a l'estat de Veracruz. Té una població de 134.394 habitants. El nom de Tuxpan prové del huastec Toch-pan.
# Ralf Rothmann

Ralf Rothmann (Slesvig, Slesvig-Holstein, 10 de maig de 1953) és un novel·lista, poeta i dramaturg alemany. Les seves novel·les han estat traduïdes a diversos idiomes. El tema principal de la seva obra són tant els burgesos i la realitat proletària de la vida a la regió del Ruhr (per exemple a Stier, Wäldernacht, Milch und Kohle...), així com a Berlín (Flieh mein Freund, Hitze, Feuer brennt nicht) amb un enfocament autobiogràfic sobre l'alienació, l'intent d'escapar d'aquestes situacions, i la solitud comuna. La seva novel·la Feuer brennt nich (2009) és un retrat commovedor d'un artista-escriptor que es debat entre dues dones que paguen un alt preu per la seva infidelitat.

## Obres

* Messers Schneide (relats, 1986)
* Kratzer und andere Gedichte (poemes, 1987)
* Der Windfisch (relats, 1988)
* Stier (novel·la, 1991)
* Wäldernacht (novel·la, 1994)
* Berlin Blues. Ein Schauspiel (obra teatral, 1997)
* Flieh, mein Freund! (novel·la, 1998)
* Milch und Kohle (novel·la, 2000)
* Gebet in Ruinen (poemes, 2000)
* Ein Winter unter Hirschen (relats, 2001)
* Hitze (novel·la, 2003)
* Junges Licht (novel·la, 2004)
* Rehe am Meer (novel·la, 2006)
* Feuer brennt nicht (novel·la, 2009)
* Shakespeares Hühner (relats, 2012)
* Sterne tief unten (relats, 2013)
* Im Frühling sterben (novel·la, 2015), traduït al català per Ramon Monton i publicat per L'altra Editorial el 2016 amb el títol Morir a la primavera
* Der Gott jenes Sommers (novel·la, 2018)
# Edward Dozier

Edward Pasqual Dozier (Santa Clara, Nou Mèxic, 1916- Tucson, Arizona 1971) fou un antropòleg estatunidenc d'ètnia santa clara i cultura pueblo. Va ser el primer membre indígena en obtenir un doctorat en antropologia als Estats Units.
Fou criat en espanyol i tewa, i aprengué anglès als 12 anys. Estudià les tradicions del seu poble, estudià a la Universitat de Nou Mèxic i serví a l'exèrcit a les Filipines, on s'interessà per l'antropologia. Des del 1953 donà classes a diverses universitats fins que acabà a la de Tucson.
Publicà els llibres The Hopi-Tewa of Arizona (1954), Hano: A Tewa Indian Community in Arizona (1955), Mountain Arbiters: The Changing Life of a Philippine Hill People (1966), Perspectives in American Indian Culture Change (1961), i The Pueblo Indians of North America (1970).

## Referències

* ↑ Williams, Caroline. «American Indian Studies at the University of Arizona – an Extended History», 2009.
* ↑ «New Mexico Office of the State Historian : Edward Dozier (1916-1971)». Arxivat de l'original el 2011-07-18. [Consulta: 29 maig 2009].
* ↑ «Edward P Dozier». Arxivat de l'original el March 7, 2009. [Consulta: 29 maig 2009].

## Enllaços externs

* Biografia Arxivat 2006-02-12 a Wayback Machine.
# Cala del Niu

La cala del Niu és una petita platja rocosa del municipi de Sant Feliu de Guíxols (Baix Empordà), situada a cavall entre la cala Maset i la cala des Cranc, a ponent de la platja de Sant Pol. Envoltada de pineda, s'hi accedeix a peu des del camí de ronda, a l'alçada del túnel excavat dins la roca- És una platja de dimensions reduïdes, però força plana, amb roca i sorra. Està habilitada per a gossos, amb un màxim de cinc. L'únic servei de què disposa són papereres.

## Referències

* ↑ «Les platges de Catalunya on pots portar el gos sense problemes». Nació, 19-07-2023.
* 1 2 «Cala del Niu». Ajuntament de Sant Feliu de Guíxols.
* ↑ «Sant Feliu de Guíxols habilita una cala on hi poden accedir gossos». Diari de Girona, 19-07-2021.
# Confederació de la Corona Polonesa

La Confederació de la Corona Polonesa (en polonès: Konfederacja Korony Polskiej, KKP), escurçat habitualment a La Corona (Korona) és un partit d'extrema dreta monàrquic i tradicionalista de Polònia.

## Història

El 28 de juny de 2019 es va anunciar la formació de la Corona, impulsat per Grzegorz Braun a partir del Comitè Electoral Grzegorz Braun Déu et beneeixi!, candidatura a les legislatives de 2015 en les quals van obtenir només el 0,09% dels vots. Al mateix any es va integrar a la Confederació Llibertat i Independència, obtenint a les eleccions al Sejm un diputat dels 11 escons totals de la coalició, mentre que a les eleccions europees no van aconseguir superar el llindar del 5%.
El 24 de gener de 2020 el KKP va ser registrat pel tribunal, i l'11 de setembre de 2021 van organitzar el seu primer Congrés, en el qual va ser escollit sense sorpreses Grzegorz Braun com el seu President.
Al 2023 va mantenir la col·laboració amb la Confederació, que va millorar els seus resultats tant a les eleccions legislatives, en les quals la Corona va obtenir 4 diputats dels 18 de la coalició, i un eurodiputat dels 6 totals, que es mantindria al grup parlamentari dels No Inscrits.
Més recentment, al gener de 2025 el KKP va anunciar la candidatura de Grzegorz Braun a les eleccions presidencials del mateix any, malgrat la Confederació va escollir a Sławomir Mentzen, el que provocaria l'expulsió de Braun de la coalició i la retirada de la Corona.

## Resultats electorals
### Sejm

| Any | Líder | Vots | % | Seats | +/– | Govern |
| 2019 | Grzegorz Braun | Dins la Confederació | Dins la Confederació | 1 / 460 | Nou | Oposició |
| 2023 | Grzegorz Braun | Dins la Confederació | Dins la Confederació | 4 / 460 | 3 | Oposició |

### Senat

| Any | Vots | % | Escons | +/– | Govern |
| 2019 | Dins la Confederació | Dins la Confederació | 0 / 100 | Nou | Oposició |
| 2023 | Dins la Confederació | Dins la Confederació | 0 / 100 | = | Oposició |

### Presidencials

| Any | Candidat | 1a volta | 1a volta | 2a volta | 2a volta | Resultat |
| Any | Candidat | Vots | % | Vots | % | Resultat |
| 2020 | Suport a Krzysztof Bosak | 1,317,380 | 6.78% (#4) | | | Derrota |
| 2025 | Grzegorz Braun | | | | | |

### Parlament Europeu

| Any | Líder | Vots | % | Escons | +/– | Grup |
| 2019 | Grzegorz Braun | Dins la Confederació | Dins la Confederació | 0 / 52 | Nou | – |
| 2024 | Grzegorz Braun | Dins la Confederació | Dins la Confederació | 1 / 53 | 1 | NI |

## Referències

* ↑ «Grzegorz Braun założył własną partię o nazwie Konfederacja Korony Polskiej» (en polonès). Portal i.pl, 28-06-2019.
* ↑ «Konfederacja Korony Polskiej - Pozycja 14939 - Numer 53/2020 (5943) z 17 marca 2020 r. - Internetowy Monitor Sądowy i Gospodarczy». [Consulta: 8 febrer 2025].
* ↑ «Kongres Korony – Konfederacja Korony Polskiej» (en polonès). [Consulta: 8 febrer 2025].
* ↑ «Wybory do Sejmu i Senatu Rzeczypospolitej Polskiej w 2023 r.» (en polonès). [Consulta: 8 febrer 2025].
* ↑ «Grzegorz Braun wykluczony z Konfederacji. Oficjalna decyzja» (en polonès). [Consulta: 8 febrer 2025].
# Aulus Corneli Palma

Aulus Corneli Palma (llatí: Aulus Cornelius Palma Frontonianus) va ser un magistrat romà que sembla que procedia de Volsinii, a Etrúria. Formava part de la gens Cornèlia.
El seu primer càrrec conegut és el de legat del procònsol d'Àsia en algun moment del regnat de Domicià. Entre el 94 i el 97 comandava una legió i va ser cònsol l'any 99 amb Gai Soci Seneció, i un altre cop més tard, el 109 amb Gai Calvisi Tul·lus. Entre ambdós consolats va ser governador de la Hispania Tarraconensis l'any 101 i després de Síria, després del 104, i va conquerir la part d'Aràbia a la zona de Petra sobre l'any 105., cosa que va comportar que l'emperador Trajà li atorgués honors de triomf i li fes aixecar una estàtua al Fòrum d'August. Era tradicional enemic d'Hadrià i aquest el va fer matar quan va pujar al tron el 117.

## Referències

* ↑ Dió Cassi. Historia Romana LXVIII,14,4, 16,2 i LXIX, 2.5
* ↑ Història Augusta: Vida d'Hadrià IV,3; VII,2
# Cala del Racó de les Dones

La cala del Racó de les Dones és l'extrem meridional de la platja de Torre Valentina, del municipi de Calonge i Sant Antoni (Baix Empordà). Està separada per un escull, la punta de Torre Valentina, de la cala del Racó dels Homes. En aquesta punta, camuflat per la vegetació, hi ha el búnquer de la Torre Valentina, construït durant la Guerra Civil espanyola. Aquesta cala és la transició entre la gran platja de sorra de la badia de Palamós i el tram de penya-segats que arriba fins a Platja d'Aro.
El nom de la cala prové del fet que durant molts anys el batlle va prohibir que persones dels dos sexes es banyessin juntes. L'escull que hi ha entre les dues cales permetia complir el precepte sense que els homes i les dones s'haguessin d'allunyar gaire els uns dels altres.

## Referències

* ↑ «El camí de ronda: un passeig aran del mar». Descobreix Calonge i Sant Antoni. Oficina de Turisme de Calonge i Sant Antoni.
* 1 2 Crestas, Pako. Les platges de la Costa Brava de Blanes a Palamós. Valls: Cossetània, juny 2011, p. 200-201. ISBN 978-84-9791-895-4.
# Ammophila (gènere)

Ammophila és un gènere de plantes de la família de les poàcies. Compta amb dues espècies molt semblants que viuen gairebé exclusivament als sorrals litorals: d'ací el nom llatí Ammophila (del grec ámos, 'sorra', i philos, 'amic').
Les plantes del gènere Ammophila tenen potents rizomes que els permeten arrelar-se en un substrat solt i mogut pel vent, a la vegada que sobreviure en circumstàncies desfavorables (secada, principalment) perdent les parts aèries (o sigui hemicriptòfites).

## Taxonomia

* Ammophila arenaria, anomenat en català borró o canya d'arena. Europa i mediterrània. Floreix de maig a juliol.
* Ammophila breviliguata. Costa atlàntica de Nord-amèrica i ribes dels Grans Llacs.

## Referències

* ↑ Universitat de les Illes Balears - Herbari Virtual del Mediterrani Occidental - Imatge detallada i informació del borró
# Fleca Artesana (carrer Tallers, Barcelona)

La Fleca Artesana és un establiment situat al carrer dels Tallers, 2 de Barcelona, catalogat com a elements d'interès paisatgístic.

## Història

La fleca es va obrir ell 1876 i va passar per diferents propietaris entre els quals hi havia Gabriel Solé, Emili Agustí i Lluïsa Casanova.

## Descripció

Està situada als baixos de l'edifici conegut com a Casa Pere Bernis (Hotel Lloret). La botiga ocupa dos dels arcs de mig punt, que es desenvolupen fins a l'entresòl. A tota aquesta amplada exterior hi ha un gran calaix de fusta aplacat, tres muntants de fusta tallada donen suport a una marquesina que conté una part amb vidre esgrafiat amb el nom de l'establiment i la data de fundació (1876). A la dreta, els dos muntants emmarquen els panells de fusta tallada decorada amb motius florals amb vidre esgrafiat amb motius florals i gerros; el tercer panell a l'esquerre s'hauria perdut.
Pel que fa a l'interior, no es conserva cap element original i tot ha estat reformat. Té dos espais, un dedicat a exposar i guardar els productes a la venda amb dos zones de taulell, i un altre per al forn i l'obrador.

## Referències

* ↑ «Fleca artesasa». Catàleg de Patrimoni. Ajuntament de Barcelona.
* 1 2 3 «Fleca Artesana». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.
# Cala del Solitari

La cala del Solitari és una platja del municipi de Mont-roig del Camp (Baix Camp), situada entre la cala de les Sirenes, al nord-est, i la cala Misteri, al sud-oest, en un tram de costa rocallosa enfront de Miami Platja, declarat espai natural protegit. Té una longitud de 106 metres i una amplada mitjana de 28 metres, formada per sorra fina i daurada, amb un pendent d'entrada a l'aigua bastant pronunciat. Està envoltada de pins, i no disposa de cap servei.
El 14 de setembre de 1960, la cala va ser escenari de la caiguda al mar d'un avió militar, amb el motor incendiat. Uns paletes, testimonis de l'accident, van baixar a la platja i van nedar per a socórrer el pilot.

## Toponímia

El nom de la cala el va posar Marcel·lí Esquius i Garcia, fundador de Miami Platja, dedicat a Antonio Alonso Cerdà, un dels primers empadronats a la urbanització, que acostumava a banyar-se sol a la platja, pescant pops, eriçons de mar i nacres.

## Referències

* ↑ «Mapa topogràfic de Catalunya». Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya.
* 1 2 «Cala del Solitari». Agència Catalana de Turisme.
* ↑ «Platges i dunes de Catalunya». Laboratori d'Anàlisi i Gestió del Paisatge, Universitat de Girona.
* ↑ «El piloto que salvó la vida en la cala del Solitari de Miami Platja». Diari de Tarragona, 25-05-2021.
* ↑ «La historia particular de las calas de Miami Platja». Diari de Tarragona, 20-07-2021.