# Valdemar I

Valdemar I, també conegut com a Valdemar el Gran, (Slesvig, 15 de gener del 1131 - Ringstedt, 12 de maig del 1182) va ser Rei de Dinamarca des de 1146 fins a la seva mort el 1182.

## Biografia

Era fill de Canut Lavard, duc de Slesvig i rei dels obotrites un príncep danès, fill gran del rei Eric I de Dinamarca. El pare de Valdemar va ser assassinat per Magnus el Fort el 7 de gener de 1131, abans del naixement de Valdemar; la seva mare, Ingeborg de Kiev, era filla de Mstislav I de Kíev i de Cristina Ingesdotter de Suècia, i el nom amb què van batejar Valdemar provenia del seu avi, Vladimir Monomakh de Kíev.
Després de la sagnant i llarga guerra civil que s'originà a la mort de Suenon Estrindsen, i en la que van sucumbir, cinc dels seus fills i bastards i el fill d'un d'aquests, Canut Lavard, continuà la discòrdia, passat més de mig segle, entre Valdemar I, Canut, els seu cosí, i Suenon, cosí també d'ambdós, fins que, cansats, es repartiren el regne, corresponent a Valdemar I, Jutlàndia; a Canut, les illes, i a Suenon, Escània. Aquest últim va fer assassinar Canut, però a la vegada va morir el 1157 en una batalla contra Valdemar I, restant aquest últim com a únic sobirà. Mentre duraren les querelles, entre els pretendents, els vendas, que havien ocupat tot el litoral Bàltic, saquejaven el país i inclús atacaven les ciutats, però al reunir Valdemar els territoris que abans pertanyien a tres, la situació varià forçà.
Valdemar I, per no ser molestat per la banda d'Alemanya, rendí homenatge a l'emperador Frederic Barba-roja, i emprengué una verdadera creuada contra els corsaris vendas. Valdemar I reorganitzà i reconstruí Dinamarca, que havia quedat afectada pels molts anys de guerres. Aconsellat per Absaló, declarà la guerra als habitants de Pomerània i de l'illa de Rügen en el Mar Bàltic. El 1168, va ser assaltat Cap Arkona, els habitants de Wend van ser cristianitzats i sotmesos al seu nou monarca danès. La seva intervenció en els assumptes de Noruega li'n valgué la possessió del litors del SE., el que li originà disgustos i discussions amb l'arquebisbe de Lund i amb els pretendents de Buris i Magnus.
Casà amb Sofia de Polotsk, germana del seu cosí Canut V, amb la que tingué dos fills, Canut VI i Valdemar II, ambdós successors seus, i sis filles, una de les quals, Riquilda, casà amb Èric X, rei de Suècia, i una altra, Ingeborg, amb Felip II de França.
S'atribueixen a Valdemar I la Llei de Scània i la Llei de Suland,
Absaló i Esbern Snare, van ser els seus amics íntims a més dels seus consellers.

## Llinatge

Quadre genealògic de Valdemar I :
Ulf Thorgilsson
 Sven III 
 Estrid Svendsdatter
 Eric I de Dinamarca 
 Sveinn Hákonarson
 Gunhild Sveinsdotter 
 Holmfrid de Suècia
 Canut Lavard 
 Ulf Galicienfahrer, Jarl a Dinamarca
 Thrugot Ulfsson Fagerskind 
 Bodil Hakonsdotter
 Boedil Thurgotsdatter 
 Vagn Ageson
 Thorgunna Vagnsdatter 
 Ingeborg Thorkilsdatter
 Valdemar I 
 Vsevolod I de Kíev
 Vladimir Monomakh 
 Anastàsia Monomachina
 Mstislav I de Kíev 
 Harold Godwinson
 Gytha de Wessex 
 Edith Swanneck
 Ingeborg de Kíev 
 Stenkil
 Inge I de Suècia 
 Sant Ingamoder Emundsdotter de Suècia
 Christina Ingesdotter de Suècia 
 Sigtorn o Príncep Ingvar de Suècia
 Helena :

## Enllaços externs

* Find-A-Grave profile for Valdemar I the Great
* http://www.kingsofdenmark.dk/king19.htm Arxivat 2008-10-21 a Wayback Machine.
Valdemar el GranCasa d'EstridsenNascut: 14 degener de 1131 Mort: 12 maig de 1182 :
| Títols de regnat |||
| Precedit per: Eric Lamb | Rei de Dinamarca 1146-1182 amb Sweyn Grathe (1146-1157) & Canut V (1146-1157) | Succeït per: Canut VI |
| VacantÚltim títol en mans deMagnus | Duc del Sud de Jutlàndia titled there: Duc de Dinamarca ca. 1152-1154 | VacantSegüent títol en mans deCristòfor |