OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Kami

Els kami (神) són les divinitats pròpies del xintoisme. Normalment, aquest concepte és traduït directament amb la paraula déu o esperit en les cultures occidentals, tot i que a vegades també s'usa la paraula original, ja que es considera que anomenar-los així és un gran error.
El terme kami no designa les divinitats com a éssers absoluts creadors del món i la vida, ja que no marca una diferència entre els éssers creadors i allò creat, sinó que són ambdues coses. Es podria dir que el concepte numen usat pels romans s'acosta més al terme kami.
Així doncs, s'anomena kami a qualsevol cosa que es consideri fora de la normalitat. Bé coses amb un poder sobrehumà que influencii un gran conjunt de coses (Amaterasu, Susanoo, etc.), o bé coses menys poderoses (Onsen, Tenno, etc). Un kami pot ser beneficiós, malvat i destructiu, o ambdues coses. D'aquesta manera, es consideren kami tant les forces de la naturalesa (tempestes, sol, lluna, animals, paratges naturals), com altres coses més relatives als humans (educació, sort, medicina), que es manifestaren en les formes del kami del tro, el kami del vent, el kami de la pluja, el kami del sol, el kami de l'agricultura, etc., tot creant una llista interminable de kami. Per posar alguns exemples, la muntanya més alta del Japó, el mont Fuji, algunes cascades, les tempestes i les guineus són considerats kami. Kami és més una propietat que poden tindre determinades coses que un tipus de cosa.
Pel que fa als humans, pel fet d'haver sigut creats pels kami, igual que les coses immaterials, tots tenen la possibilitat d'esdevenir kami també. Els japonesos veneren els seus avantpassats com a kami ancestrals, però només una petita part d'ells arriba a ser oficialment consagrada i venerada per la societat, ja que es considera que un humà esdevé kami quan ha ofert un servei al seu poble, a la seva nació. Tal és el cas de tots els emperadors, o d'alguns militars de la Segona Guerra Mundial. Només els éssers humans que tenen un gran poder espiritual sobre la societat arriben a ésser consagrats com a kami mentre viuen. El fet d'anomenar kami qualsevol cosa anormal i increïble ha comportat la creença en milers de kami arreu del país, moltes vegades sense nom. És per això que el Japó ha estat anomenat en molts casos Yaoyorozu-no-kami-no-kuni (八百万の神の国), 'el país dels vuit milions de kami'.

## Referències

* ↑ Ono, Sokyo. Shinto: The Kami Way (en anglès). Tuttle Publishing, 1962. ISBN 0-8048-3557-8.

## Enllaços externs

* Introducció: Kami Arxivat 2020-11-23 a Wayback Machine., Encyclopedia of Shinto (anglès)
* Kami, Gods of Japan (anglès)
* Evolution of the Concept of Kami Arxivat 2021-01-26 a Wayback Machine., Itō Mikiharu (anglès)
# Škachaïta

La škachaïta és un mineral de la classe dels carbonats que pertany al grup de la dolomita, sent el membre del grup amb cobalt dominant. Rep el nom en honor de Pavel Škácha, conservador del Museu Miner de Příbram.

## Característiques

La škachaïta és un carbonat de fórmula química CaCo(CO₃)₂. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 2023, i publicada l'any següent. Cristal·litza en el sistema trigonal.
L'exemplar que va servir per a determinar l'espècie, el que es coneix com a material tipus, es troba conservat a les col·leccions del departament de mineralogia i petrologia del Museu Nacional de Praga, a la República Txeca, amb el número de catàleg: p1p 52/2022.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta al filó hidrotermal B117 de la mina d'urani núm. 6 de Brod, al districte de Příbram (Bohèmia Central, República Txeca). Aquest indret és l'únic a tot el planeta on ha estat descrita aquesta espècie mineral.

## Referències

* ↑ «Škáchaite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 17 maig 2023].
* 1 2 Sejkora, Jiří; Plášil, Jakub; Dolníček, Zdeněk; Ulmanová, Jana; Škoda, Radek «Škáchaite, CaCo(CO3)2, a new member of the dolomite group, from the Brod deposit near Příbram, Czech Republic». Mineralogical Magazine, 21-03-2024, pàg. 1–7. DOI: https://doi.org/10.1180/mgm.2024.21 [Consulta: 6 juliol 2024].
* ↑ Bosi, Ferdinando; Hatert, Frédéric; Pasero, Marco; Mills, Stuart J. «IMA Commission on New Minerals, Nomenclature and Classification (CNMNC) – Newsletter 72». European Journal of Mineralogy, 35, 2, 20-04-2023, pàg. 285–293. DOI: https://doi.org/10.5194/ejm-35-285-2023 [Consulta: 17maig 2023].
# Candia

Candia és una població dels Estats Units a l'estat de Nou Hampshire. Segons el cens del 2007 tenia 4.181 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Candia tenia 3.911 habitants, 1.359 habitatges, i 1.108 famílies. La densitat de població era de 49,8 habitants per km².
Dels 1.359 habitatges en un 40% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 72% hi vivien parelles casades, en un 5,2% dones solteres, i en un 18,4% no eren unitats familiars. En el 12,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 3,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,88 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,14.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,6% tenia menys de 18 anys, un 6% entre 18 i 24, un 33,6% entre 25 i 44, un 26,5% de 45 a 60 i un 7,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 102 homes.
La renda mediana per habitatge era de 61.389$ i la renda mediana per família de 67.163$. Els homes tenien una renda mediana de 43.260$ mentre que les dones 31.127$. La renda per capita de la població era de 25.267$. Entorn del 2,3% de les famílies i el 2,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Candia». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 8 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Candia». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Unitat perifèrica de Lassithi

La unitat perifèrica de Lassithi (grec Νομός Λασιθίου o Λασύθι) és una de les quatre unitats perifèriques de l'illa de Creta, Grècia. Correspon a l'antiga prefectura de Lassithi.
La seva capital és la ciutat d'Àgios Nikólaos. Altres grans ciutats són Ieràpetra, Sitia i Neàpoli. És la unitat perifèrica més oriental de l'illa, té a l'oest la unitat perifèrica d'Iràklio, el Mar de Creta al nord, i el mar de Líbia al sud. Té les muntanyes Dikti a l'oest, les muntanyes de Sitia a l'est.
A l'est hi ha la població d'Elounda, i al seu davant hi ha l'illa de Spinalonga, un antic castell venecià que va ser una leproseria. Al peu de les la muntanya Dikti es troba l'altiplà de Lassithi, famós pels seus molins de vent. La platja de Vai és coneguda pel seu bosc de palmeres.
El turisme atret per les platges visita llocs com Vai, Àgios Nikólaos i l'illa de Khrissi. Fora de les àrees turístiques hi ha les aldees de la costa sud com Myrtos, Makrí Gialós, Xerokambos i Koutsouras.
Hi ha nombrosos jaciments arqueològics amb restes antigues. Vassilikí, Fournu Korfi, Pyrgos, Zakros, i Gournia són restes de l'època minoica. Lató i Itanos són restes de l'època dòrica.
Inclou les illes de Khrissi o Gaidouronisi, i Kufonissi, i els illots: Agi Pandes, les Illes Dionisíades, Elassa, Grantes, Mokhlos, Psira, i Spinalonga o Kalidon.

## Divisió administrativa

Inclou 4 municipis des de la reforma del pla Kalikratis:
* Àgios Nikólaos, Agios Nikolaos
* Ieràpetra
* Oropedio Lassithiu, Oropedio Lasithiou o altiplà de Lassithi
* Sitia, Siteia
Abans incloïa aquests municipis:
* Àgios Nikólaos
* Ieràpetra
* Ítanos, capital Palékastro (Palaikastro)
* Lefki, capital Ziros
* Makrí Gialós (Makry Gialos o Makrygialos), capital Koutsouras
* Neàpoli (Neapolis Lasithiou)
* Oropedio (Oropedio Lasithiou o altiplà de Lassithi), capital Tzermiado
* Sitia
I la comunitat de:
* Vrakhassi (Vrachasi)
Històricament, estava dividida en aquestes províncies (eparchies):
* Mirabello (Mirabelos o Mirampelos), capital Neàpoli, a la costa nord, limita amb la prefectura d'Iràklio
* Lassithi, capital Tzermiado, altiplà interior, limita amb la prefectura d'Iràklio
* Ieràpetra, capital Ieràpetra, amb costa al sud i al nord, limita amb la prefectura d'Iràklio
* Sitia, capital Sitia, a l'extrem est de l'illa
# Cantó de Betton

El cantó de Betton (bretó Kanton Lanvezhon) és una divisió administrativa francesa situada al departament d'Ille i Vilaine a la regió de Bretanya.

## Composició

El cantó aplega 4 comunes :
| Nom francès | Nom bretó | Població | km² | Codi Postal | Codi INSEE |
| Betton | Lanvezhon | 8.547 | 26,73 | 35830 | 35024 |
| La Chapelle-des-Fougeretz | Chapel-Felgeriz | 3.306 | 8,71 | 35520 | 35059 |
| Montgermont | Menezgervant | 2.758 | 4,67 | 35760 | 35189 |
| Saint-Grégoire | Sant-Gregor | 7.644 | 17,30 | 35760 | 35278 |
| Cantó | Lanvezhon | 22.255 | 57,41 | - | 3552 |

## Evolució demogràfica

| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 |
| 4.513 | 5.811 | 9.507 | 13.530 | 17.737 | 22.255 |

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1994-2002 | Philippe Tourtelier | PS |
| 2002- | Michel Gautier | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Enllaços externs

* Resultats de les eleccions cantonals de 2007
# Herrèra

Herrèra (oficial Ferrières) és un municipi del departament francès dels Alts Pirineus, a la regió d'Occitània.

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2007 |
| 140 | 190 | 149 | 135 | 112 | 110 | 117 |
| Des de 1962: població sense dobles comptes |||||||

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2001- | Jean Miro | |

## Referències

* ↑ Toponímia occitana
# Transacqua

Transacqua és un antic municipi italià, dins de la província de Trento. L'any 2007 tenia 2.094 habitants. Limitava amb els municipis de Cesiomaggiore (BL), Fiera di Primiero, Mezzano, Sagron Mis, Siror i Tonadico.
L'1 de gener 2016 es va fusionar amb els municipis de Siror, Tonadico i Fiera di Primiero creant així el nou municipi de Primiero San Martino di Castrozza, del qual actualment és una frazione.

## Administració

Llista d'alcaldes :
| Període | Identitat | Partit |
| 2005- | Marino Simoni | Llista cívica |
# Carrer de Ferran

El carrer de Ferran és un carrer del barri Gòtic de Barcelona, paral·lel al mar, que ha esdevingut una de les vies més emblemàtiques de la ciutat. Enllaça la Rambla amb la plaça de Sant Jaume.
El carrer és fruit d'un projecte de l'Ajuntament de Barcelona durant la legislatura de 1820-23 (Trienni Liberal), que pretenia unir la Rambla amb la fortalesa de la Ciutadella. Fou el que es coneix com a eix transversal, compost pels carrers de Ferran, de Jaume I i de la Princesa, i que comportà, així mateix, l'obertura de l'actual plaça de Sant Jaume (fins llavors mer encreuament de carrers). El carrer de Ferran fou inaugurat oficialment el 1826 (ja en plena Dècada Ominosa).
En la primera fase de construcció del carrer, les façanes foren projectades unitàriament per l'arquitecte oficial de l'Ajuntament, Josep Mas i Vila, autor, així mateix, de la reforma de la Casa de la Ciutat (ja a la plaça de Sant Jaume).
Inicialment, la via fou batejada com a carrer de Ferran VII, que era el rei que regnava en aquella època. Dugué aquest nom fins al 1910, amb algunes intermitències degudes a canvis de règim: carrer Major del Duc de la Victòria (és a dir, d'Espartero) en 1840-1843 (Regència d'Espartero) i 1854-1856 (Bienni Progressista); i carrer de la Llibertat en 1869-1875 (Sexenni Democràtic). L'any 1910 fou rebatejat com a carrer de Ferran, amb què no s'esborrà l'homenatge a un rei absolutista de memòria nefasta, alhora que s'oficialitzava el nom popular que aquest carrer havia rebut de sempre. Durant la Segona República dugué el nom oficial de carrer de Joan Fivaller (1931-1939), per a tornar a Ferran amb el franquisme, a partir de 1939. La forma oficial del nom, fins llavors en espanyol, es catalanitzà el 1980.

## Vegeu també

* Hodonímia de Barcelona
* Història de Barcelona
* Urbanisme de Barcelona

## Referències

* 1 2 «Carrer Ferran». Pobles de Catalunya. [Consulta: 30 agost 2009].
* ↑ Brotons i Segarra, Ròmul. La ciutat captiva: Barcelona, 1714-1860. Barcelona: Albertí, 2008. P. 113.
# Districte de Saint-Laurent-du-Maroni

El Districte de Saint-Laurent-du-Maroni (francès Arrondissement de Saint-Laurent-du-Maroni) és un dels dos districtes en què es divideix la Guaiana Francesa, una regió d'ultramar de França. Té 3 cantons. La prefectura es troba a Saint-Laurent-du-Maroni.

## Cantons

* Cantó de Mana
* Cantó de Maripasoula
* Cantó de Saint-Laurent-du-Maroni

## Vegeu també

* cantons de la Guaiana Francesa
# Cantó de Nantes-1

El cantó de Nantes-1 (bretó Kanton Naoned-1) és una divisió administrativa francesa situat al departament de Loira Atlàntic a la regió de Loira Atlàntic, però que històricament ha format part de Bretanya.

## Composició

El cantó aplega els quartiers de Centre-Vila de la comuna de Nantes:

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1979-2004 | Monique Papon | UDF-UMP |
| 2004- | Fabienne Padovani | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Enllaços externs

* Resultats de les eleccions cantonals de 2007
# Meràs

Meràs (en francès Méras) és un municipi francès, situat a la regió d'Occitània, departament de l'Arieja.

## Referències

* ↑ «Toponímia occitana». Arxivat de l'original el 2012-01-11. [Consulta: 13 juliol 2010].
# La Garda (Arieja)

La Garda (francès Lagarde) és un municipi francès situat al departament de l'Arieja i a la regió d'Occitània.

## Referències

* ↑ Toponímia occitana

## Vegeu també

* Castell de Sibra
# Julià i Basilissa

Julià i Basilissa (morts ca. 304) van ser una parella d'esposos, morts com a màrtirs a Antioquia o, més probablement, en Antinoe (Egipte), durant el regnat de Dioclecià. Venerats com a sants per diverses confessions cristianes.
No hi ha dades històriques provades de l'existència de la parella i sovint s'ha confós aquest Julià amb Julià de Cilícia, ja que al Martirologi romà s'esmenten vuit sants d'aquest nom que se celebren durant el gener. La informació sobre la seva vida prové de les actes del martiri, molt exagerades i inversemblants.

## Llegenda

Forçat a casar-se per la seva família, Julià, que havia fet vot de castedat, va posar-se d'acord amb la seva esposa Basilissa, que també volia consagrar-se a Déu, i van preservar la virginitat dels dos durant tota la seva vida. A més, Basilissa va fundar un convent per a dones, del qua va ésser-ne superiora i Julià va reunir un grup de monjos i va fundar un monestir. Tots dos van convertir la seva llar en un hospital on van arribar a atendre mil persones. Això ha fet que també s'hagi confós Julià amb el llegendari Julià l'Hospitalari.
Basilissa va morir pacíficament, però Julià va ésser decapitat a les persecucions de Dioclecià.
Juntament amb Julià, van ésser martiritzats Cels i Marcionil·la, fill i mare, el sacerdot Antoni d'Antioquia i el convers i neòfit Anastasi d'Antioquia. També es diu que hi van morir els set germans de Marcionil·la. Sembla però, que la lectura tradicional del lloc ha de corregir-se i que el martiri va tenir lloc a Antinoe (Egipte).

## Veneració

Els dos sants van tenir molta veneració durant l'Edat mitjana, a partir del segle viii. Al Martyrologium Hieronymianum surten el 6 de gener; altres martirologis els situen al 9 de gener, i Rabanus Maurus el 13.

## Enllaços externs

* Catholic Encyclopedia: "Sts. Julian and Basilissa"
* Julian, Basilissa, Antony, Anastasius and Companions Arxivat 2008-01-05 a Wayback Machine.
# Guilielmofloweria plicata

Guilielmofloweria plicata és una espècie extinta de mamífer litoptern de la família dels proterotèrids que visqué a Sud-amèrica durant l'Eocè, fa entre 38 i 41,3 milions d'anys. Se n'han trobat restes fòssils a la província argentina de Chubut. Es tracta de l'única espècie del gènere Guilielmofloweria. Fou descrit pel paleontòleg Florentino Ameghino a partir de material provinent de la formació de Sarmiento. Ha tingut una història taxonòmica convulsa. Fou anomenat en honor de William Henry Flower, director del Museu d'Història Natural de Londres.

## Referències

* 1 2 Entrada «Guilielmofloweria plicata» de la Paleobiology Database (en anglès). [Consulta: 4 maig 2024].
* ↑ Palmer, 1904, p. 302.

## Bibliografia

* Palmer, T. S. Index Generum Mammalium: A List of the Genera and Families of Mammals (en anglès). Departament d'Agricultura dels Estats Units, 1904.
# Nallamalais

Nallamalais (Muntanyes Negres, també Nallamalai, Nallamala o Nallamalas) són unes muntanyes del grup dels Ghats Orientals, principalment a l'estat d'Andhra Pradesh, districtes de Kurnool, Mahabubnagar, Guntur,Prakasam i Kadapa. Corre uns 150 km del riu Kistna al Penner amb elevacions de 500 a 600 metres i amb cims més alts a Bhairani Konda (945 metres) i Gundla Brahmeswara (919 metres).
El 2 de setembre de 2009 un avió amb el ministre principal de l'estat d'Andhra Pradesh, Y.S. Rajasekhara Reddy, va desaparèixer en aquestes muntanyes i fou trobat estavellat i tots els ocupants morts.

## Referències

* Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Sir Richard Burn, Sir William Stevenson Meyer. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908.
# Gracilimus radix

Gracilimus radix és una espècie de mamífer rosegador de la família dels múrids. És endèmic de l'illa indonèsia de Sulawesi. Té una llargada de cap a gropa de 108-125 mm, la cua de 151-163 mm i els peus de 28-30 mm. El seu nom específic, radix, significa ‘arrel’ en llatí. Com que fou descoberta fa poc, l'estat de conservació d'aquesta espècie encara no ha estat avaluat formalment.

## Referències

* ↑ Kevin C. Rowe; Anang S. Achmadi; Jacob A. Esselstyn. «A new genus and species of omnivorous rodent (Muridae: Murinae) from Sulawesi, nested within a clade of endemic carnivores» (en anglès). Journal of Mammalogy, vol. 97, 3, 2016, pàg. 978-991.
# John Harsanyi

John Charles Harsanyi (en hongarès: Harsányi János) (Budapest, Hongria 1920 - Berkeley, EUA 2000) fou un economista hongarès, nacionalitzat estatunidenc, guardonat amb el Premi del Banc de Suècia de Ciències Econòmiques en memòria d'Alfred Nobel l'any 1994.

## Biografia

Va néixer el 29 de maig de 1920 a la ciutat de Budapest, capital d'Hongria. Va estudiar filosofia a la Universitat de Budapest, avui en dia anomenada Universitat Eötvös Loránd, on es va doctorar l'any 1943. Durant la Segona Guerra Mundial va exiliar-se a Austràlia, realitzant un postgrau en economia a la Universitat de Sydney l'any 1966. Posteriorment es traslladà als Estats Units d'Amèrica, on va realitzar un nou doctorat, aquest cop en economia, a la Universitat Stanford.
Professor de la Haas School of Business de la Universitat de Berkeley, morí a la ciutat de Berkeley, situada a l'estat nord-americà de Califòrnia el 9 d'agost de l'any 2000.

## Recerca econòmica

Va contribuir a la formulació de l'anomenada Teoria de jocs en matemàtiques desenvolupant l'anàlisi de jocs d'informació incompleta. Així mateix també va fer importants contribucions a l'ús d'aquesta teoria i del raonament econòmic en la filosofia moral i la política. L'any 1994 fou guardonat amb el Premi del Banc de Suècia de Ciències Econòmiques juntament amb John Forbes Nash i Reinhard Selten, per la seva anàlisi pionera d'equilibris en la teoria de jocs no cooperatius.

## Enllaços externs

* «John Harsanyi» (en anglès). The Nobel Prize. The Nobel Foundation.
# Anthus

Anthus és un gènere d'ocells de la família dels motacíl·lids (Motacillidae) característics per les seves cues llargues. El gènere és cosmopolita, amb espècies per tot el món, a excepció dels deserts més secs, els boscos tropicals i el territori continental de l'Antàrtida.
Són ocells esvelts, sovint de colors apagats, insectívors i habitants del camp obert. Són monògams i territorials. Fan el niu al sòl, on ponen fins a sis ous clapejats.
Als Països catalans crien el trobat (Anthus campestris), el grasset de muntanya (Anthus spinoletta) i la piula dels arbres (Anthus trivialis). Com a migradors o hivernants, també es poden distingir la piula gola-roja (Anthus cervinus) i la titella (Anthus pratensis). Altres espècies són guaitades esporàdicament.

## Llista d'espècies

Segons la classificació del Congrés Ornitològic Internacional (versió 11.1, 2021) aquest gènere està format per 46 espècies.
* Anthus richardi - piula de Richard.
* Anthus rufulus - piula oriental.
* Anthus australis - piula australiana.
* Anthus novaeseelandiae - piula de Nova Zelanda.
* Anthus cinnamomeus - piula africana.
* Anthus hoeschi - piula muntanyenca.
* Anthus godlewskii - piula de Godlewski.
* Anthus campestris - trobat.
* Anthus similis - piula becllarga.
* Anthus nicholsoni - piula de Nicholson.
* Anthus nyassae - piula boscana.
* Anthus vaalensis - piula del Vaal.
* Anthus leucophrys - piula llisa.
* Anthus pallidiventris - piula camallarga.
* Anthus pratensis - titella.
* Anthus trivialis - piula dels arbres.
* Anthus hodgsoni - piula de Hodgson.
* Anthus gustavi - piula del Petxora.
* Anthus roseatus - piula rosada.
* Anthus cervinus - piula gorja-roja.
* Anthus rubescens - piula nord-americana.
* Anthus spinoletta - grasset de muntanya.
* Anthus petrosus - grasset costaner.
* Anthus nilghiriensis - piula dels Nilgiri.
* Anthus sylvanus - piula de l'Himàlaia.
* Anthus berthelotii - piula de Berthelot.
* Anthus lineiventris - piula estriada.
* Anthus crenatus - piula roquera.
* Anthus brachyurus - piula cuacurta.
* Anthus caffer - piula de matollar.
* Anthus sokokensis - piula del Sokoke.
* Anthus melindae - piula de Malindi.
* Anthus chloris - piula pitgroga.
* Anthus gutturalis - piula de Nova Guinea.
* Anthus ruficollis - madanga.
* Anthus spragueii - piula de Sprague.
* Anthus lutescens - piula groguenca.
* Anthus peruvianus - piula del Perú.
* Anthus furcatus - piula beccurta.
* Anthus brevirostris - piula de la Puna.
* Anthus chacoensis - piula del Chaco.
* Anthus correndera - piula correndera.
* Anthus antarcticus - piula antàrtica.
* Anthus nattereri - piula ocràcia.
* Anthus hellmayri - piula de Hellmayr.
* Anthus bogotensis - piula andina.
La classificació d'aquest gènere és controvertida i de vegades són considerades per alguns autors, subespècies, el que altres consideren espècies de ple dret.

## Referències

* ↑ Classificació de la família dels motacíl·lids a ZOONOMEN Rev. 3-08-2010
# Sugar City (Idaho)

Sugar City és una població dels Estats Units a l'estat d'Idaho. Segons el cens del 2000 tenia 1.242 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Sugar City tenia 1.242 habitants, 326 habitatges, i 292 famílies. La densitat de població era de 614,8 habitants/km².
Dels 326 habitatges en un 57,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 80,7% hi vivien parelles casades, en un 7,7% dones solteres, i en un 10,4% no eren unitats familiars. En el 8,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 3,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,81 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 4,08.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 40,6% tenia menys de 18 anys, un 10,9% entre 18 i 24, un 22,3% entre 25 i 44, un 19,5% de 45 a 60 i un 6,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 24 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 95,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 45.500 $ i la renda mediana per família de 46.333 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.139 $ mentre que les dones 22.917 $. La renda per capita de la població era de 12.737 $. Aproximadament el 6,1% de les famílies i el 7,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Sugar City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 4 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Sugar City». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.