OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Langdon (Kansas)

Langdon és una població dels Estats Units a l'estat de Kansas. Segons el cens del 2000 tenia 72 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Langdon tenia 72 habitants, 30 habitatges, i 18 famílies. La densitat de població era de 213,8 habitants/km².
Dels 30 habitatges en un 23,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 46,7% hi vivien parelles casades, en un 10% dones solteres, i en un 40% no eren unitats familiars. En el 40% dels habitatges hi vivien persones soles el 10% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,4 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,22.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,8% tenia menys de 18 anys, un 9,7% entre 18 i 24, un 15,3% entre 25 i 44, un 33,3% de 45 a 60 i un 13,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 42 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 85,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 36.250 $ i la renda mediana per família de 45.833 $. Els homes tenien una renda mediana de 33.750 $ mentre que les dones 14.375 $. La renda per capita de la població era de 17.136 $. Entorn del 22,2% de les famílies i el 24,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Langdon». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Langdon». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Joan Illas i Vidal

Joan Illas i Vidal (Barcelona, 14 de desembre de 1819 - 25 de febrer de 1876) fou un advocat, economista i polític català defensor del proteccionisme econòmic.
Deixeble d'Eudald Jaumeandreu, fou vocal de la Junta de Comerç i regentà la càtedra de dret mercantil de les escoles d'aquesta institució. Fou un dels fundadors de l'Institut Industrial de Catalunya.
Políticament fou proper a Ramon Martí d'Eixalà i a Manuel Duran i Bas i fou elegit diputat a Corts per Barcelona els anys 1857, 1864 i 1865 en candidatures conservadores addictes a la Unión Liberal. Com a diputat, va defensar els interessos polítics i econòmics de Catalunya. Era un bon orador i un hàbil polemista. Defensà les seves idees en múltiples articles a El Bien Público, revista de l'Institut Industrial de Catalunya, del qual va ser secretari. També en altres publicacions com El Imparcial, La Verdad Económica, El Áncora o El Vapor, a vegades amb el pseudònim de Berenguer Leal.
Fou nomenat acadèmic de la Reial Acadèmia de Bones Lletres el 1846.

## Bibliografia

* La Marquesa de Alta-Vila (1838)
* Elementos de Gramática castellana (1842)
* Barcelona antigua i Barcelona moderna (1843)
* Memoria sobre los perjuicios que ocasionaría en Españala adopción de libre cambio (1849)
* Cataluña en España (1855)
* Un consejo al partido moderado (1857)
* Posibilidad de una raza única primitiva (opuscle)
* Un Bara. Drama histórico

## Referències

* ↑ Otero, Manuel Ovilo y. Manual de biografía y de bibliografía de los escritores españoles de siglo XI (en castellà). Georg Olms Verlag, 1976, p. 21. ISBN 9783487406985.
* ↑ «Joan Illas i Vidal | enciclopèdia.cat». [Consulta: 18 desembre 2017].
* ↑ Artal, Francesc «Síntesis de las ideas proteccionistas de Joan Illas i Vidal (1819-1876)». Cuadernos aragoneses de economía, vol 8, núm 1, 1998, pàg. 105-112.
* ↑ Mestre i Campí (director), Jesús. Diccionari d'història de Catalunya. Barcelona: Edicions 62 - El Punt, 1999, p. 560.
# Municipi de Halsnæs

El municipi de Halsnæs és un municipi danès de la Regió de Hovedstaden que va ser creat l'1 de gener del 2007 com a part de la Reforma Municipal Danesa, integrant els antics municipis de Frederiksværk i Hundested. El nom que es va donar al municipi resultant va ser el de Frederiksværk-Hundested, però va ser canviat l'1 de gener del 2008 per l'actual de Halsnæs. El municipi és situat a la costa nord-oest de l'illa de Sjælland abastant una superfície de 121 km². La petita illa de Hesselø, a l'estret de Kattegat, també forma part del municipi. El llac d'Arresø és entre el municipi i els de Gribskov i Hillerød.
La ciutat més important i la seu administrativa del municipi és Frederiksværk (12.190 habitants el 2009). Altres poblacions del municipi són:
* Evetofte
* Hundested
* Liseleje
* Melby
* Ølsted
* Ølsted Strandhuse
* Ølsted Sydstrand
* Torup
* Vinderød

## Consell municipal

Resultats de les eleccions del 18 de novembre del 2009:
| Partit | vots | % vots |
| Socialdemokratiet | 5333 | 34,5 |
| Det Radikale Venstre | 383 | 2,5 |
| Det Konservative Folkeparti | 927 | 6,0 |
| Visionpartiet | 136 | 0.9 |
| Socialistisk Folkeparti | 2489 | 16,1 |
| Liberal Alliance | 23 | 0,1 |
| Nihilistisk Folkeparti | 70 | 0,5 |
| Dansk Folkeparti | 2054 | 13,3 |
| Schiller Instituttets Venner | 16 | 0,1 |
| Venstre | 4024 | 26,0 |

### Alcaldes

| Alcalde | Període | Partit |
| Helge Friis | 1-1-2007 a 31-12-2009 | Socialdemokratiet |
| | 1-1-2010 a 31-12-2013 | |

## Referències

* ↑ (danès) Resultats eleccions municipals a Halsnæs
# Carles Ricci Febrer

Carles Ricci Febrer és un economista i polític balear, diputat al Parlament de les Illes Balears en la II Legislatura.
Diplomat en economia a ESADE, va crear i treballar per a diverses empreses del sector industrial a Catalunya, turístic i immobiliari de Menorca i Barcelona. Va fundar Crea Art Ricci l'any 1963 i més tard l'agència de viatges Viajes Ricci a Ciutadella de Menorca i treballà per al departament de beques per a estudiants catalans a l'estranger de la Generalitat de Catalunya.
El 1986 fou nomenat cap del Centro Democrático y Social de Menorca i es presentà a les eleccions al Parlament de les Illes Balears de 1987, i fou elegit diputat del consell Insular de Menorca a les eleccions al Parlament de les Illes Balears de 1987. Tanmateix l'octubre de 1987 va trencar amb el seu partit quan no va permetre que es pogués urbanitzar la platja de Cala Mitjana de la costa de Ferreries, en total discrepància amb l'Alcalde de Ferreries Biel Martí i Francesc Quetglas Rosanes, finalment passà al grup mixt, on al tenir el vot útil per crear les lleis, va fer retirar dues propostes de llei del Govern, compost pel Partit Popular i Unió Mallorquina, provocant des de la seva privilegiada posició, que el 47% de les esmenes de l'oposició, fossin incloses en les lleis que es van finalitzar durant la Legislatura. votar conjuntament amb el Partit Popular i Unió Mallorquina i fou el veritable protagonista del Parlament.
El 17 de setembre de 1991 fou jutjat per calúmnies injúries a alguns companys del Parlament, per denunciar, que diversos parlamentaris, entre ells el President del Parlament Jeroni Alberti, que s´havien modificat els plànols de la Llei de Protecció de les Àrees Naturals. Finalment fou absolt, però no va aconseguir que la fiscalia actués contra els que van pretendre augmentar els límits per urbanitzar. El seu nom va aparèixer com a cobrador de xecs de la Banca Abel Matutes en relació amb el cas Túnel de Sóller, però va ser desmentit totalment.

## Referències

* ↑ Un hombre, un voto, un grupo, La Vanguardia, 20 de maig de 1988
* ↑ Los Primeros 12 años de Autonomía en la Comunidad de las Islas Baleares Arxivat 2016-02-06 a Wayback Machine., Joan Oliver Araujo i Andreu Ribas Maura, p. 273-274
* ↑ El laberinto del 'caso Sóller', El País, 9 de juliol de 1995
# Sol de mitjanit

El sol de mitjanit és un fenomen que es produeix en certes parts del planeta (entre els cercles polars i el pol corresponent), consistent en què el sol no es pon en tota la nit, durant uns dies o mesos al voltant del solstici d'estiu.
L'explicació està en la inclinació de la Terra. La Terra, com un més dels altres planetes, es mou tot seguint una òrbita el·líptica al voltant del Sol, el qual està en un dels seus focus (moviment de translació). El pla de l'òrbita s'anomena eclíptica, i si l'estenem vers l'infinit cap l'esfera celeste, talla les constel·lacions anomenades zodiacals, que són sobre les que veuríem projectat el Sol durant l'any si aquest no ens enlluernés. En no ser l'òrbita una circumferència, hi haurà un moment en què la distància al Sol serà màxima (afeli) i un altre en què en serà mínima (periheli).
L'afeli coincideix amb l'estiu a l'hemisferi nord (hivern en el sud) de la Terra i el periheli amb l'estiu a l'hemisferi sud (hivern en el nord). L'afeli i el periheli no són, però, els responsables de les estacions de l'any.
L'eix de rotació de la Terra no és perpendicular al pla de translació (eclíptica), i està inclinat uns 23°. Aquest fet, normal en tots els planetes del sistema solar, dona lloc a unes estacions climàtiques ben diferenciades, al sol de mitjanit, les nits polars d'alguns mesos i al fet que l'estel polar ens marqui el nord.
Si ens imaginem en el pol nord i suposem que el nostre planeta no està inclinat 23°, podem comprendre que veuríem, sempre, el sol just a l'horitzó. No tindríem ni dies ni nits, però sempre crepuscle. La inclinació de 23° de l'eix de rotació comporta que el Sol pugui assolir en el pol una alçada màxima de 23° quan la inclinació aboca l'hemisferi nord vers el nostre estel, i que durant una temporada desapareguin les nits.
Simètricament, també es dona el cas contrari. I a més a més, quan en un dels pols passa una cosa, en l'altre pol passa el contrari. Però, a part dels pols, tot això també afecta la resta del planeta, establint diferents pautes d'insolació de la superfície, diferents alçades màximes del sol, diferents durades del dia durant l'any, en què s'inclouen les anomenades nits blanques a Escòcia o a Rússia, per exemple, i que el sol només surti i es pongui exactament per l'est i l'oest els dies de l'equinocci.
En països com Noruega o Islàndia i en les latituds superiors al cercle polar àrtic, el sol no es pon durant els dies anteriors i posteriors al solstici d'estiu.

## Vegeu també

* Terra del sol de mitjanit.
* Nit polar.
# Winchester (Connecticut)

Winchester, formalment Town of Winchester, és un town (poble) al Comtat de Litchfield a l'estat de Connecticut. Segons el cens del 2005 tenia 10.857 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Winchester tenia 10.664 habitants, 4.371 habitatges, i 2.849 famílies. La densitat de població era de 127,6 habitants/km².
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,3% tenia menys de 18 anys, un 7,1% entre 18 i 24, un 29,4% entre 25 i 44, un 25,0% de 45 a 60 i un 15,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 90,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 46.671 $ i la renda mediana per família de 57.866 $. Els homes tenien una renda mediana de 41.076 $ mentre que les dones 28.058 $. La renda per capita de la població era de 22.589 $. Aproximadament el 4,3% de les famílies i el 6,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Referències

* ↑ 213536 U.S. Geological Survey Geographic Names Information System: Town of Winchester (en anglès)
* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 «Fact Sheet- Winchester». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 3 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Winchester». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Estació de Tremp

Mapa línia Lleida - la Pobla :
Tremp és una estació de ferrocarril de FGC situada a l'oest del nucli urbà de Tremp, a la comarca del Pallars Jussà. L'estació es troba a la línia Lleida - la Pobla de Segur per on circulen trens de la línia RL2 amb destinació la Pobla de Segur. També trens turístics sota el nom comercial del Tren dels Llacs.
Aquesta estació va entrar en servei l'any 1950 quan es va obrir el tram entre Cellers-Llimiana (1949) i Tremp. En aquesta estació s'hi efectua sempre parada, a diferència de la resta d'estacions o baixadors intermedis entre Balaguer i la Pobla de Segur, que són de caràcter facultatiu. Segons el Pla Territorial de l'Alt Pirineu i Aran, el tram entre Balaguer i la Pobla té una consideració regional «que dona servei a una població quantitativament modesta i a una demanda de mobilitat obligada molt feble».
L'any 2016 va registrar l'entrada de 2.000 passatgers.
Línia Lleida - la Pobla de Segur de FGC :
| Procedència/Destinació | < | Línia | > | Procedència/Destinació |
| Lleida Pirineus | Palau de Noguera | | Salàs de Pallars | La Pobla de Segur |

## Referències

* ↑ «El Tren dels Llacs recupera la línia de la Pobla de Segur per al turisme amb un tren històric». 324.cat, 17-05-2009. [Consulta: 6 gener 2012].
* ↑ «Història». Trendelsllacs.cat. Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya. Arxivat de l'original el 2011-11-20. [Consulta: 6 gener 2012].
* ↑ «Pla Territorial de l'Alt Pirineu i Aran: La xarxa ferroviària». Generalitat de Catalunya. Arxivat de l'original el 2014-10-17. [Consulta: 6 gener 2012].
* ↑ «Anuari estadístic DPTOP 2016. Transport per ferrocarril». Departament de Territori i Sostenibilitat. Arxivat de l'original el 2018-05-04. [Consulta: 9 setembre 2018].

## Vegeu també

* Rodalia de Lleida
* Xarxa ferroviària de Catalunya
# Hunter (Kansas)

Hunter és una població dels Estats Units a l'estat de Kansas. Segons el cens del 2000 tenia 77 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Hunter tenia 77 habitants, 41 habitatges, i 23 famílies. La densitat de població era de 141,6 habitants/km².
Dels 41 habitatges en un 19,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 46,3% hi vivien parelles casades, en un 7,3% dones solteres, i en un 43,9% no eren unitats familiars. En el 43,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 24,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era d'1,88 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,48.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 15,6% tenia menys de 18 anys, un 5,2% entre 18 i 24, un 18,2% entre 25 i 44, un 28,6% de 45 a 60 i un 32,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 56 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 91,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 19.000 $ i la renda mediana per família de 27.708 $. Els homes tenien una renda mediana de 15.625 $ mentre que les dones 11.250 $. La renda per capita de la població era de 13.424 $. Cap de les famílies i el 5,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Hunter». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Hunter». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Municipi de Hillerød

El municipi de Hillerød és un municipi danès de la Regió de Hovedstaden que va ser creat l'1 de gener del 2007 com a part de la Reforma Municipal Danesa, integrant els antics municipis de Skævinge i Hillerød a més del districte d'Uvelse de l'antic municipi de Slangerup (la resta va passar al municipi de Frederikssund). El municipi és situat al nord de l'illa de Sjælland abastant una superfície de 213 km². El llac d'Arresø és entre el municipi i els de Gribskov i Halsnæs, i el llac Esrum és a la confluència amb de Fredensborg i Gribskov.
La ciutat més important i la seu administrativa del municipi és Hillerød (29.683 habitants el 2009), a més és la seu de l'administració de la Regió de Hovedstaden. Altres poblacions del municipi són:
* Alsønderup
* Gadevang
* Gørløse
* Lille Lyngby
* Meløse
* Nødebo
* Nørre Herlev
* Ny Hammersholt
* Skævinge
* Store Lyngby
* Tulstrup
* Uvelse

## Consell municipal

Resultats de les eleccions del 18 de novembre del 2009:
| Partit | vots | % vots |
| Socialdemokratiet | 6534 | 26,3 |
| Det Radikale Venstre | 915 | 3,7 |
| Det Konservative Folkeparti | 3496 | 14,1 |
| Socialistisk Folkeparti | 3150 | 12,7 |
| Liberal Alliance | 104 | 0,4 |
| Dansk Folkeparti | 1482 | 6,0 |
| Fælleslisten | 2154 | 8,7 |
| Venstre | 6987 | 28,1 |

### Alcaldes

| Alcalde | Període | Partit |
| Kirsten Jensen | 1-1-2007 a 31-12-2009 | Socialdemokratiet |
| | 1-1-2010 a 31-12-2013 | |

## Referències

* ↑ (danès) Resultats eleccions municipals a Hillerød
# X

X (majúscula), x (minúscula), és la vint-i-quatrena lletra de l'alfabet llatí. El seu nom en català és ics o xeix, sovint s'usa un nom o un altre depenent de la seva sonoritat o funció.

## Història

La lletra X formava part de l'alfabet llatí clàssic, derivada de lletres similars de l'alfabet etrusc i de l'alfabet grec (khi). El seu so en llatí era /ks/. Els romans usaven X per a representar el nombre 10.

## Fonètica

En català la lletra x pot adquirir sons molt diversos. Entre vocals pot tenir so /gz/ (solament en les paraules començades pel prefix ex- àton) o /ks/. Abans de consonant pot prendre el valor /s/. A començaments de mot o després de consonant pren el valor palatal fricatiu (o africat en els parlars occidentals i alguns d'orientals).
Per a prendre el so palatal africat es pot combinar amb la t per a formar el dígraf tx.
Per a prendre el so palatal fricatiu entre vocals i a final de mot pot formar el dígraf ix amb la i, que es pronuncia en molts parlars.

## Lletres i símbols similars

* Χ χ : lletra grega khi
* א : lletra hebrea àlef
* Х х : lletra ciríl·lica kha
* ᚷ : lletra gyfu, de l'alfabet rúnic futhorc usat pels anglosaxons a l'alta edat mitjana.
* 乂: un caràcter xinès
* メ: un katakana japonès
* × : signe de multiplicar (U+00D7 &times;), usat en matemàtiques elementals per a representar el producte de dos nombres; en matemàtiques hi ha altres símbols similars, derivats del signe de multiplicar.
Viccionarix: indica sovint amb moltes equacions amb una sola incògnita.
# Cantó de Galhac

Galhac (occità) o Gaillac (francès) és un cantó francès del departament del Tarn, a la regió d'Occitània. Està situat al districte d'Albi i té 12 municipis: Bernac, Brens, Bròsa, Castanet, Sestairòls, Faiçac, Galhac (cap cantonal), La Bastida de Lèvis, La Grava, Montans, Ribièiras i Senolhac.

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1976-2008 | Charles Pistre | PS |
| Des del 2008 | Michele Rieux | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 14.180 | 16.240 | 16.459 | 16.707 | 17.071 | 18.588 | 21.364 |
# Winchester (Idaho)

Winchester és una ciutat al Comtat de Lewis a l'estat d'Idaho. Segons el cens del 2000 tenia 308 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Winchester tenia 308 habitants, 135 habitatges, i 88 famílies. La densitat de població era de 660,7 habitants/km².
Dels 135 habitatges en un 20% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 56,3% hi vivien parelles casades, en un 5,9% dones solteres, i en un 34,8% no eren unitats familiars. En el 28,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,22 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,74.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 17,5% tenia menys de 18 anys, un 4,9% entre 18 i 24, un 23,4% entre 25 i 44, un 37% de 45 a 60 i un 17,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 47 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 106,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 36.250 $ i la renda mediana per família de 40.179 $. Els homes tenien una renda mediana de 35.625 $ mentre que les dones 23.125 $. La renda per capita de la població era de 16.588 $. Aproximadament el 8,1% de les famílies i el 7,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Winchester». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 4 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Winchester». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Glomèrul renal

El glomèrul renal és un cabdell capil·lar que rep el seu subministrament de sang d'una arteriola aferent de la circulació renal. Forma part del corpuscle del nefró.
La pressió arterial glomerular proporciona la força per transportar l'aigua i els soluts que es filtren de la sang i són conduïts a l'espai de la càpsula de Bowman. La resta de la sang (només aproximadament 1/5 de tot el plasma que passa pel ronyó es filtra a través de la paret glomerular a la càpsula de Bowman) passa a l'arteriola eferent, més estreta. A continuació, es mou cap als vasos rectes, que estan recollint capil·lars entrellaçats amb els túbuls contorts per l'espai intersticial, en el qual les substàncies reabsorbides també entraran. Això es combina amb les vènules eferents d'altres nefrones cap a la vena renal, i s'uneix al torrent sanguini principal.
# Castell de San Marcial de Rubicón de Femés

El Castell de San Marcial de Rubicón, de les Coloradas o Torre de l'Àguila és una torre de defensa situada a la localitat de Playa Blanca, al municipi de Yaiza a l'illa de Lanzarote, (província de Las Palmas).

## Història

Davant les constants incursions de pirates barbarescos, anglesos i francesos que assolaven des del segle XVI les costes de Lanzarote i Fuerteventura, el governador Andrés Bonito Pignatelli va promoure la construcció de torres defensives. Aquesta obra va ser encarregada a l'enginyer Claudio de L'Isle, que el 1741 va decidir emplaçar una d'elles en la punta de l'Àguila, un promontori que assoleix una altura d'uns 15 m sobre el nivell mitjà de les marees des del qual es domina pràcticament tota la costa de l'estret de la Bocaina. El 1742 ja s'havia erigit aquesta torre. El seu emplaçament era proper a on hi havia hagut la primitiva 'torre del Rubicón' feta construir per Jean de Bethencourt.
El 1749, la torre va ser incendiada per uns pirates algerians que van arribar fins a Femés, que també van incendiar. El 1767, l'enginyer Alejandro de los Ángeles, torna a aixecar els plans de la fortalesa realitzant poques reformes respecte al projecte anterior.
Actualment està tancat al públic, però l'Ajuntament de Yaiza (el seu propietari des de 1970) té plans per a aquest immoble, en concret, promou l'obertura del Museu de la Història i la Navegació.

## Descripció

L'edifici té forma circular amb una superfície de 280 metres quadrats. A l'interior s'accedeix mitjançant una escala de carreus que dona pas a un pont llevadís de fusta de tea. Alberga diverses dependències: el calabós, el magatzem de la pólvora, el dormitori de la tropa i diverses habitacions. A la zona de l'esplanada i sobre el mur, s'aixeca un petit campanar presidit per una creu.
Es considera 'bessó' de la Torre de Sant Andrés a Tenerife; de les torrasses de Gando i Sant Pere, a Gran Canària; i dels castells El Cotillo i Fuste, a Fuerteventura.
És Bé d'Interès Cultural des de 1949.

## Referències

* ↑ Pallarés Padilla, Agustín. «Castillos de Lanzarote: Torre de las Coloradas y Castillo de San José». Canarízame.com, 24-06-2014.
* ↑ «Claudio de Lisle» (en castellà). Real Academia de la Historia.
* ↑ Brito, Álex. «La Torre de las Coloradas: Rubicón». rubicon.lanzarote3.com, 16-02-2014. Arxivat de l'original el 5 de juliol 2022. [Consulta: 3 maig 2022].
* ↑ «Lugares de interés». Ajuntament de Yaiza.
* ↑ «Bienes de Interés Cultural». www.gobiernodecanarias.org.
* ↑ «El castillo de San Andrés. El antiguo centinela.». Arxivat de l'original el 2016-03-07. [Consulta: 3 maig 2022].
* ↑ «Decreto de 22 de abril de 1949». Ministerio de Educación Nacional.