# José Figueroa y Torres

José Figueroa y Torres (Marsella, 8 de març de 1857 - Granada, 11 de juny de 1901), també conegut pel seu títol nobiliari de vescomte d'Irueste, va ser un polític espanyol de la Restauració.

## Biografia

Va néixer en Marsella el 8 de març de 1857. Era fill d'Ignacio de Figueroa y Mendieta, i germà d'Álvaro —el comte de Romanones— i Gonzalo. Va ser el primer president del Cricket y Foot-Ball Club, fundat en 1879, la primera societat esportiva registrada legalment a Espanya. Es va estrenar com a diputat a Corts de la Restauració en 1884, després de resultar elegit pel districte electoral de Guadalajara. Es va casar el 3 d'abril de 1883 amb María Rosario Loring y Heredia, tercera filla dels marquesos de Casa Loring, Jorge Loring y Oyarzábal i Amalia Heredia Livermore. Entre 1891 i 1892 va ser diputat pel districte de Valdeorras (província d'Ourense. A partir de 1896 va obtenir acta de diputat en les successives eleccions de 1896, 1898, 1899, i 1901 pel districte de Baeza.
Va exercir el càrrec de director general d'Agricultura, Indústria i Comerç entre setembre i desembre de 1892.
Es va trobar entre els escassos assistents a l'execució el 20 d'agost de 1897 de Michele Angiolillo, l'assassí d'Antonio Cánovas del Castell. Poc després va prendre possessió el 12 de setembre d'aquest mateix any del càrrec de governador civil de la província de Madrid, desenvolupant el càrrec fins a octubre. Durant el seu mandat va imposar multes a les empreses de teatres que acabaven les seves funcions més tard de la una de la matinada.
Membre de l'Orde de Sant Jaume, va ostentar el títol nobiliari de iii vescomte d'Irueste.
Va morir a la torre de la Justícia de l'Alhambra de Granada en la nit de l'11 al 12 de juny de 1901; afligit d'una malaltia, va vomitar sang i en la mitjanit va perdre la vida en el lloc.

## Notes

* ↑ La pàgina del Congrés dels Diputats assenyala el 31 de gener d'aquest any.
* ↑ El seu successor, Alberto Aguilera va prendre possessió del càrrec el 5 d'octubre.
* ↑ L'esquela afirma que va perdre la vida l'11 «a les 12 de la nit». Hi ha fonts que ofereixen el dia 11 com a data de defunció; La Lectura Dominical dona el 12 com a data del decés.

## Referències

* 1 2 3 4 Moreno y Morrison, 1931, p. 144.
* 1 2 «Figueroa y Torres, José. 35. Elecciones 27.4.1884». Archivo histórico de diputados (1810-1977). Congreso de los Diputados.
* ↑ Peña Guerrero i Sierra, 2001, p. 36.
* ↑ Arrechea, 2013.
* ↑ «La aguja del pajar: el origen del fútbol en Madrid». CIHEFE. Cuadernos de Fútbol. Arxivat de l'original el 2022-06-29. [Consulta: 3 març 2016].
* ↑ «Cricket y Football Club de Madrid». Portal digital LaFutbolteca. [Consulta: 3 març 2016].
* ↑ «Cricket y Football Club de Madrid 1879» p. 12 (380). Revista El Campo. Agricultura jardinería y sport. [Consulta: 3 febrer 2017].
* ↑ Ramos Frendo, 2005, p. 164.
* ↑ «Figueroa y Torres, José. 37. Elecciones 1.2.1891». Archivo histórico de diputados (1810-1977). Congreso de los Diputados.
* ↑ «Figueroa y Torres, José. 39. Elecciones 5.4.1896». Archivo histórico de diputados (1810-1977). Congreso de los Diputados.
* ↑ «Figueroa y Torres, José. 40. Elecciones 27.3.1898». Archivo histórico de diputados (1810-1977). Congreso de los Diputados.
* ↑ «Figueroa y Torres, José. 41. Elecciones 16.4.1899». Archivo histórico de diputados (1810-1977). Congreso de los Diputados.
* ↑ «Figueroa y Torres, José. 42. Elecciones 19.5.1901». Archivo histórico de diputados (1810-1977). Congreso de los Diputados.
* ↑ Ministerio de Fomento: «Real decreto nombrando Director general de Agricultura, Industria y Comercio á D. José Figueroa Torres, Vizconde de Irueste». Gaceta de Madrid núm. 261, de 17 de septiembre de 1892, pàg. 981.
* ↑ Ministerio de Fomento: «Real decreto admitiendo á D. José Figueroa y Torres la dimisión del cargo de Director general de Agricultura, Industria y Comercio». Gaceta de Madrid núm. 356, de 21 de diciembre de 1892, pàg. 882.
* ↑ Soldevilla, 1898, p. 294.
* ↑ «El nuevo gobernador de Madrid». La Época [Madrid], XLIX, 16.980.
* ↑ «El nuevo gobernador». El Siglo Futuro [Madrid], 06-10-1897.
* ↑ Presidencia del Consejo de Ministros: «Reales decretos nombrando, Gobernador civil de Madrid, á D. José Figueroa; Subsecretario de la Presidencia del Consejo de Ministros, á D. Francisco Javier Ugarte; Senadores vitalicios, á D. Cecilio Gurrea, á D. José Ignacio de Echevarría y á Don Joaquín Caro, y Presidente de la Audiencia de Huelva, á D. Pablo Burgos». Gaceta de Madrid núm. 255, de 12 septiembre de 1897, pàg. 1083.
* ↑ Presidencia del Consejo de Ministros: «Real decreto admitiendo la dimisión á Don José Figueroa, Gobernador civil de Madrid». Gaceta de Madrid núm. 279, de 6 de octubre de 1897, pàg. 71.
* ↑ Kasabal, 1897, p. 626.
* ↑ Ministerio de Guerra: «Real decreto concediendo merced de Hábito de la Orden de Santiago á D. José Figueroa y Torres, Vizconde de Irueste». Gaceta de Madrid núm. 130, de 10 de mayo de 1894, pàg. 444.
* ↑ «Esquela». El Globo [Madrid], XXVII, 9320, 13-06-1901. ISSN: 2171-0082.
* ↑ «Efemérides de la semana». La Lectura Dominical. Apostolado de la Prensa [Madrid], VIII, 389, 16-06-1901, pàg. 379. ISSN: 2171-3189.
* ↑ «Exmo. Sr. D: José Figueroa y Torres» p. 358, 15-06-1901.
* ↑ «Crónica granadina». La Alhambra [Granada], IV, 83, 15-06-1901, pàg. 263. ISSN: 1889-8572.

## Bibliografia

* Arrechea, Fernando «1879-1880: cricket, fútbol y atletismo en Madrid». Cuadernos de Fútbol. Centro de Investigaciones de Historia y Estadística del Fútbol Español [[[Madrid]]], 49, 2013. ISSN: 1989-6379.
* Kasabal «Madrid». La Ilustración Ibérica [Barcelona], XV, 770, 02-10-1897, pàg. 626-627. ISSN: 1695-937X.
* Moreno y Morrison, Roberto «Guía de la Nobleza Española (continuación)». Revista de Historia y de Genealogía Española [Madrid], V, 26, 1931, pàg. 122-169. ISSN: 0211-2280.
* Peña Guerrero, María Antonia; Sierra, María «Andalucía». El poder de la influencia: geografía del caciquismo en España (1875-1923). Centro de Estudios Políticos y Constitucionales y Marcial Pons Historia [Madrid], 2001, pàg. 17-44.
* Ramos Frendo, Eva María «Últimas voluntades de Amalia Heredia Livermore, marquesa de Casa-Loring». Isla de Arriarán. Asociación Cultural Isla de Arriarán, 26, 2005, pàg. 145-168. ISSN: 1133-6293.
* Soldevilla, Fernando. El año político. 1897. III. Girona: Tipografía del Hospicio Provincial, 1898.