# Llei Àuria

La Llei Àuria (en portuguès, Lei Áurea) del 13 de maig de 1888 (llei 3353/1888) va ser la llei per la qual es va abolir l'esclavitud al Brasil.
Va ser instaurada per la princesa imperial Isabel I, filla de l'emperador Pere II del Brasil -el monarca no es trobava al país i ella actuava en qualitat de regent-, després que el Senat aprovés el nou decret.

## Història

La Llei Àuria va ser precedida per la Llei Eusébio de Queirós, del 4 de setembre de 1850, que prohibia l'arribada de vaixells negrers als ports brasilers; per la Llei del Ventre Lliure, del 28 de setembre de 1871, que va alliberar a tots els fills d'esclaus nascuts al Brasil; i per la Llei dels Sexagenaris, del 28 de setembre de 1885, que alliberava tots aquells esclaus amb 60 anys o més.
L'ambient polític de l'Imperi del Brasil ja s'inclinava en favor de l'abolició de l'esclavitud per part de les elits intel·lectuals i comercials (assentades en els grans centres urbans), tot i que encara afrontava l'oposició dels grans terratinents, que només es plantejaven erradicar l'esclavitud si comportava el cobrament de sucoses indemnitzacions per part del govern.
Les pressions internacionals també eren visibles, en tant el Brasil era l'únic país d'Amèrica que encara permetia legalment la possessió d'esclaus. El Regne Unit esperava que els sud-americans es convertissin en un important client per a la indústria britànica un cop hagués de prescindir de la mà d'obra esclava, i va fer valdre la seva influència diplomàtica (i el poder naval) per aconseguir-ho.
El text de la Llei Àuria era succint:
| « | Article 1: És declarada extinta, des de la data d'aquesta llei, l'esclavitud al Brasil. Article 2: Es revoquen totes les disposicions en contra. | » |
La brevetat de la norma exigia, doncs, una abolició immediata i incondicional de l'esclavitud, sense preveure cap indemnització, i sense establir mesures pràctiques per incorporar milers de persones com a membres de ple dret de la societat brasilera, aspecte que només va ser considerat anys després.
La signatura de la Llei Àuria, el papa Lleó XIII va atorgar la Rosa d'Or a la Princesa.

## Referències

* ↑ Needell, Jeffrey D. «The Abolition of the Brazilian Slave Trade in 1850: Historiography, Slave Agency and Statesmanship». Journal of Latin American Studies, 33, 4, 2001, pàg. 681–711. Arxivat de l'original el 2023-08-07. ISSN: 0022-216X [Consulta: 2 novembre 2023].
* ↑ Miranda, Bruno «A Lei do Ventre Livre e a administração do tempo histórico no Império do Brasil» (en portuguès). Anais do Museu Paulista: História e Cultura Material, 31, 22-05-2023, pàg. e8. Arxivat de l'original el 2023-11-02. DOI: 10.1590/1982-02672023v31e8. ISSN: 0101-4714 [Consulta: 2 novembre 2023].
* ↑ Borges Góes Bakaj, Branca «Lei do Ventre Livre, lei dos Sexagenários e lei Áurea : a grande trilogia abolicionista» (en portuguès brasiler). Revista de informação legislativa, 25, 98, 4-1988, pàg. 399–459. Arxivat de l'original el 2024-05-21 [Consulta: 2 novembre 2023].
* ↑ Bethell, Leslie. The decline and fall of slavery in Brazil (1850–88). University of London Press, 2018, p. 113–144. ISBN 978-1-908857-54-5. Arxivat 2023-02-19 a Wayback Machine.
* ↑ Antunes Cardoso do Lago Carvalho, João Daniel «O tráfico de escravos, a pressão inglesa e a Lei de 1831» (en portuguès brasiler). Revista HEERA, vol. 7, núm. 13, 7-2012, pàg. 96-114. Arxivat de l'original el 2023-11-02 [Consulta: 2 novembre 2023].
* ↑ Mendes Catani, Afrânio «A abolição do tráfico de escravos no Brasil: a Grã-Bretanha, o Brasil e a questão do tráfico de escravos, 1807-1869» (en portuguès). Revista de Administração de Empresas, 16, 8-1976, pàg. 72–74. Arxivat de l'original el 2023-11-02. DOI: 10.1590/S0034-75901976000400007. ISSN: 0034-7590 [Consulta: 2 novembre 2023].
* ↑ «Confira a íntegra da Lei Áurea» (en portuguès brasiler). Cambra de Diputats del Brasil, 13-05-2005. Arxivat de l'original el 2023-11-02. [Consulta: 2 novembre 2023].
* ↑ Ribeiro, Tayguara. «Entenda o fim da escravidão no Brasil e as consequências do 13 de maio de 1888» (en portuguès brasiler). Folha de S.Paulo. UOL, 12-05-2021. Arxivat de l'original el 2023-11-02. [Consulta: 2 novembre 2023].
* ↑ Maringoni, Gilberto «O destino dos negros após a Abolição» (en portuguès brasiler). Desafíos do desenvolvimento, núm. 70, 29-12-2011. Arxivat de l'original el 2023-09-24 [Consulta: 2 novembre 2023].
* ↑ Aquino, Felipe. «Quem ganhou a primeira Rosa de Ouro no Brasil?» (en portuguès brasiler). Cléofas, 11-10-2017. Arxivat de l'original el 2023-11-02. [Consulta: 2 novembre 2023].