# Tomás García Rebull

Tomás García Rebull (Vinaròs, 21 de febrer de 1907-Madrid, 28 d'abril de 1976) va ser un militar espanyol, tinent general de l'Exèrcit, procurador en Corts durant la dictadura franquista, i figura emblemàtica del sector conegut com a búnker, que es va oposar a qualsevol tipus d'obertura durant les últimes raneres del règim.

## Biografia

Va néixer el 21 de febrer de 1907 en la localitat castellonenca de Vinaròs. Camisa vella de Falange —havia ingressat a Falange el 1934—, va combatre en el bàndol revoltat durant la Guerra Civil unint-se a l'exèrcit rebel com a alferes provisional. Va ser oficial de la Divisió Blava, unitat enviada durant la Segona Guerra Mundial al Front Oriental per combatre al costat de l'exèrcit de l'Alemanya nazi contra la Unió Soviètica. President de la Delegación Nacional de Excombatientes (DNE) des de juliol de 1954, en substituir José Antonio Girón de Velasco, va ser procurador de les Corts franquistes entre 1954 i 1976. Durant el seu mandat com a delegat nacional la DNE va complir la funció de neutralitzar el descontentament dels veterans, reciclant-lo i canalitzant-lo com a energia política per a la dictadura.
Al desembre de 1970 era el capità general de la VI Regió Militar durant el Procés de Burgos, que va encausar a diversos membres d'ETA; García Rebull va ratificar —pressionat per correu per sectors més ultres que reclamaven el garrot vil sobre l'afusellament— la sentència inicial que condemnava a diverses penes de mort, que després va acabar en penes més lleus per part del règim. Posteriorment també va ser capità general de la regió militar de Madrid.
Aferrissadament contrari a l'obertura del règim, va arribar a afirmar: «no admeto associacions de cap classe. Les associacions són un mal perillós per a tota la societat, al país l'única cosa que pot haver-hi són espanyols»; igualment, també va denunciar als partits com l'«opi del poble» i als polítics com a «vampirs». També va advertir en l'acte de constitució de la Confederación Nacional de Excombatientes que «estem disposats a defensar aquest règim amb dents i ungles». En el context de les declaracions del Gironazo, efectuades per José Antonio Girón el 28 d'abril de 1974, va conspirar amb altres membres de la facció de «generals blaus» del búnker de la qual formava part per mantenir el control d'àrees claus de l'Exèrcit. Va oferir suport a les activitats de l'organització neonazi CEDADE, i va assistir a diversos actes organitzats per aquesta, com, per exemple, la celebració del seu «I Dia Nacional» a El Escorial el 1973.
García Rebull, que havia aconseguit el rang militar de tinent general, va morir el 28 d'abril de 1976 a l'Hospital Militar del Generalísimo de Madrid.

## Reconeixements

* Gran Cruz de la Orden de Cisneros (1962)
* Orden de la Real y Militar Orden de San Hermenegildo (1964)
* Gran Cruz (con distintivo blanco) de la Orden del Mérito Militar (1967)
* Gran Cruz (con distintivo blanco) del Mérito Naval (1968)
* Gran Cruz (con distintivo blanco) de la Orden del Mérito Aeronáutico (1970)
* Gran Cruz de la Orden del Mérito Civil (1971)

## Referències

* ↑ Casals, 1995, p. 70.
* ↑ «García Rebull, Tomás. 60. Elecciones 14.5.1952». Archivo histórico de diputados (1810-1977). Congrés dels Diputats.
* ↑ Preston, 1995, p. 152.
* ↑ Preston, 2001, p. 399.
* ↑ Kleinfeld i Tambs, 2014, p. 115-116.
* ↑ Rodríguez Jiménez, 1994, p. 102.
* ↑ Alcalde, 2014, p. 268.
* ↑ Preston, 1995, p. 150-151.
* ↑ Cardona, 2002, p. 31-32.
* ↑ Preston, 1995, p. 151-152.
* ↑ Marín, Molinero i Ysàs, 2001, p. 221.
* ↑ Preston 1995, pp. 148, 155 ; Fernández García 1998, p. 104.
* ↑ Casals, 1998, p. 35.
* ↑ Preston 1995, pp. 148, 155 ; Giménez Martínez 2014, p. 469.
* ↑ Rodríguez Jiménez 1994, p. 119 ; Casals Meseguer 2009, p. 237.
* ↑ Casals, 1995, p. 79.
* ↑ «Gien. Tomas Garcia Rebull, Led Burgos in Basque Case». The New York Times, 29-04-1976.
* ↑ «Hoy será enterrado el teniente general García Rebull». ABC [Madrid], 29-04-1976, pàg. 12.
* ↑ Secretaría General del Movimiento: «Decreto 2732/1961, de 1 d'octubre, por el que se concede la Gran Cruz de la Orden de Cisneros al excelentísimo señor don Tomas García Rebull». Boletín Oficial del Estado Plantilla:Sin cursiva, pàg. 538. ISSN: 0212-033X.
* ↑ Ministerio del Ejército: «Decreto 795/1964, de 9 de marzo, por el que se concede la Gran Cruz de la Real y Militar Orden de San Hermenegildo al General de Brigada de Infantería don Tomás García Rebull». Boletín Oficial del Estado Plantilla:Sin cursiva, pàg. 4343. ISSN: 0212-033X.
* ↑ Ministerio del Ejército: «Decreto 23/1967, de 5 de enero, por el que se concede la Gran Cruz de la Orden del Mérito Militar, con distintivo blanco, al General de Brigada de Infantería don Tomás García Rebull». Boletín Oficial del Estado Plantilla:Sin cursiva, pàg. 201. ISSN: 0212-033X.
* ↑ Ministerio de Marina: «Decreto 2382/1968, de 1 de octubre, por el que se concede la Gran Cruz del Mérito Naval, con distintivo blanco, al General de División don Tomás García Rebull». Boletín Oficial del Estado Plantilla:Sin cursiva, pàg. 13988. ISSN: 0212-033X.
* ↑ Ministerio del Aire: «Decreto 6/1970, de 5 de enero, por el que se concede la Gran Cruz de la Orden del Mérito Aeronáutico, con distintivo blanco, al General de División del Ejército de Tierra don Tomás García Rebull». Boletín Oficial del Estado Plantilla:Sin cursiva, pàg. 146. ISSN: 0212-033X.
* ↑ Ministerio de Asuntos Exteriores: «Decreto 567/1971, de 1 de abril, por el que se concede la Gran Cruz de la Orden del Mérito Civil a don Tomás García Rebull». Boletín Oficial del Estado Plantilla:Sin cursiva, pàg. 5322. ISSN: 0212-033X.

## Bibliografia

* Alcalde, Ángel. Los excombatientes franquistas: la cultura de guerra del fascismo español y la Delegación Nacional d'Excombatientes (1936-1965). Saragossa: Prensas de la Universidad de Zaragoza, 2014. ISBN 978-84-16028-63-4.
* Cardona, Gabriel «El ejército, sostén del régimen». Memòria de la Transició a Espanya i a Catalunya. Edicions de la Universitat de Barcelona i Centre d'Estudis Històrics Internacionals [Barcelona], 3, 2002.
* Casals, Xavier. Neonazis en España. De las audiciones wagnerianas a los skinheads (1966-1995). Barcelona: Grijalbo, 1995. ISBN 84-253-2804-7.
* Casals, Xavier. El fascismo. Entre el legado de Franco y la modernidad de Le Pen (1975-1997). Barcelona: Ediciones Destino, 1998. ISBN 84-223-2999-2.
* Casals Meseguer, Xavier «La renovación de la ultraderecha española: una historia generacional (1966-2008)». Historia y Política. Universidad Complutense de Madrid, Universitat Nacional d'Educació a Distància i Centro de Estudios Políticos y Constitucionales [Madrid], 2009, pàg. 233-258. ISSN: 1575-0361.
* Fernández García, Antonio «España 1939-1975. Líneas de investigación sobre el régimen y la sociedad». España-Portugal: estudios de historia contemporánea. Editorial Complutense [Madrid], 1998, pàg. 89-106.
* Giménez Martínez, Miguel Ángel «El ejército de Franco: un gigante con pies de barro». Passagens. Revista Internacional de História Política e Cultura Jurídica. Universidad Federal Fluminense [Rio de Janeiro], 6, 3, 2014, pàg. 439-479. ISSN: 1984-2503.
* Kleinfeld, Gerald R.; Tambs, Lewis A. Hitler's Spanish Legion: The Blue Division in Russia in WWII. Mechanicsburg: Stackpole Books, 2014. ISBN 978-0-8117-1391-7.
* Marín, José María; Molinero, Carme; Ysàs, Pere. Historia política de España, 1939-2000. 2. Tres Cantos: Ediciones Istmo, 2001. ISBN 978-84-7090-319-9.
* Preston, Paul. The Politics of Revenge: Fascism and the Military in 20th-century Spain. Londres y Nueva York: Routledge, 1995. ISBN 0-203-40037-2.
* Preston, Paul. Palomas de Guerra. (traducido por Irene Gonzalo). Barcelona: Plaza & Janés Editores, 2001. ISBN 84-01-53051-2.
* Rodríguez Jiménez, José Luis. Reaccionarios y golpistas: la extrema derecha en España: del tardofranquismo a la consolidación de la democracia, 1967-1982. Madrid: Consell Superior d'Investigacions Científiques, 1994. ISBN 84-00-07442-4.