# Llista dels dictadors romans

La llista de tot dels dictadors Romans i mestres de cavalleria està recollida de fonts antigues. En alguns casos els noms o les dates han estat inferits pels historiadors moderns.

## Clau per entendre frases i termes llatins

Els dictadors romans tenien normalment fixat un propòsit específic, o causa, que limitava l'abast de les seves activitats. El cap causae era rei gerundae (un propòsit general, normalment per dirigir un exèrcit en el camp contra un enemic particular), clavi figendi (un ritu religiós important que implica posar un clau a la paret del Temple de Jupiter Optimus Maximus), i comitiorum habendorum (la celebració de la comitia per elegir magistrats, quan els cònsols no l'havien pogut fer).
Un altre causae inclòs ludorum faciendorum, sostenint el Ludi Romani (jocs romans), un important festival religiós; ferarium constituendarum (establir una festa religiosa en resposta a prodigis seriosos); seditionis sedandae (sedició sufocant); i en un cas notable, senatus legendi (omplir les files del Senat després de la batalla de Cannes).
La causa donada al final de la República a les dictadures de Sulla i Caesar va superar les competències tradicionalment atribuïdes a un dictador Romà. Per legibus faciendis et rei publicae constituendae causa, Sulla va ser facultat per reescriure les lleis i revisar la constitució de l'estat Romà; per dictador perpetuo rei publicae constituendae causa, Caesar va ser fixat dictador a perpetuïtat, i li van donar el poder a revisar la constitució.
El diversos causae no es podien distinguir legalment l'un d'un altre abans de 368 aC, quan Publius Manlius Capitolinus va ser nomenat dictador seditionis sedandae et rei gerundae causa. La fórmula precisa de cada causa més tard informada pels historiadors antics només poden datar la dictadura de Manlius, on la causae atribuïda als primers dictadors sembla ser addicions posteriors.

### Altres frases

* abdicavit – Abdicat, o va dimitir.
* mortuus est – Va morir en el càrrec.
* No iniit – no inaugurat.
* occisus est – assassinat.
* Sinus magistro equitum – sense un mestre de cavalleria.
Els nombres romans darrere un nom indica que el dictador o mestre de cavalleria per aquell any, anteriorment havia estat en el mateix càrrec. El causae llistada a la taula està basada en gran part en l'obra de T. R. S. Broughton, Els Magistrats de la República Romana, que recull de fonts antigues. Els casos on no s'indica causa, normalment es pot interpretar rei gerundae.

## Llista de dictadors i mestres de cavalleria
### Segles VI i V aC

| Any aC | Any AUC | Dictador | Mestre de cavalleria | Notes |
| 501 | 253 | Titus Lartius Flavus | Spurius Cassius Viscellinus | rei gerundae causa |
| 496 | 255 | Aulus Postumius Albus Regillensis | Titus Aebutius Elva | |
| 494 | 260 | Manius Valerius Volusus Maximus | Quintus Servilius Priscus Structus | |
| 463 | 291 | (Gaius Aemilius Mamercus) | Desconegut | clavi figendi causa |
| 458 | 296 | Lucius Quinctius Cincinnatus | Lucius Tarquitius Flaccus | |
| 439 | 315 | Lucius Quinctius Cincinnatus II | Gaius Servilius Ahala | |
| 437 | 317 | Mamercus Aemilius Mamercinus | Lucius Quinctius Cincinnatus | |
| 435 | 319 | Quintus Servilius Priscus Fidenas | Postumus Aebutius Elva Cornicen | |
| 434 | 320 | Mamercus Aemilius Mamercinus II | Aulus Postumius Tubertus | |
| 431 | 323 | Aulus Postumius Tubertus | Lucius Julius Iulus | |
| 426 | 328 | Mamercus Aemilius Mamercinus III | Aulus Cornelius Cossus | |
| 418 | 336 | Quintus Servilius Priscus Fidenas II | Gaius Servilius Axilla | |
| 408 | 346 | Publius Cornelius Rutilus Cossus | Gaius Servilius Ahala | |

### Segle IV aC

| Any aC | Any AUC | Dictator | Mestre de cavalleria | Notes |
| 396 | 358 | Marcus Furius Camillus | Publius Cornelius Maluginensis | |
| 390 | 364 | Marcus Furius Camillus II | Lucius Valerius Potitus | |
| 389 | 365 | Marcus Furius Camillus III | Gaius Servilius Ahala | |
| 385 | 369 | Aulus Cornelius Cossus | Titus Quinctius Cincinnatus Capitolinus | |
| 380 | 374 | Titus Quinctius Cincinnatus Capitolinus | Aulus Sempronius Atratinus | |
| 368 | 386 | Marcus Furius Camillus IV | Lucius Aemilius Mamercinus | rei gerundae causa |
| 368 | 386 | Publius Manlius Capitolinus | Gaius Licinius Calvus | seditionis sedandae et rei gerundae causa |
| 367 | 387 | Marcus Furius Camillus V | Titus Quinctius Cincinnatus Capitolinus | rei gerundae causa |
| 363 | 391 | Lucius Manlius Capitolinus Imperiosus | Lucius Pinarius Natta | clavi figendi causa |
| 362 | 392 | Appius Claudius Crassus Regillensis | Publius Cornelius Scapula? Mucius Scaevola? | |
| 361 | 393 | Titus Quinctius Pennus Capitolinus Crispinus | Servius Cornelius Maluginensis | rei gerundae causa |
| 360 | 394 | Quintus Servilius Ahala | Titus Quinctius Pennus Capitolinus Crispinus | rei gerundae causa |
| 358 | 396 | Gaius Sulpicius Peticus | Marcus Valerius Poplicola | |
| 356 | 398 | Gaius Marcius Rutilus | Gaius Plautius Proculus | |
| 353 | 401 | Titus Manlius Imperiosus Torquatus | Aulus Cornelius Cossus Arvina | |
| 352 | 402 | Gaius Julius Iulus | Lucius Aemilius Mamercinus | |
| 351 | 403 | Marcus Fabius Ambustus | Quintus Servilius Ahala | comitiorum habendorum causa |
| 350 | 404 | Lucius Furius Camillus | Publius Cornelius Scipio | comitiorum habendorum causa |
| 349 | 405 | Titus Manlius Imperiosus Torquatus II | Aulus Cornelius Cossus Arvina II | comitiorum habendorum causa |
| 348 | 406 | (Gaius Claudius Crassinus Regillensis) | (Gaius Livius Denter) | comitiorum habendorum causa; nom incert. |
| 345 | 409 | Lucius Furius Camillus II | Gnaeus Manlius Capitolinus Imperiosus | |
| 344 | 410 | Publius Valerius Poplicola | Quintus Fabius Ambustus | ferarium constituendarum causa |
| 342 | 412 | Marcus Valerius Corvus | Lucius Aemilius Mamercinus Privernas | |
| 340 | 414 | Lucius Papirius Crassus | Lucius Papirius Cursor | |
| 339 | 415 | Quintus Publilius Philo | Decimus Junius Brutus Scaeva | |
| 337 | 417 | Gaius Claudius Regillensis | Gaius Claudius Hortator | abdicavit |
| 335 | 419 | Lucius Aemilius Mamercinus Privernas | Quintus Publilius Philo | comitiorum habendorum causa |
| 334/ 333 | 420/ 421 | Publius Cornelius Rufinus | Marcus Antonius | abdicavit; 333 el primer dels "anys del dictador". |
| 332 | 422 | Marcus Papirius Crassus | Publius Valerius Poplicola | |
| 331 | 423 | Gnaeus Quinctilius Varus or Gnaeus Quinctius Capitolinus | Lucius Valerius Potitus | clavi figendi causa |
| 327 | 427 | Marcus Claudius Marcellus | Spurius Postumius Albinus | comitiorum habendorum causa; abdicavit |
| 325/ 324 | 429/ 430 | Lucius Papirius Cursor | Quintus Fabius Maximus Rullianus | rei gerundae causa; 324 el segon dels "anys del dictador". |
| 322 | 432 | Aulus Cornelius Cossus Arvina | Marcus Fabius Ambustus | rei gerundae (for a general purpose) or ludi faciendorum causa |
| 321 | 433 | Quintus Fabius Ambustus | Publius Aelius Paetus | comitiorum habendorum causa; abdicavit |
| 321 | 433 | Marcus Aemilius Papus | Lucius Valerius Flaccus | comitiorum habendorum causa |
| 320 | 434 | Gaius Maenius | Marcus Foslius Flaccinator | causa incert. |
| 320 | 434 | Lucius Cornelius Lentulus | Lucius Papirius Cursor II | |
| 320 | 434 | Titus Manlius Imperiosus Torquatus III | Lucius Papirius Crassus | |
| 316 | 438 | Lucius Aemilius Mamercinus Privernas II | Lucius Fulvius Curvus | rei gerundae causa |
| 315 | 439 | Quintus Fabius Maximus Rullianus | Quintus Aulius Cerretanus Gaius Fabius Ambustus | rei gerundae causa |
| 314 | 440 | Gaius Maenius II | Marcus Foslius Flaccinator II | rei gerundae causa |
| 313 | 441 | Gaius Poetilius Libo Visolus or Quintus Fabius Maximus Rullianus II | Marcus Foslius Flaccinator III or Marcus Poetilius Libo | rei gerundae (et clavi figendi?) causa |
| 312 | 442 | Gaius Sulpicius Longus | Gaius Junius Bubulcus Brutus | rei gerundae causa |
| 310/ 309 | 444/ 445 | Lucius Papirius Cursor II | Gaius Junius Bubulcus Brutus II | 309 el tercer dels "anys del dictador". |
| 306 | 448 | Publius Cornelius Scipio Barbatus | Publius Decius Mus | comitiorum habendorum causa |
| 302 | 452 | Gaius Junius Bubulcus Brutus | Marcus Titinius | |
| 302/ 301 | 452/ 453 | Marcus Valerius Maximus Corvus II | Quintus Fabius Maximus Rullianus? o Marcus Aemilius Paullus? | 301 el quart dels "anys del dictador". |

### Segle III aC

| Any aC | Any AUC | Dictador | Mestre de cavalleria | Notes |
| 287 | 467 | Quintus Hortensius mortuus est | No enregistrat | |
| 287 | 467 | Appius Claudius Caecus? | No enregistrat | Dictador suffectus? |
| 285 | 469 | Marcus Aemilius Barbula? | No enregistrat | La data incerta. |
| 280 | 474 | Gnaeus Domitius Calvinus Maximus | No enregistrat | comitiorum habendorum causa |
| 276 | 478 | Publius Cornelius Rufinus? | No enregistrat | La data incerta. |
| 263 | 491 | Gnaeus Fulvius Maximus Centumalus | Quintus Marcius Philippus | clavi figendi causa |
| 257 | 497 | Quintus Ogulnius Gallus | Marcus Laetorius Plancianus | Latinarum feriarum causa |
| 249 | 505 | Marcus Claudius Glicia | | abdicavit |
| 249 | 505 | Aulus Atilius Calatinus | Lucius Caecilius Metellus | |
| 246 | 508 | Tiberius Coruncanius | Marcus Fulvius Flaccus | comitiorum habendorum causa |
| 231 | 523 | Gaius Duilius | Gaius Aurelius Cotta | comitiorum habendorum causa |
| 224 | 530 | Lucius Caecilius Metellus | Numerius Fabius Buteo | comitiorum habendorum causa |
| 221 | 533 | Quintus Fabius Maximus Verrucosus | Gaius Flaminius | La data incerta. |
| 217 | 537 | Quintus Fabius Maximus Verrucosus II | Marcus Minucius Rufus | Minuci va donar una autoritat igual a la del dictador. |
| 217 | 537 | Lucius Veturius Philo | Marcus Pomponius Matho | comitiorum habendorum causa; abdicavit |
| 216 | 538 | Marcus Junius Pera | Tiberius Sempronius Gracchus | |
| 216 | 538 | Marcus Fabius Buteo | Sinus magistro equitum | senatus legendi causa |
| 213 | 541 | Gaius Claudius Centho | Quintus Fulvius Flaccus | comitiorum habendorum causa |
| 210 | 544 | Quintus Fulvius Flaccus | Publius Licinius Crassus Capbussaments | comitiorum habendorum causa |
| 208 | 546 | Titus Manlius Torquatus | Gaius Servilius Geminus | comitiorum habendorum et ludorum faciendorum causa |
| 207 | 547 | Marcus Livius Salinator | Quintus Caecilius Metellus | comitiorum habendorum causa |
| 205 | 549 | Quintus Caecilius Metellus | Lucius Veturius Philo | comitiorum habendorum causa |
| 203 | 551 | Publius Sulpicius Galba Maximus | Marcus Servilius Pulex Geminus | comitiorum habendorum causa |
| 202 | 552 | Gaius Servilius Geminus | Publius Aelius Paetus | comitiorum habendorum causa |

### Segle I aC

| Any aC | Any AUC | Dictador | Mestre de cavalleria | Notes |
| 82–79 | 672–675 | Lucius Cornelius Sulla Felix | Lucius Valerius Flaccus | legibus faciendis et rei publicae constituendae causa |
| 49 | 705 | Gaius Julius Caesar | Sinus magistro equitum | rei gerundae causa |
| 48 | 706 | Gaius Julius Caesar II | Marcus Antonius | |
| 47–44 | 707–710 | Gaius Julius Caesar III | Marcus Aemilius Lepidus | |
| 44 | 710 | Gaius Julius Caesar IV occisus est | Marcus Aemilius Lepidus IIGaius OctaviusGnaeus Domitius Calvinus (no iniit) | Dictador perpetuo rei publicae constituendae causa |

## Referències

* ↑ Hartfield, pp. (?).
* ↑ Broughton, vol. I, pàg. 9.
* ↑ Broughton, vol. I, pàg. 35 (nota 2).
* ↑ Broughton, Vol. I, pàg. 117, 118 (nota 2).
* ↑ Broughton, vol. I, pàg. 118 (i nota 3).
* ↑ Pinsent, p. 18 (note 17).
* ↑ Broughton, vol. Jo, pàg. 130.
* ↑ Diccionari de biografia i mitologia gregues i romanes , vol. I, pàgines 993 ("Livius Denter, núm. 1"), vol. III, pàg. 1354 ("Taules cronològiques de la història romana").
* ↑ Broughton, vol. I, pàg. 141.
* ↑ Hartfield, pàg. 420.
* ↑ Hartfield, pàg. 425 –428.
* ↑ Hartfield, pàg. 443-451.
* ↑ Hartfield, pàg. 452-454.
* ↑ Hartfield, pàg. 471-476.
* ↑ Broughton, vol. I, pàgines 185-187.
* ↑ Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology , vol. III, pàgines 665 ("Cornelius Rufinus" núm. 2), 1357 ("Taules cronològiques de la història romana").
* ↑ Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology , vol. II, pàg. 276 (Glicia).
* ↑ Broughton, vol. I, pàgines 215, 223.
* ↑ Hartfield, pàgines 480-483.
* ↑ Broughton, vol. I, pàgines 234, 235.
* ↑ Hartfield, pàg. 489-499.
* ↑ Broughton, vol. I, pàgines 243, 244.

## Vegeu també

* Constitució de la República Romana
* Dictador

## Notes

* ↑ El nom del primer dictador també es dona com Manius Valerius, però Livi ho rebutja a favor de Titus Lartius Flavus sobre la base de la llei que només els consulars podrien ser nomenats dictador; Valeri encara no havia estat nomenat cònsol. Broughton segueix Livy en això.
* ↑ Cap dictador apareix a la llista d'aquest any a les fasti consulares, però Lydus diu que hi havia un dictador al quaranta-vuitè any de la República. Bendel relaciona això amb la història que el senat va nomenar un dictador clavi figendi causa el 363 aC perquè havia treballat per aturar una pestilència un segle abans i conclou que Mamercus era aquest dictador. Broughton veu això com una raó insuficient per dir que Mamercus va ser dictador el 463 aC, i suggereix que Lydus ha confós un interrex amb un dictador.
* ↑ Possiblement el mateix individu que Marcus Claudius Albinus, en lloc del cònsol de 349.
* ↑ El nom del magister equitum es conserva al Fasti només com a "SCA [.] VLA" o "SCA [.] V [.] LA", que alguns estudiosos han interpretat com a "Scapula", basat en l'aparició posterior de Publi Cornelius Scapula, cònsol el 328 aC. Broughton assenyala que la lectura de Attilio Degrassi, que indica el segon buit, faria improbable "Scapula". "Scaevola", cognom de la Mucia gens, és plausible, però no es menciona Mucius Scaevola en la història d'aquest període.
* ↑ Els noms el dictador i magister Equitum per a aquest any no són a la consular fasti , i no s'indica explícitament per cap autor antic. El Diccionari de biografia i mitologia grega i romana insereix aquests noms, tot i que no s'hi estableix la base.
* 1 2 3 4 Els fasti consulares, però cap altra font, enumeren els quatre anys en què hi havia un dictador però no hi havia cònsols elegits: 333, 324, 309, i 301. En cada cas, Livy inclou els noms del dictador i "magister equitum" sota els cònsols de l'any anterior.
* ↑ Les fonts de la "causa" d'aquest dictador estan en conflicte. La majoria dels historiadors accepten que Cornelius continués els jocs de "Ludi Romani" quan el pretor va caure malalt, i intenten explicar com un analista hauria alterat els registres per convertir-lo en un "rei gerundae causa" del dictador.
* ↑ Maenius és un dels tres dictadors designats el 320, cap dels quals figura com a abdicat i substituït per un altre dictador. Hartfield afirma que Maenius no va ser designat per a quaestionibus exercendis , per dur a terme un tribunal d'investigació sobre conspiracions contra la República, tal com va descriure Livy. En el seu lloc, conclou que devia tenir una funció religiosa, tot i que no pot determinar amb precisió quina causa tenia, excepte per excloure clavi figendi . Cornelius només pot haver estat nomenat "rei gerundae causa", a causa de la guerra amb els samnites, mentre que Manlius hauria d'haver estat nomenat per celebrar les eleccions per als magistrats de l'any següent.
* ↑ Livi i els "fasti consulares" suggereixen que Poetelius era el dictador "rei gerundae causa", però Livi conserva una font que afirma que un dels cònsols que aquell any va capturar la ciutat es va dir que Poetelius va capturar i que la seva dictadura era "clavi figendi causa". Alguns historiadors moderns no rebutgen aquest relat alternatiu. Com que un dictador "rei gerundae causa" no hauria picat contra el clau sagrat, Hartfield afirma que aquest any hauria d'haver estat nomenat dictador dues vegades, si ho feia. Diodorus Siculus atribueix les victòries atribuïdes a Gaius Poetelius Libo Visolus a "Κόιντος Φάβιος" (Quintus Fabius).
* ↑ El fasti consulares llista Gaius Sulpicius Longus com el dictador rei gerundae causa i Gaius Junius Bubulcus Brutus com el seu magister equitum , però Livi nomena aquest últim com a dictador, sense seguir el seu procediment habitual d'enregistrament del magister equitum .
* ↑ Tres dictadors només es coneixen de diverses fonts literàries. Els historiadors els daten en un període en què falten les 'fasti consulares' i la història de Livy, però no es pot saber res de la seva 'causa'. probablement fou un dictador "suffectus" després de la mort de Quint Hortensi el 287 aC. Mommsen va suggerir que es tractava de Claudi.
* ↑ Un dels tres dictadors coneguts per fonts literàries, però que no es troba a les parts supervivents del fasti consular o de la història de Livy. Broughton conclou que devien haver ocupat el càrrec entre el 292 i el 285 aC i els enumera en la data més recent possible.
* ↑ El tercer de tres dictadors conegut per fonts literàries, però que no es troba a les parts supervivents del fasti consular o de la història de Livy. Tot i que Broughton va concloure que devien ocupar el càrrec entre el 292 i el 285 aC, el Diccionari de biografia i mitologia gregues i romanes situa Rufin el 276, durant la guerra amb Pirro, assenyalant, no obstant això, que Niebuhr va situar la seva dictadura el 280, després de la batalla d'Heraclea.
* ↑ Nomenat pel cònsol Publi Claudius Pulcher després que el Senat el rellevés del seu comandament després de la batalla de Drepana. Glicia era una persona lliure i escrivana; com a tal, es va considerar totalment inadequat per al càrrec i es va veure obligat a dimitir fins i tot abans de poder anomenar el seu magister equitum. Els mitjans precisos pels quals es va obtenir la seva renúncia no són clars. Aulus Atilius Calatinus va ser nomenat en lloc de Claudi. Malgrat el seu humil origen, Glicia va ser registrada com a dictadora al fasti consular i va continuar portant la "toga praetexta" com a símbol de l'honor. El 236 aC, era un legat del cònsol Caius Licinius Varus, però després de concedir un tractat sense permís del Senat o del cònsol, va ser lliurat a l'enemic, que el va retornar il·lès; va ser empresonat, desterrat o mort.
* ↑ Livy diu que Fabius va ser nomenat dictador per segona vegada el 217. Broughton afirma que devia ser dictador durant una bretxa en el Capitoline fasti del 221 al 219, i abans que la història de Livy es reprengui el 218. Atès que Flaminius va ser censor el 220 i el 219, Broughton situa aquesta dictadura el 221.
* ↑ Minucius, el magister equitum, es va oposar amb vehemència a l'estratègia de retard del dictador contra Anníbal i va induir un tribú de la plebs a proposar una llei que li atorgés autoritat igual a la del dictador. Per tant, alguns estudiosos consideren Minuci com un segon dictador, mentre que altres el descriuen com un magister equitum amb imperium dictatorial. Atès que fonts antigues es refereixen a Minucius com a dictador, aquells que el consideren merament magister equitum durant la dictadura de Fabius suggereixen que Minucius va ocupar el càrrec més tard durant un període en què falta la història de Livy, potser per poder exercir comitia.
* ↑ Aquest és l'únic cas d'aquesta causa . El Senat va nomenar un dictador per inscriure nous senadors després de la batalla de Cannes, en lloc de celebrar eleccions perquè els nous censors realitzessin la mateixa tasca.

## Bibliografia

* Diccionari de Biografia grega i Romana i Mitologia, William Smith, ed., Poc, Brown i Empresa, Boston (1849).
* Marianne Elizabeth Hartfield, La Dictadura Romana: el seu Caràcter i Evolució (Ph.D. Dissertació), Universitat de Califòrnia, Berkeley (1981).
* T. Robert S. Broughton, Els Magistrats de la República Romana, Associació Filològica americana (1952).
* John Pinsent, Plebeu i Tribús Militars Cònsols: El Fasti de 444 V a 342 V, Steiner, Wiesbaden (1975).