# Casa-fàbrica Carné

La casa-fàbrica Carné és un edifici situat al carrer de Joaquín Costa, 24 del Raval de Barcelona, catalogat com a bé amb elements d'interès (categoria C) arran de la MPEP del Patrimoni Arquitectònic Històrico-Artístic al districte de Ciutat Vella, per a incorporar el Patrimoni Industrial del Raval (Fàbriques i Cases Fàbrica).

## Història

A finals del 1853, Jaume Baulenas i Mateu, soci de La Propagadora del Gas, va adquirir en emfiteusi al comerciant i terratinent Rafael Sabadell i Permanyer un terreny al carrer de Ponent (actualment Joaquín Costa), i el 4 de gener del 1854, el gerent Ramon Salvadó va presentar la sol·licitud per a construir-hi una fàbrica de gas segons el projecte de l'arquitecte Antoni Rovira i Trias. Tanmateix, no es va dur a terme, i Baulenas vengué els terrenys a la companyia per 16.000 rals.
El 1857, Salvadó, en nom de la societat, va subestablir-ne una parcel·la al fabricant de productes químics Joan Gualbert Subirà. Aquest va morir el 1865, i amb ell la seva fàbrica.
Posteriorment, la finca va passar a mans del maquinista Amadeu Carné i Tort, que el 1882 va demanar permís per a construir-hi un cobert interior i instal·lar-hi una caldera de vapor de 4 CV, sistema Alexander. El 1886 va demanar permís per a perllongar el primer pis fins a la façana del carrer, segons el projecte del mestre d'obres Agustí Mas. El maig del 1894 va demanar permís per a remuntar dos pisos a les «quadres» de l'interior d'illa, segons el projecte del mestre d'obres Joan Serra i Jané, i novament el desembre del mateix any per a remuntar tres pisos a la casa del carrer, segons el projecte del mateix autor.
El 1905, Carné va iniciar la construcció d'una nova fàbrica a la Travessera de les Corts, 27 bis, que es va inaugurar el 1910. A la seva mort el 1911, la fàbrica, coneguda com Ca l'Amadeu i una de les principals productores de maquinària per a fàbriques tèxtils, va continuar sota la raó social Fills d'Amadeu Carné.
A l'edifici del Raval s'hi instal·laren altres fàbriques, com ara la de barrets de Fàbregas i Canals, o la de nines de Freixa i Cia.

## Referències

* ↑ «Casa-fàbrica Carné». Catàleg de Patrimoni. Ajuntament de Barcelona.
* 1 2 3 4 Modificació del PEPPAHA al districte de Ciutat Vella, per a incorporar el Patrimoni Industrial del Raval (Fàbriques i Cases Fàbrica). Ajuntament de Barcelona, 2018, p. 28-29.
* ↑ AHPB, notari Magí Soler i Gelada, manual 1.287/17, f. 469-477, 01-12-1853.
* ↑ «Construcció d'un gasòmetre al carrer Poniente (actual Joaquim Costa), propietat de Ramon Salvadó». Q136 Obres públiques 3/1 1444 bis. AMCB, 1854.
* ↑ AHPB, notari Magí Soler i Gelada, manual 1.287/18, f. 640v-644, 27-06-1854.
* ↑ Jurisprudencia civil. Colección completa de las sentencias del Tribunal Supremo, vol. 65, 1889, p. 104-107.
* ↑ AHPB, notari Francesc Gomis, manual 1.310/8, f. 295v-303v, 24-08-1857.
* ↑ Diario de Barcelona (edición mañana), 16-11-1865, p. 11026.
* ↑ Cabana, 1992b.
* ↑ Anuario-Riera, 1897, p. 284, 410.
* ↑ AMCB, Q127 Foment 694 M.
* ↑ Artigues i Vidal i Mas i Palahí, 2019.
* ↑ «Amadeo Carné. Poniente (ara Joaquín Costa 24). Construir coberta sobre el terrat de la casa». Q127 Foment 735 O. AMCB, 28-03-1887.
* ↑ «Amadeo Carné. Poniente (ara Joaquín Costa 24). Construir dos pisos en la part posterior de la casa». Q127 Foment 935 U. AMCB, 01-05-1894.
* ↑ «Joaquín Costa 24. Amadeo Carné. Addicionar tres pisos». Foment 594 V. AMCB, 01-12-1894.
* 1 2 «La Seu del Districte ha acollit l'exposició de l'antiga fàbrica d'Amadeu Carné». Guia de Barcelona. Districte de les Corts, 18-01-2024.
* ↑ Revista de la sombrerería, 08-1915, p. 181.
* ↑ Mercurio, 26-09-1918, p. 13.

## Vegeu també

* Casa-fàbrica Boisselot i Bernareggi

## Bibliografia

* Artigues i Vidal, Jaume; Mas i Palahí, Francesc. El model de casa fàbrica als inicis de la industrialització. Registre de fàbriques de Ciutat Vella de Barcelona 1738-1807/1808-1856, 2019, p. 592-594. ISBN 978-84-9156-216-0.
* Cabana, Francesc «Joan Gualbert Subirà». Fàbriques i empresaris. Els protagonistes de la Revolució Industrial a Catalunya. Enciclopèdia Catalana, 1992.