# Senecio inaequidens

El seneci del Cap (Senecio inaequidens) és una planta de la família de les compostes (asteràcies), nadiua del sud d'Àfrica i naturalitzada al voltant del món en zones de clima temperat.
Arreu del territori espanyol està catalogada com a espècie exòtica invasora. Entre altres, això implica que està prohibit comercialitzar-la i introduir-la al medi natural. Tampoc es poden reintroduir exemplars que hagin estat extrets de la natura.

## Descripció

Senecio inaequidens és una herba sufruticosa, ramificada des de la base. Arriba a 70 cm d'altura, encara que usualment és més baixa. Les tiges són estriades, glabres o amb pèls escampats. Les fulles, en disposició alterna sobre la tija, són sèssils, semiamplexicaules, linears a oblongo-lanceolades o oblanceolades (rara vegada pinnatipartides), d'1 a 4 cm de llarg i 1 a 4 mm d'ample, de marge sencer o denticulat i àpex agut o acuminat. La inflorescència és un ram o corimbe de capítols ("flors" grogues de 1-1,5 cm de diàmetre) pedicel·lats d'involucre entre campanulat i subcilíndric, cadascuna amb al voltant d'una dotzena de flors ligulades i 100 flors tubulars, de color groc. El fruit és una cipsela subcilíndrica d'uns 2 mm de llarg, amb un vil·là d'abundants pèls blancs.

## Distribució i hàbitat

Senecio inaequidens és nadiu del sud d'Àfrica (de Moçambic a Sud-àfrica). Es distribueix principalment en herbassars de l'Alt Veld, en altituds entre els 1400 i 2800 metres sobre el nivell del mar. A la seva àrea d'origen també hi és present com a planta ruderal a la vora de camins o en pasturatges secundaris.

### Distribució secundària

L'espècie té un alt potencial invasiu i s'ha distribuït al voltant del món per mitjans antropogènics. S'especula que va arribar a Europa accidentalment a través del comerç de llana d'ovella, d'on es va estendre a Austràlia, Amèrica del Nord i al Con Sud (on va ser identificada originalment com el seu parent proper, Senecio madagascariensis). Actualment es reporta en expansió a la seva regió nativa, i n'existeixen registres recents a l'Àfrica Oriental, l'Àsia Oriental i altres zones de clima temperat. Es tracta d'una espècie pionera que colonitza ràpidament hàbitats pertorbats, com ara ribes de camins, cultius, àrees desboscades i dunes costaneres.

## Toxicitat

Seneciosis (intoxicació per ingesta de Senecio sp.) és una de les causes més comunes d'intoxicació vegetal a Sud-àfrica. En particular, s'ha demostrat que Senecio inaequidens és una planta tòxica per a ésser humà i el bestiar, a causa del seu contingut d'alcaloides pirrolizidínics. A l'Argentina s'han reportat morts per ingesta accidental de llavors de la planta, presents com a impureses en la farina de blat. Això converteix Senecio inaequidens en una planta d'importància mèdica en ramaderia i agricultura, particularment en la viticultura.

## Taxonomia

Senecio inaequidens va ser descrita en 1838 per Augustin Pyrame de Candolle, a Prodromus systematis naturalis regni vegetabilis 6: 401.

### Etimologia

Senecio: nom genèric del llatí sĕnĕcĭo, -ōnis, ancià, pels vil·lans blancs del fruit que recorden un cap canós.
inaequidens: epítet llatí que significa "de dents desiguals o irregulars"

### Sinonímia

Senecio inaequidens pertany a un complex d'espècies de complicada diferenciació. Diversos repositoris esmenten diferents sinònims:

#### Segons Tropicos.org

* Senecio burchellii DC.

#### Segons The Plant List

* Senecio harveianus MacOwan
* Senecio vimineus Harv. [invàlid]
* Senecio vimineus (auctt. senar DC. & Harv.) DC.

#### Segons Plants of the World Online

No se'n registren sinònims.

## Referències

* ↑ Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient «Reial decret 630/2013, de 2 d'agost, pel qual es regula el Catàleg espanyol d'espècies exòtiques invasores.». BOE, Suplement en llengua catalana al núm. 185, dissabte 3 agost 2013, p. Secc. I. p. 18 [Consulta: 19 març 2019].
* ↑ «Senecio inaequidens DC.». Malezas de México. Vibrans, Heike, 14-07-2009. [Consulta: 31 agost 2021].
* 1 2 3 Real Jardín Botánico de Kew. «Senecio inaequidens DC.» (en anglès). Plants of the World Online. [Consulta: 31 agost 2021].
* 1 2 3 4 «Senecio inaequidens (South African ragwort)» (en anglès). CAB International, 22-11-2019. [Consulta: 31 agost 2021].
* 1 2 3 4 Rzedowski, Jerzy, Heike Vibrans y Graciela Calderón de Rzedowski «Senecio inaequidens DC. (Compositae, Senecioneae), una maleza perjudicial introducida en México». Acta Botánica Mexicana, 63, 2003, pàg. 83-96 [Consulta: 31 agost 2021].
* ↑ Dimande, A.F.P., et al. «The toxicity of Senecio inaequidens DC.». Journal of the South African Veterinary Association, 78, 3, 2007, pàg. 121-129. DOI: 10.4102/jsava.v78i3.302 [Consulta: 31 agost 2021].
* ↑ «Inaequidens» (en anglès). World of Succulents. [Consulta: 31 agost 2021].
* ↑ Jardín botánico de Misuri. «Senecio inaequidens DC.» (en anglès). Tropicos.org. [Consulta: 31 agost 2021].
* ↑ «Senecio inaequidens DC.» (en anglès). The Plant List. [Consulta: 31 agost 2021].

## Vegeu també

* Herba adventícia

## Enllaços externs

* Senecio inaequidens a iNaturalist: fotografies georeferenciadas i informació general