OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Jordi Llorens i Vila

Jordi Llorens i Vila (Barcelona, 1958) és un historiador català, doctorat en història contemporània per la Universitat de Barcelona i catedràtic d'història d'Institut de Batxillerat. Ha publicat un nombrosos estudis relatius als orígens del catalanisme polític, com també de didàctica de la història. Ha col·laborat a Serra d'Or i és integrant del Grup d'Estudis d'Història de la Cultura i dels Intel·lectuals (GEHCI).

## Obres

* Història de Catalunya Grup Promotor-Santillana, Madrid, 1992. Amb Jordi Casassas i Ernest Ferreres
* La Unió Catalanista i els orígens del catalanisme polític (1992)
* El federalisme català (1993)
* La Mancomunitat de Catalunya (1994)
* Liberals, carlins i federals: 1833-1874 (1994)
* La Lliga de Catalunya i el Centre Escolar Catalanista. Dues associacions del primer catalanisme polític (1996)
* Els quadres del primer catalanisme (1882-1900) (2000)
# Giovanni Battista Crescenzi

Giovanni Battista Crescenzi (Roma, 17 de gener de 1577 - Madrid, 17 de març de 1635), marquès de la Torre, conegut a Espanya com a Juan Bautista Crescenci o Juan Bautista Crescenzi, va ser un pintor i arquitecte italià del Barroc primerenc, actiu a Roma i establert a la cort espanyola des de 1617, on va ajudar a decorar el Panteó de Reis a L'Escorial.
Els Crescenzi eren una antiga i prominent família romana. El seu germà era cardenal. Giovanni es va casar amb Anna Massima i el seu fill, Alessandro Agostino, va prendre la carrera eclesiàstica, i fou nomenat cardenal en 1675. Diversos membres de la família van ser també cardenals.
Va estudiar pintura amb Cristoforo Roncalli. Crescenzi va aconseguir rellevància com a artista durant el pontificat del papa Pau V, i fou Superintendent d'Obres a la Capella Paulina de la Basílica de Santa Maria Major a Roma, supervisant també els projectes artístics encarregats pel papa.
En 1617 va atendre la crida del rei Felip III i va acudir a Madrid. Des de 1620, la seva tasca fonamental va tenir lloc a El Escorial, on va projectar i va decorar el Panteó de Reis. Va ser el successor de Felip III, Felip IV, qui li va atorgar, en reconeixement de la seva tasca com a artista, el marquesat de la Torre i el va nomenar cavaller de Santiago. Va ocupar també el càrrec de superintendent de la Junta d'Obres i Boscos. Com a pintor es va especialitzar en la realització de flors.
Com superintendent de les obres reals, el paper de Crescenzi va ser molt rellevant en el projecte del Buen Retiro. Durant un temps, també li va ser atribuïda la Presó de la Cort de Madrid (actual Palau de Santa Cruz, seu del Ministeri d'Afers Exteriors d'Espanya).

## Referències

* ↑ The Cardinals of the Holy Roman Church. Consistory of May 27, 1675 (anglès)
* ↑ El Palacio y los Jardines del Buen Retiro, d'Antonio Bonet Correa.

## Enllaços externs

* Biografía a Artehistoria Arxivat 2008-03-15 a Wayback Machine.
* Biografía a Biografías y Vidas
* Baglione, Giovanni. Giovanni Battista Passari. Le Vite de’ Pittori, Scultori, Architetti, ed Intagliatori dal Pontificato di Gregorio XII del 1572. fino a’ tempi de Papa Urbano VIII. nel 1642. (Vides dels pintors, escultors, arquitectes i tallistes durant els pontificats de Gregori XII el 1572 a Urbà VIII el 1642). Nápoles, edición de 1731; Digitalizado por Googlebooks, 1641, page 249-252.
# Sycamore (Illinois)

Sycamore és una població dels Estats Units a l'estat d'Illinois. Segons el cens del 2000 tenia 12.020 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Sycamore tenia 12.020 habitants, 4.692 habitatges, i 3.148 famílies. La densitat de població era de 846,9 habitants/km².
Dels 4.692 habitatges en un 36,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 53,9% hi vivien parelles casades, en un 9,8% dones solteres, i en un 32,9% no eren unitats familiars. En el 27,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 9,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,54 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,13.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28% tenia menys de 18 anys, un 8,3% entre 18 i 24, un 31,3% entre 25 i 44, un 21,5% de 45 a 60 i un 10,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 35 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 93,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 51.921 $ i la renda mediana per família de 62.083 $. Els homes tenien una renda mediana de 42.676 $ mentre que les dones 27.520 $. La renda per capita de la població era de 23.112 $. Aproximadament el 2,3% de les famílies i el 3,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Sycamore». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 5 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Sycamore». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Grundmannita

La grundmannita és un mineral de la classe dels sulfurs que pertany al grup de la calcostibita. Rep el nom en honor de Günter Grundmann (n. 1947, Berlín, Alemanya), de la Universitat Tècnica de Múnic, en reconeixement de la seva tasca pionera a la mina El Dragón.

## Característiques

La grundmannita és un selenur de fórmula química CuBiSe₂. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 2015, sent publicada per primera vegada el mateix any. Cristal·litza en el sistema ortoròmbic. La seva duresa a l'escala de Mohs oscil·la entre 2 i 2,5. És l'anàleg de seleni de l'emplectita. Les dues posicions independents del seleni es troben en concordança amb els dos llocs del sofre a l'emplectita isotípica. El bismut forma piràmides trigonals BiSe₃, mentre que el coure està present com a tetraedres CuSe₄ gairebé regulars.
L'exemplar que va servir per a determinar l'espècie, el que es coneix com a material tipus, es troba conservat a les col·leccions del Museu d'Història Natural de Londres (Anglaterra), amb el número de registre: bm 2015, 33.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta a la mina El Dragón, situada a la província d'Antonio Quijarro, dins el departament de Potosí (Bolívia). També ha estat trobada al jaciment de seleni d'Eselberg, a Estíria (Àustria), i a Hickeys Pond, a Terranova i Labrador (Canadà). Aquests tres indrets són els únics de tot el planeta on ha estat descrita aquesta espècie mineral.

## Referències

* ↑ «Grundmannite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 6 novembre 2021].
# Gai Fonteu Capitó (cònsol 33 aC)

Gai Fonteu Capitó (llatí: Gaius Fonteius Capito) va ser un magistrat romà amic de Marc Antoni. Formava part de la gens Fonteia, una gens romana plebea originària de Tusculum.
Va ser pontífex màxim. Va acompanyar Mecenàs l'any 37 aC quan el dos van ser enviats per Octavi per restaurar l'amistat amb Marc Antoni. Capitó es va quedar al costat de Marc Antoni al que va acompanyar a Egipte. Probablement va ser cònsol sufecte l'any 33 aC (el Fonteu Capitó que apareix com a consul suffectus aquest any se suposa que és la mateixa persona) juntament amb Marc Acili. Horaci el menciona com un dels seus acompanyants a Brundisium.
Un Fonteu Capitó, que probablement és aquest, va ser autor de diversos escrits sobre endevinació etrusca. Va comentar els Libri Tagetici, pretesament escrits per Tages, inclosos en l'antiga Disciplina Etrusca, sobre les tronades i el seu significat, segons el dia en què es produeixen. Va combinar la tècnica dels harúspex etruscos amb l'astrologia, que en aquell moment s'havia estès per Roma. Va ser, com Luci Taruci, escriptor amb el que guarda moltes similituds, contemporani de Varró.

## Referències

* ↑ Smith, William (ed.). Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology. Vol. I. Londres: Walton and Maberly, 1841, p. 602.
* ↑ Horaci. Saturnals I,5,32
* ↑ Montero, Santiago. Diccionario de adivinos, magos y astrólogos de la antigüedad. Valladolid: Trotta, 1997, p. 154-155. ISBN 8481641618.
# Tennessee (Illinois)

Tennessee és una població dels Estats Units a l'estat d'Illinois. Segons el cens del 2000 tenia 144 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Tennessee tenia 144 habitants, 64 habitatges, i 38 famílies. La densitat de població era de 132,4 habitants/km².
Dels 64 habitatges en un 25% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 50% hi vivien parelles casades, en un 7,8% dones solteres, i en un 40,6% no eren unitats familiars. En el 37,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 20,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,25 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,95.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22,2% tenia menys de 18 anys, un 6,9% entre 18 i 24, un 24,3% entre 25 i 44, un 27,1% de 45 a 60 i un 19,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 89,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 27.188 $ i la renda mediana per família de 34.750 $. Els homes tenien una renda mediana de 20.833 $ mentre que les dones 23.000 $. La renda per capita de la població era de 13.311 $. Aproximadament el 9,8% de les famílies i el 22,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Tennessee». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 5 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Tennessee». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# McCausland

McCausland és una població dels Estats Units a l'estat d'Iowa. Segons el cens del 2000 tenia 299 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, McCausland tenia 299 habitants, 117 habitatges, i 84 famílies. La densitat de població era de 217,8 habitants/km².
Dels 117 habitatges en un 36,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 62,4% hi vivien parelles casades, en un 6,8% dones solteres, i en un 27,4% no eren unitats familiars. En el 23,9% dels habitatges hi vivien persones soles l'11,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,56 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,06.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,4% tenia menys de 18 anys, un 9% entre 18 i 24, un 31,1% entre 25 i 44, un 24,4% de 45 a 60 i un 10% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 99,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 34.531 $ i la renda mediana per família de 40.313 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.667 $ mentre que les dones 24.688 $. La renda per capita de la població era de 22.426 $. Entorn de l'1,4% de les famílies i el 6,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- McCausland». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- McCausland». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Vèrtebra lumbar

La vèrtebra lumbar és una vèrtebra situada en la regió lumbar, entre les vèrtebres toràciques i l'os sacre.
Les vèrtebres són cinc, nominades de la següent manera:
* vèrtebra L1: primera vèrtebra lumbar
* vèrtebra L2
* vèrtebra L3
* vèrtebra L4
* vèrtebra L5
Es caracteritzen per presentar un cos vertebral gruixut en comparació amb altres vèrtebres, així com una apòfisi espinosa relativament curta.

## Vegeu també

* Lumbàlgia
# Joan Anton Maragall i Garriga

Joan Anton Maragall i Garriga és un economista i galerista català.
Estudià al Col·legi Alemany de Barcelona. Des de 1999 i durant catorze mesos, fou president del Cercle del Liceu, on havia sigut membre de la Junta de Govern i havia ocupat diverses responsabilitats. És president de la Sala Parés i de la Galeria Trama (Barcelona), i vocal de la Fundació Anne.

## Família

Joan Anton Maragall és fill de Joan-Anton Maragall i Noble i Carme Garriga i net del poeta Joan Maragall i de Clara Noble.
És nebot de Jordi Maragall i Noble, Ernest Maragall i Noble i Helena Maragall, així com cosí germà de Pasqual Maragall, 127è President de la Generalitat de Catalunya, Ernest Maragall i Mira, Pau Malvido, Jordi Maragall i Mira i Julio Maragall. És també oncle valencià de Cristina Maragall.

## Referències

* ↑ Cullell i Farràs, 2001, p. 193.
* ↑ Morgades, Lourdes «"Queremos proyectarnos y colaborar en la construcción de la sociedad"». El País, 07-02-2000.
* 1 2 Cullell i Farràs, 2001, p. 31.
* ↑ http://www.salapares.com/documentosNews/A_30BS_2014_web_b.pdf Arxivat 2014-12-23 a Wayback Machine. (p. 6)

## Bibliografia

* Cullell, Pere; Farràs, Andreu. L'oasi català. Barcelona: Planeta, 2001.
# Apol·lònies

Apol·lònies o Apol·lonis (grec antic: Ἀπολλωνίς, Apollōnís, llatí: Apollonis) fou reina de Pèrgam. Formava part de la dinastia Atàlida.
Es va casar amb Àtal I de Pèrgam (rei 241 aC a 197 aC) i va tenir quatre fills: Èumenes II (rei 197 aC-159 aC), Àtal II (159 aC-139 aC), Filèter i Ateneu. Els autors antics mencionen la seva felicitat familiar, i diuen que era memorable.
Va néixer a Cízic, a Mísia, i no era d'origen noble. Segons Polibi, era filla d'un home educat en els bons costums i d'una dona molt notable. Els seus fills van mostrar sempre una gran devoció per ella. Va viure molts més anys que el seu marit, i Polibi també explica que, ja de molt gran, els seus fills la van portar a visitar Cízic, i agafats de les mans van recórrer la ciutat. La gent felicitava els joves pel respecte que mostraven a Apol·lònies.

## Referències

* ↑ Polibi. Històries, XXII, 20-22
# Vol 1525 d'Aria Air

El 24 de juliol de 2009, un Iliuixin Il-62 d'Aria Air (núm. de registre UP-I6208), s'estavellà després d'efectuar l'aterratge a l'Aeroport Internacional de Mashhad, al nord de l'Iran.
Aquesta és la segona catàstrofe aèries que viu l'Iran durant 2009, després del vol 7908 de Caspian Airlines, en el qual van morir 168 passatgers.

## Accident

A les 13:40 UTC (18:10 hora a l'Iran), l'aeronau pren terra. El procés de frenada és inútil, i després de passar-se els més de 3.900 metres de pista, se surt de la pista.
De les 162 persones, en moren 17, la majoria membres de la tripulació.

## Restes de l'aparell

El morro i les tres primeres files de seients, han quedat completament destruïts. L'avió ha quedat inutilitzable.

## Causes

L'accident fou investigat per l'Organització d'Aviació Civil Iraniana. Com a conseqüència de l'accident, el Certificat d'Operadors Aeris d'Aria Air fou suspès.
Després de les anàlisis pertinents, s'arribà a la conclusió que la causa de l'accident fou que la nau aterrà amb excés de velocitat, en comptes de fer-ho entre els 266 i els 317 km/h.

## Referències

* 1 2 (anglès) Accident description, Aviation Safety Network (consulta: 24-7-09).
* 1 2 (anglès) "High speed" causes plane crash in northeast Iran, Xinhua News Agency (consulta: 27-7-09).

## Enllaços externs

* (anglès) Fitxa de l'accident
* (anglès) Foto de l'avió després de l'accident Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine.
# Thompsonville (Illinois)

Thompsonville és una població dels Estats Units a l'estat d'Illinois. Segons el cens del 2000 tenia 571 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Thompsonville tenia 571 habitants, 222 habitatges, i 166 famílies. La densitat de població era de 107,5 habitants/km².
Dels 222 habitatges en un 32,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 61,3% hi vivien parelles casades, en un 10,8% dones solteres, i en un 25,2% no eren unitats familiars. En el 21,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,57 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,96.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,5% tenia menys de 18 anys, un 9,8% entre 18 i 24, un 31% entre 25 i 44, un 20,5% de 45 a 60 i un 15,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 94,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 30.500 $ i la renda mediana per família de 33.750 $. Els homes tenien una renda mediana de 25.563 $ mentre que les dones 17.656 $. La renda per capita de la població era de 13.327 $. Aproximadament el 14% de les famílies i el 17,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Thompsonville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 5 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Thompsonville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Luther (Iowa)

Luther és una població dels Estats Units a l'estat d'Iowa. Segons el cens del 2000 tenia 158 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Luther tenia 158 habitants, 55 habitatges, i 47 famílies. La densitat de població era de 79,2 habitants/km².
Dels 55 habitatges en un 38,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 78,2% hi vivien parelles casades, en un 7,3% dones solteres, i en un 14,5% no eren unitats familiars. En el 12,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 3,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,87 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,15.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,8% tenia menys de 18 anys, un 6,3% entre 18 i 24, un 32,3% entre 25 i 44, un 20,9% de 45 a 60 i un 12,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 100 homes.
La renda mediana per habitatge era de 41.964 $ i la renda mediana per família de 41.786 $. Els homes tenien una renda mediana de 29.250 $ mentre que les dones 27.083 $. La renda per capita de la població era de 14.393 $. Entorn de l'11,9% de les famílies i el 13,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Luther». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Luther». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Xifosurs

Els xifosurs (Xiphosura) són un ordre de quelicerats de la classe merostomats. En l'actualitat són un grup pobre (tres gèneres i quatre espècies), però va ser molt ric i divers l'Ordovicià. Aquests tres gèneres són Limulus (amb Limulus polyphemus, que viu a les costes atlàntiques d'Amèrica), Tachypleus (que es troba al sud-est asiàtic) i Carcinoscorpius (també al sud-est asiàtic).
La classe Merostomata originalment no incloïa Euriptèrides, tot i que es van afegir a mesura que va evolucionar una millor comprensió del grup extingit. Ara Eurypterida es classifica dins dels Sclerophorata juntament amb els aràcnids, i per tant, Merostomata és ara un sinònim de Xiphosura. Un estudi recent situa Xiphosura dins dels aràcnids com el grup germà de Ricinulei.
Són animals aquàtics, que viuen en aigües poc profundes i de fons sorrencs, on s'amaguen sota la superfície del llit marí, a l'aguait de petits invertebrats o detritus. Totes les seves extremitats disposen de pinces prensores i la sisena parella de potes s'ha modificat per a funcionar com a punt de suport sobre superfícies poc sòlides.

## Referències

* ↑ «Xiphosura». Encyclopedia of Life Sciences.National Museum of Natural History - Smithosian. [Consulta: 5 març 2023].
* ↑ Botton, M. L. «Diet and food preferences of the adult horseshoe crab Limulus polyphemus in Delaware Bay, New Jersey, USA» (en anglès). Marine Biology, 81, 2, 01-08-1984, pàg. 199–207. DOI: 10.1007/BF00393118. ISSN: 1432-1793.
* ↑ Ackman, Robert George. Marine Biogenic Lipids, Fats & Oils (en anglès). CRC Press, 1989-04-30, p. 306. ISBN 978-0-8493-4889-1.
* ↑ Q. Ashton Acton (ed). Phosphoric Monoester Hydrolases—Advances in Research and Application: 2012 Edition (en anglès). ScholarlyEditions, 2012-12-26, p. 63. ISBN 978-1-4649-9535-4.
* ↑ Lamsdell, James C «Revised systematics of Palaeozoic 'horseshoe crabs' and the myth of monophyletic Xiphosura». Zoological Journal of the Linnean Society., 167, 1, 2013, pàg. 1-27. DOI: https://doi.org/10.1111/j.1096-3642.2012.00874.x.
* ↑ Ballesteros, Jesús A.; Sharma, Prashant P. «A Critical Appraisal of the Placement of Xiphosura (Chelicerata) with Account of Known Sources of Phylogenetic Error». Systematic Biology, 68, 6, 01-11-2019, pàg. 896–917. DOI: 10.1093/sysbio/syz011. ISSN: 1076-836X. PMID: 30917194.

## Enllaços externs

* Peripatus, lligam amb els artròpodes Arxivat 2003-04-07 a Wayback Machine. (anglès).
* Paleos Xifossurs Arxivat 2008-06-15 a Wayback Machine. (anglès).
# Oroville East

Oroville East és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Califòrnia. Segons el cens del 2009 tenia 9.404 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Oroville East tenia 8.680 habitants, 3.709 habitatges, i 2.618 famílies. La densitat de població era de 162 habitants/km².
Dels 3.709 habitatges en un 21,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 59,3% hi vivien parelles casades, en un 8% dones solteres, i en un 29,4% no eren unitats familiars. En el 24,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 15% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,34 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,75.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 20,1% tenia menys de 18 anys, un 4,9% entre 18 i 24, un 19% entre 25 i 44, un 28% de 45 a 60 i un 27,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 49 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 90,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 41.195 $ i la renda mediana per família de 46.543 $. Els homes tenien una renda mediana de 36.009 $ mentre que les dones 25.214 $. La renda per capita de la població era de 21.508 $. Entorn del 4,6% de les famílies i el 8,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Oroville East». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 18 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Oroville East». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 18 juliol 2010].