OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Moxostoma carinatum

Moxostoma carinatum és una espècie de peix de la família dels catostòmids i de l'ordre dels cipriniformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 77 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Nord-amèrica.

## Referències

* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Page, L. M.; Burr, B. M. A field guide to freshwater fishes: North America north of Mexico (en anglès). Houghton Mifflin Company, 1991. ISBN 0-395-35307-6.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Robins, C. R. i E. C. Raney 1956: Studies of the catostomid fishes of the genus Moxostoma, with descriptions of two new species. Memoirs of the Cornell University Experimental Station Núm. 343: 1-56, Pls. 1-5.
* Robins, C. R. i E. C. Raney 1957: The systematic status of the suckers of the genus Moxostoma from Texas, New Mexico and Mexico. Tulane Studies in Zoology v. 5 (núm. 12): 291-318.
* Robins, C. R. i E. C. Raney 1957: Distributional and nomenclatural notes on the suckers of the genus Moxostoma. Copeia 1957 (núm. 2): 154-155.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Moxostoma mascotae

Moxostoma mascotae és una espècie de peix de la família dels catostòmids i de l'ordre dels cipriniformes que es troba a Mèxic.

## Referències

* ↑ FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Robins, C. R. i E. C. Raney 1956: Studies of the catostomid fishes of the genus Moxostoma, with descriptions of two new species. Memoirs of the Cornell University Experimental Station Núm. 343: 1-56, Pls. 1-5.
* Robins, C. R. i E. C. Raney 1957: The systematic status of the suckers of the genus Moxostoma from Texas, New Mexico and Mexico. Tulane Studies in Zoology v. 5 (núm. 12): 291-318.
* Robins, C. R. i E. C. Raney 1957: Distributional and nomenclatural notes on the suckers of the genus Moxostoma. Copeia 1957 (núm. 2): 154-155.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Moxostoma rupiscartes

Moxostoma rupiscartes és una espècie de peix de la família dels catostòmids i de l'ordre dels cipriniformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 28 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Nord-amèrica.

## Referències

* ↑ Rafinesque C. S. 1820. Ichthyologia Ohiensis [Part 6]. Western Rev. Misc. Mag. v. 2 (núm. 5). 299-307.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Robins, C. R. i E. C. Raney 1956: Studies of the catostomid fishes of the genus Moxostoma, with descriptions of two new species. Memoirs of the Cornell University Experimental Station Núm. 343: 1-56, Pls. 1-5.
* Robins, C. R. i E. C. Raney 1957: The systematic status of the suckers of the genus Moxostoma from Texas, New Mexico and Mexico. Tulane Studies in Zoology v. 5 (núm. 12): 291-318.
* Robins, C. R. i E. C. Raney 1957: Distributional and nomenclatural notes on the suckers of the genus Moxostoma. Copeia 1957 (núm. 2): 154-155.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Mugilogobius fontinalis

Mugilogobius fontinalis és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 4 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a les Illes Ryukyu, Taiwan i Samoa.

## Referències

* ↑ Smitt F. A. 1900. Preliminary notes on the arrangement of the genus Gobius, with an enumeration of its European species. Öfvers. Kongl. Vet.-Akad. Förh. v. 56 (núm. 6). 543-555.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Fenner, R. M. The Conscientious Marine Aquarist: A Commonsense Handbook for Successful Saltwater Hobbyists (en anglès). TFH Publications, 2001. ISBN 9781890087029.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Hoese, D.F. 1986: Gobiidae. p. 774-807. A M.M. Smith i P.C. Heemstra (editors) Smiths' sea fishes. Springer-Verlag, Berlín, Alemanya.
* Larson, H.K. 2001. A revision of the gobiid fish genus Mugilogobius (Teleostei: Gobioidei), and its systematic placement. Rec. West. Aust. Mus. (Suppl. Núm. 62):1-233.
* Larson, H.K. i E.O. Murdy 2001. Gobiidae. Gobies. p. 3578-3603. A K.E. Carpenter i V. Niem (editors) FAO species identification guide for fishery purposes. The living marine resources of the Western Central Pacific. Vol. 6. Bony fishes part 4 (Labridae to Latimeriidae). FAO, Roma, Itàlia.
* Masuda, H., K. Amaoka, C. Araga, T. Uyeno i T. Yoshino 1984. The fishes of the Japanese Archipelago. Vol. 1. Tokai University Press, Tòquio (Japó). 437 p.
* Maugé, L.A. 1986. Gobiidae. p. 358-388. A J. Daget, J.-P. Gosse i D.F.E. Thys van den Audenaerde (editors) Check-list of the freshwater fishes of Africa (CLOFFA). ISNB, Brussel·les; MRAC, Tervuren, Flandes; i ORSTOM, París, França. Vol. 2.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Mugilogobius fusca

Mugilogobius fusca és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 4,7 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a Àfrica i Àsia.

## Referències

* ↑ Smitt F. A. 1900. Preliminary notes on the arrangement of the genus Gobius, with an enumeration of its European species. Öfvers. Kongl. Vet.-Akad. Förh. v. 56 (núm. 6). 543-555.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Fenner, R. M. The Conscientious Marine Aquarist: A Commonsense Handbook for Successful Saltwater Hobbyists (en anglès). TFH Publications, 2001. ISBN 9781890087029.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Hoese, D.F. 1986: Gobiidae. p. 774-807. A M.M. Smith i P.C. Heemstra (eds.) Smiths' sea fishes. Springer-Verlag, Berlín, Alemanya.
* Larson, H.K. 2001. A revision of the gobiid fish genus Mugilogobius (Teleostei: Gobioidei), and its systematic placement. Rec. West. Aust. Mus. (Suppl. Núm. 62):1-233.
* Larson, H.K. i E.O. Murdy 2001. Gobiidae. Gobies. p. 3578-3603. A K.E. Carpenter i V. Niem (eds.) FAO species identification guide for fishery purposes. The living marine resources of the Western Central Pacific. Vol. 6. Bony fishes part 4 (Labridae to Latimeriidae). FAO, Roma, Itàlia.
* Maugé, L.A. 1986. Gobiidae. p. 358-388. A J. Daget, J.-P. Gosse i D.F.E. Thys van den Audenaerde (eds.) Check-list of the freshwater fishes of Africa (CLOFFA). ISNB, Brussel·les; MRAC, Tervuren, Flandes; i ORSTOM, París, França. Vol. 2.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Murades d'Alcúdia

Les murades d'Alcúdia és com es coneix el recinte emmurallat de la vila d'Alcúdia, a l'illa de Mallorca, situada entre les badies de Pollença i d'Alcúdia.

## Història

Durant la dominació musulmana (902-1229), Alcúdia, fou una alqueria. El seu nom, que significa 'el pujol', i alguns topònims com Gatamoix o Alcanada, són fidels testimonis de la dominació musulmana. Més tard, a partir de l'alqueria musulmana d'Al Kudi, el rei Jaume II de Mallorca va determinar la construcció de la vila d'Alcúdia i la va declarar cap del terme parroquial l'any 1298. Per aquest motiu va comprar una casa, un tros de terra i un solar per edificar l'església, la rectoria i el cementiri. A partir de l'any 1298, es va iniciar la construcció del primer recinte de muralles, que s'acabà l'any 1362. Les muralles serviren per a la protecció no sols de la vila, sinó també del nord de l'illa.

## Murada

La ciutat té un traçat urbanístic medieval, condicionat pels dos recintes de muralles que l'envolten. Els carrers són estrets i irregulars, alguns edificis conserven elements característics de l'època d'esplendor de la ciutat i són de gran valor arquitectònic.
La murada medieval és una de les construccions més simbòliques de la ciutat d'Alcúdia. El rei Jaume II va encomanar construir-la a finals del segle xiii i va ser finalitzada a mitjans del segle xiv. La seva estructura és de planta irregular i estava reforçada amb 26 torres situades al llarg del perímetre. En l'actualitat, se'n conserven algunes restes, entre els quals destaquen dues de les portes, la porta des Moll, o de Xara, i la porta de Sant Sebastià, també coneguda com a porta de Mallorca. Foren declarades Conjunt Històric Artístic l'any 1974.

### Portes de la murada

Originàriament, la murada d'Alcúdia tenia tres portes d'accés, la porta des Moll, la porta de Sant Sebastià, que encara es conserven, i la porta de la Vila Roja, en procés de restauració.

## Referències

* 1 2 3 4 Domingo Pons, Antoni Ll. «Publicacions de l’Arxiu Municipal d’Alcúdia núm. 9». A: La Ciutat Tancada, la fortificació d’Alcúdia des de la crisi de la murada medieval fins als nostres dies. Ajuntament d’Alcúdia, 2019. ISBN PM 603-2019.
* ↑ Gracià, Oriol. «Alcúdia, reclosa dins la murada». Descobrir. Abacus Cooperativa. [Consulta: 13 agost 2023].
# Museo de la Huerta

El Museo de la Huerta o Museo Etnográfico de la Huerta és un museu de temàtica d'habitatges i estils de vida quotidiana situat a un xalet de la postguerra anomenat la Hacienda de los Llanos o de Don Florencio. Està situat prop del Pont Reina Sofia, a quatre kilòmetres del nucli urbà. El museu primigeni va fundar-se el 1948.Fou creat el 1980 desdoblant-se del Museo Arqueológico de la Huerta. Està format per la casa principal i la casa secundària, la cavallerissa i l'alzamara. Té un campanar. L'entrada és gratuita. Fou reconegut el 17 de febrer de 2006 com a museu per la Conselleria de Cultura. Està inclosa a una ruta homologada per la Federación de Deportes de Montaña y Escalada de la Comunidad Valenciana (FEMECV).
S'ha arribat a afirmar que s'han descuidat els accessos al museu i que açò ha suposat una pèrdua d'interés per visitar-lo. Conté l'última alzamara de sang que s'utilitzà al terme, immobles tradicionals, representacions dels traballs de la Huerta, les activitats artesanals, elements de dins les llars, vehícles de transport tradicional, i altres.

## Referències

* ↑ «Excursión de un día a Rojales». Euromarina. Arxivat de l'original el 3 de març 2016. [Consulta: 30 juliol 2015].
* ↑ «Niños del Príncipe de España conocen el Museo de la Huerta». La Verdad, 07-04-2015 [Consulta: 30 juliol 2015].
* ↑ «Museo de la Huerta». Museos de Rojales. Ajuntament de Rojales. [Consulta: 30 juliol 2015].
* ↑ «Museo de la Huerta». La Ventana del Arte. [Consulta: 30 juliol 2015].
* 1 2 «Folleto Museo de la Huerta» (pdf). Ajuntament de Rojales. [Consulta: 21 juliol 2015].
* ↑ «Museo de la Huerta». around.
* ↑ «Escolares de Rojales visitan el museo etnográfico y los cultivos y la granja del Parque Agropecuario Huerta Viva». La Crónica Independiente, 30-03-2015 [Consulta: 30 juliol 2015].
* 1 2 Guía de Museos de la Comunidad Valenciana (1991), p. 111
* ↑ «Museo de la Huerta - ROJALES (COMUNITAT VALENCIANA)». campaners.com. [Consulta: 30 juliol 2015].
* ↑ «Rojales». Club Villamar. [Consulta: 30 juliol 2015].
* ↑ DOGV núm. 5201
* ↑ «De paseo por la huerta histórica de Rojales». Diario de La Vega, 18-09-2014 [Consulta: 30 juliol 2015].
* ↑ «La oposición critica el abandono de los accesos al Museo de la Huerta de Rojales». Información, 02-09-2014 [Consulta: 30 juliol 2015].
* ↑ Almerich, Jose Manuel. «La huerta de Rojales». BTT. Comunitat Valenciana.
* ↑ «MUSEO». Olearum. [Consulta: 30 juliol 2015].

## Bibliografia

* Guía de Museos de la Comunidad Valenciana. València: Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, 1991. ISBN 84-7890-433-6.
# Pseudogastromyzon fangi

Pseudogastromyzon fangi és una espècie de peix de la família dels balitòrids i de l'ordre dels cipriniformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 10 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a la Xina.

## Referències

* ↑ Nichols J. T. 1925. A new homalopterin loach from Fukien. Am. Mus. Novit. Núm. 167. 1-2.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Hwang, H.C., I.Y. Chen i P.C. Yueh 1988. The freshwater fishes of China in colored illustrations. Vol. 2 Shanghai Sciences and Technology Press, Shanghai, Xina. 201 p.

## Bibliografia

* Chen, J. T. F. i Y.-S. Liang 1949: Description of a new homalopterid fish, Pseudogastromyzon tungpeiensis, with a synopsis of all the known Chinese Homalopteridae. Quarterly Journal of the Taiwan Museum (Taipei) v. 2 (núm. 4): 157-172.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Liang, Y.-S. 1942: Notes on some species of Homalopterid loaches referring to Pseudogastromyzon from Fukien, China. Contributions from the Research Institute of Zoology and Botany, Fukien Provincial Academy Núm. 1: 1-10.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. John Wiley and Sons, 1994. ISBN 978-0471547136.
* Nichols, J. T. 1931. Crossostoma fangi, a new loach from near Canton, China. Lingnan Science Journal, Canton v. 10 (núms. 2/3): 263-264.
* Tang, W.-Q. i Y.-Y. Chen 1996: Ultrastructural observation on the chin adhesive apparatus and subgenus division of Pseudogastromyzon. Acta Zoologica Sinica v. 42 (núm. 3): 231-236.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
* Zheng, C.-Y. i J.-P. Li 1986: A preliminary review of the genus Pseudogastromyzon (Homalopteridae, Cyprinidae) of China. Journal Sci. Med. Jinan University 1986 (núm. 1): 75-84.
* Zheng, C.-Y. 1991. Gastromyzonidae. p. 261-286. A: J.-H. Pan, L. Zhong, C.-Y. Zheng, H.-L. Wu and J.-H. Liu (eds). 1991. The freshwater fishes of Guangdong Province. Guangdong Science and Technology Press, Guangzhou. 589 pp.
# Pseudogastromyzon myersi

Pseudogastromyzon myersi és una espècie de peix de la família dels balitòrids i de l'ordre dels cipriniformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 6 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

Es troba a la Xina: Guangdong i Hong Kong.

## Referències

* ↑ Nichols J. T. 1925. A new homalopterin loach from Fukien. Am. Mus. Novit. Núm. 167. 1-2.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Man, S.H. i I.J. Hodgkiss 1981. Hong Kong freshwater fishes. Urban Council, Wishing Printing Company, Hong Kong, 75 p.

## Bibliografia

* Chen, J. T. F. i Y.-S. Liang 1949: Description of a new homalopterid fish, Pseudogastromyzon tungpeiensis, with a synopsis of all the known Chinese Homalopteridae. Quarterly Journal of the Taiwan Museum (Taipei) v. 2 (núm. 4): 157-172.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Herre, A. W. C. T. 1932. Fishes from Kwangtung Province and Hainan Island, China. Lingnan Science Journal, Canton v. 11 (núm. 3): 423-443.
* Liang, Y.-S. 1942: Notes on some species of Homalopterid loaches referring to Pseudogastromyzon from Fukien, China. Contributions from the Research Institute of Zoology and Botany, Fukien Provincial Academy Núm. 1: 1-10.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. John Wiley and Sons, 1994. ISBN 978-0471547136.
* Tang, W.-Q. i Y.-Y. Chen 1996: Ultrastructural observation on the chin adhesive apparatus and subgenus division of Pseudogastromyzon. Acta Zoologica Sinica v. 42 (núm. 3): 231-236.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
* Zheng, C.-Y. i J.-P. Li 1986: A preliminary review of the genus Pseudogastromyzon (Homalopteridae, Cyprinidae) of China. Journal Sci. Med. Jinan University 1986 (núm. 1): 75-84.
* Zheng, C.-Y. 1991. Gastromyzonidae. p. 261-286. A: J.-H. Pan, L. Zhong, C.-Y. Zheng, H.-L. Wu and J.-H. Liu (eds). 1991. The freshwater fishes of Guangdong Province. Guangdong Science and Technology Press, Guangzhou. 589 pp.
# ×Astrolista

×Astrolista és un notogènere d'híbrids intergenèrics naturals a la regió del Petit Karoo, a la província sud-africana del Cap Occidental.

## Taxonomia

El notogènere només conté una espècie ×Astrolista bicarinata, que és un híbrid natural molt comú i extremadament variable entre Tulista pumila i Astroloba corrugata.

## Descripció

×Astrolista bicarinata se la pot identificar per la seva gran mida, per la gran quantitat de petits tubercles que cobreixen les seves fulles (sovint en línies longitudinals) i per la seva alçada i inflorescència ramificada. Les fulles solen ser rectes, de vegades incurvades o recurvades. També solen tenir quilles -de vegades diverses- i les flors mostren certa semblança amb les flors de Tulista pumila. Apareixen en una inflorescència que sol ser ramificada.

## Distribució i hàbitat

×Astrolista bicarinata es produeix quan la seva distribució natural se superposa a l'extrem occidental del Petit Karoo, Sud-àfrica.

## Taxonomia

×Astrolista bicarinata va ser descrita per (Haw.) Molteno & Figueiredo i publicat a Bradleya 35: 196, a l'any 2017.

### Etimologia

Astrolista: és l'acrònim d'Astroloba i Tulista.
bicarinata: epítet llatí que significa "que té dues quilles", que es refereix a la forma en què algunes plantes tenen diverses quilles a les seves fulles.

### Sinonímia

* Apicra × bicarinata Haw., Suppl. Pl. Succ.: 62 (1819). (Basiònim/Sinònim substituït
* Aloe × bicarinata (Haw.) Spreng., Syst. Veg., 2: 70 (1825).
* Astroloba bicarinata (Haw.) Uitewaal, Succulenta (Netherlands) 28: 53 (1947).
* Haworthia × bicarinata (Haw.) Parr, Bull. African Succ. Pl. Soc. 6: 195 (1971).
* × Astroworthia bicarinata (Haw.) G.D.Rowley, Natl. Cact. Succ. J. 28: 7 (1973).
* Tulista × bicarinata (Haw.) G.D.Rowley, Alsterworthia Int., Special Issue 10: 5 (2013).

## Referències

* 1 2 3 4 Jilemicky, Jakub. «x Astrolista bicarinata» (en anglès). www.haworthia-gasteria.com. [Consulta: 15 novembre 2021].
* ↑ Smith, Gideon F.; Molteno, Steven (en anglès) ×Astrolista Molteno & Figueiredo (Asphodelaceae): a new name for the South African endemic nothogenus ×Astroworthia, 35, núm.35, 2017, pàg. 195–200. DOI: 10.25223/brad.n35.2017.a22.
* ↑ «x Astrolista bicarinata» (en anglès). World Checklist of Selected Plant Families (WCSP). Royal Botanic Gardens, Kew. Arxivat de l'original el 2017-09-14. [Consulta: 15 novembre 2021].
* ↑ «Sinònims de × Astrolista bicarinata» (en anglès). World Checklist of Selected Plant Families (WCSP). Royal Botanic Gardens, Kew. [Consulta: 15 novembre 2021].
# Pseudoliparis belyaevi

Pseudoliparis belyaevi és una espècie de peix pertanyent a la família dels lipàrids.

## Descripció

* Fa 10,8 cm de llargària màxima.

## Hàbitat

És un peix marí i batidemersal que viu entre 6.380 i 7.587 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba al Pacífic nord-occidental.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Andriàixev A. P., 1955. A new fish of the snailfish family (Pisces, Liparidae) found at a depth of more than 7 kilometers. Trudy Inst. Okeanol. Akad. Nauk SSSR v. 12. 340-344.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Andriàixev, A. P. & D. L. Pitruk, 1993. A review of the ultra-abyssal (hadal) genus Pseudoliparis (Scorpaeniformes, Liparidae) with a description of a new species from the Japan Trench. Voprosy Ikhtiologii v. 33 (núm. 3): 325-330.
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 3 4 FishBase (anglès)
* ↑ Chernova, N.V., 1998. Catalogue of the type specimens of snailfish (Liparidae, Scorpaeniformes) in the Zoological Institute of the Russian Academy of Sciences. J. Ichthyol. 38(9): 730-746.

## Bibliografia

* Txernova, N. V.; Stein, D. L.; Andriàixev, A. P «Family Liparidae (Scopoli, 1777) snailfishes» (en anglès). California Academy of Sciences Annotated Checklists of Fishes, 31, 72, 2004.
* Wu, H.L., K.-T. Shao i C.F. Lai (eds.), 1999. Latin-Chinese dictionary of fishes names. The Sueichan Press, Taiwan.

## Enllaços externs

* AQUATAB