OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Gonzales (Califòrnia)

Gonzales és una població dels Estats Units a l'estat de Califòrnia. Segons el cens del 2006 tenia 8.647 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Gonzales tenia 7.525 habitants, 1.695 habitatges, i 1.501 famílies. La densitat de població era de 2.090,2 habitants/km².
Dels 1.695 habitatges en un 61,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 68% hi vivien parelles casades, en un 14,2% dones solteres, i en un 11,4% no eren unitats familiars. En el 9,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 4,42 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 4,61.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 37,8% tenia menys de 18 anys, un 13,1% entre 18 i 24, un 30,7% entre 25 i 44, un 12,7% de 45 a 60 i un 5,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 24 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 109,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 41.582 $ i la renda mediana per família de 41.773 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.743 $ mentre que les dones 27.115 $. La renda per capita de la població era de 12.438 $. Entorn del 15% de les famílies i el 20,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Gonzales». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 17 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Gonzales». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 17 juliol 2010].
# Guerneville

Guerneville és una població dels Estats Units a l'estat de Califòrnia. Segons el cens del 2000 tenia 2.441 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Guerneville tenia 2.441 habitants, 1.097 habitatges, i 523 famílies. La densitat de població era de 286,5 habitants/km².
Dels 1.097 habitatges en un 22% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 28,4% hi vivien parelles casades, en un 14,1% dones solteres, i en un 52,3% no eren unitats familiars. En el 34,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 8,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,17 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,86.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 19,7% tenia menys de 18 anys, un 7,5% entre 18 i 24, un 30,2% entre 25 i 44, un 32,3% de 45 a 60 i un 10,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 42 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 109,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 37.266 $ i la renda mediana per família de 45.875 $. Els homes tenien una renda mediana de 32.350 $ mentre que les dones 31.429 $. La renda per capita de la població era de 22.793 $. Entorn del 13,5% de les famílies i el 13,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Guerneville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 17 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Guerneville». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 17 juliol 2010].
# Ione (Califòrnia)

Ione és una població dels Estats Units a l'estat de Califòrnia. Segons el cens del 2007 tenia 7.842 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Ione tenia 7.129 habitants, 1.081 habitatges, i 780 famílies. La densitat de població era de 580,7 habitants/km².
Dels 1.081 habitatges en un 38,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 54,9% hi vivien parelles casades, en un 13,5% dones solteres, i en un 27,8% no eren unitats familiars. En el 22,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 9,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,68 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,14.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 17,8% tenia menys de 18 anys, un 13,6% entre 18 i 24, un 45% entre 25 i 44, un 18% de 45 a 60 i un 5,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 449,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 40.625 $ i la renda mediana per família de 48.911 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.922 $ mentre que les dones 23.633 $. La renda per capita de la població era de 20.340 $. Entorn del 9,3% de les famílies i l'11% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Ione». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 18 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Ione». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 18 juliol 2010].
Viccionari
# Lake Los Angeles

Lake Los Angeles és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Califòrnia. Segons el cens del 2000 tenia 11.523 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Lake Los Angeles tenia 11.523 habitants, 3.137 habitatges, i 2.613 famílies. La densitat de població era de 342 habitants/km².
Dels 3.137 habitatges en un 52,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 59,9% hi vivien parelles casades, en un 15,5% dones solteres, i en un 16,7% no eren unitats familiars. En l'11,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 2,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,66 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,92.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 39,9% tenia menys de 18 anys, un 7,8% entre 18 i 24, un 27,9% entre 25 i 44, un 18,8% de 45 a 60 i un 5,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 28 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 94,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 38.794 $ i la renda mediana per família de 37.533 $. Els homes tenien una renda mediana de 36.737 $ mentre que les dones 24.917 $. La renda per capita de la població era de 12.209 $. Entorn del 19,7% de les famílies i el 23,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Lake Los Angeles». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 18 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Lake Los Angeles». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 18 juliol 2010].
# Lawndale (Califòrnia)

Lawndale és una ciutat dels Estats Units a l'estat de Califòrnia. Segons el cens del 2000 tenia 31.711 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Lawndale tenia 31.711 habitants, 9.555 habitatges, i 7.022 famílies. La densitat de població era de 6.183,7 habitants/km².
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 31,9% tenia menys de 18 anys, un 10,2% entre 18 i 24, un 35,8% entre 25 i 44, un 16,4% de 45 a 60 i un 5,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 29 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 99,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 39.012 $ i la renda mediana per família de 37.909 $. Els homes tenien una renda mediana de 29.033 $ mentre que les dones 29.025 $. La renda per capita de la població era de 13.702 $. Entorn del 14,3% de les famílies i el 17,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* ↑ (anglès) «CENSUS OF POPULATION AND HOUSING (1790–2000).» Oficina del Cens dels Estats Units. [Consulta: 17/04/2011.]
* 1 2 «Fact Sheet- Lawndale». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 18 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Lawndale». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 18 juliol 2010].
# Livingston (Califòrnia)

Livingston és una ciutat dels Estats Units a l'estat de Califòrnia. Segons el cens del 2009 tenia 13.214 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Livingston tenia 10.473 habitants, 2.390 habitatges, i 2.143 famílies. La densitat de població era de 1.165,3 habitants/km².
Dels 2.390 habitatges en un 60,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 68,2% hi vivien parelles casades, en un 14,3% dones solteres, i en un 10,3% no eren unitats familiars. En el 8,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 3,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 4,37 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 4,57.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 37,7% tenia menys de 18 anys, un 12,5% entre 18 i 24, un 28,3% entre 25 i 44, un 15,2% de 45 a 60 i un 6,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 25 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 101 homes.
La renda mediana per habitatge era de 32.500 $ i la renda mediana per família de 33.939 $. Els homes tenien una renda mediana de 22.249 $ mentre que les dones 19.693 $. La renda per capita de la població era de 9.231 $. Entorn del 20,8% de les famílies i el 25,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Livingston». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 18 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Livingston». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 18 juliol 2010].
# Lomita

Lomita és una ciutat dels Estats Units a l'estat de Califòrnia. Segons el cens del 2000 tenia 20.046 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Lomita tenia 20.046 habitants, 8.015 habitatges, i 5.033 famílies. La densitat de població era de 4.073,6 habitants/km².
Dels 8.015 habitatges en un 32,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 43% hi vivien parelles casades, en un 14,5% dones solteres, i en un 37,2% no eren unitats familiars. En el 30,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 9,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,48 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,13.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,5% tenia menys de 18 anys, un 7,6% entre 18 i 24, un 34,2% entre 25 i 44, un 21,9% de 45 a 60 i un 10,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 87,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 51.360 $ i la renda mediana per família de 53.003 $. Els homes tenien una renda mediana de 41.582 $ mentre que les dones 31.353 $. La renda per capita de la població era de 27.748 $. Entorn del 9,3% de les famílies i l'11,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Lomita». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 18 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Lomita». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 18 juliol 2010].
# London (Califòrnia)

London és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat de Califòrnia. Segons el cens del 2000 tenia 1.848 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, London tenia 1.848 habitants, 394 habitatges, i 343 famílies. La densitat de població era de 1.132,6 habitants/km².
Dels 394 habitatges en un 58,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 54,8% hi vivien parelles casades, en un 18% dones solteres, i en un 12,7% no eren unitats familiars. En el 7,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 2,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 4,69 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 4,63.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 36,7% tenia menys de 18 anys, un 18,6% entre 18 i 24, un 29,2% entre 25 i 44, un 11,7% de 45 a 60 i un 3,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 23 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 148,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 21.678 $ i la renda mediana per família de 20.524 $. Els homes tenien una renda mediana de 21.964 $ mentre que les dones 15.833 $. La renda per capita de la població era de 5.632 $. Entorn del 42,1% de les famílies i el 44,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- London». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 18 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- London». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 18 juliol 2010].
# Ferran Ariño i Barberà

Ferran Ariño i Barberà (Barcelona, 23 de febrer de 1930 — l'Ametlla del Vallès, 19 de març de 2014) fou un economista, empresari i polític català. Fou candidat a la presidència del Futbol Club Barcelona el 1978 i diputat per CiU al Parlament de Catalunya.

## Trajectòria

Estudià Peritatge mercantil, empresarials i sociologia. Va exercir càrrecs directius en empreses d'alimentació, farmacèutiques i editorials. Va ser conseller de la Caixa de Barcelona i del diari Avui, coordinador de la revista Oriflama i va escriure articles a Catalunya Exprés. També fou director general de l'empresa que impulsà la Gran Enciclopèdia Catalana i fou vocal de la junta de l'Associació d'Editors en Llengua Catalana.
President de l'Acció Catòlica Independent, va tenir un paper important en la fundació de Convergència Democràtica de Catalunya el 1976 i participà en les campanyes Català al carrer i Català a l'escola. Alhora, vinculat a la directiva del Futbol Club Barcelona des de 1972, fou president del Barcelona Atlètic i candidat a la presidència a les primeres eleccions democràtiques al club el 1978, però fou derrotat per Josep Lluís Núñez.
El 1985 va substituir en el seu escó Joan Vallvé i Ribera, elegit diputat a les eleccions al Parlament de Catalunya de 1984. De 1987 a 1988 fou Secretari de la Comissió de Política Cultural i de la Comissió per al Seguiment dels Jocs Olímpics de 1992. De 2000 a 2004 fou president de la Federació d'Associacions de la Tercera Edat de Catalunya (FATEC).

## Referències

* ↑ «II legislatura» p. 147. Parlament de Catalunya. [Consulta: 4 juliol 2020].
* ↑ Fallece Ferran Ariño, ex directivo del FC Barcelona a Europa Press, 19 de març de 2014
* ↑ «Ferran Ariño i Barberà». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
# Bonaventura Bassegoda i Hugas

Bonaventura Bassegoda i Hugas (Barcelona, 5 de febrer de 1954) és un historiador de l'art, net de l'arquitecte Bonaventura Bassegoda i Musté i besnet de l'escriptor i arquitecte Bonaventura Bassegoda i Amigó. Llicenciat en història de l'Art per la Universitat Autònoma de Barcelona el 1976, s'hi doctorà el 1988 amb una tesi sobre Francisco Pacheco, dirigida per Joaquín Yarza Luaces. És catedràtic d'Història de l'Art de la Universitat Autònoma de Barcelona -de la que ha estat vicerector-, on dirigeix la revista "Locus Amoenus", una de les més sòlides de la seva especialitat. Ha treballat a fons la figura del canonge siscentista valencià Vicent Vitoria, pintor gravador i col·leccionista, i ha publicat monografies com El Escorial como museo (2002), editat per un consorci editor de les Universitats catalanes.
Va ser comissari de l'exposició La col·lecció Raimon Casellas. Dibuixos i gravats del Barroc a Modernisme del Museu d'Art de Catalunya (1992), celebrada a Barcelona i a Madrid, fruit de la seva etapa de responsable dels dibuixos i gravats del MNAC. S'ha dedicat intensament a l'estudi del Barroc i especialment del fenomen del col·leccionisme, sobre el que ha dirigit treballs i cursos, com el que es reuní i publicà amb el títol Col·leccionistes, col·leccions i museus (2007).
És el director del projecte Biblioteca Digital d'Història de l'Art Hispànic, especialitzat en la literatura artística de la darreria del segle xix i principis del XX.
El 2011 fou elegit membre numerari de la Reial Acadèmia Catalana de Belles Arts de Sant Jordi. Des de juny de 2017 és membre numerari de la Secció Històrico-Arqueològica de l'Institut d'Estudis Catalans.

## Referències

* ↑ «La Secció Històrico-Arqueològica de l'IEC incorpora cinc nous membres numeraris». Institut d'Estudis Catalana, 01-06-2017. [Consulta: 13 juny 2017].

## Bibliografia

* BORRÁS GUALIS, Gonzalo M. & PACIOS LOZANO, Ana Reyes Diccionario de historiadores españoles del arte Madrid: Cátedra, 2006.

## Enllaços externs

* Biblioteca Digital d'Història de l'Art Hispànic
# Jaume Barrera i Escudero

Jaume Barrera i Escudero (Barcelona, 25 de juliol de 1879 - Barcelona, 8 de desembre de 1942) fou un religiós i historiador català, membre de l'Acadèmia de Bones Lletres de Barcelona.
L'any 1893 ingressà al Seminari de Barcelona i el 1896 a l'Institut dels Fills de la Sagrada Família, on estudià filosofia escolàstica i teologia dogmàtica. De 1906 a 1916 deixà el seminari per curar dels seus germans a la mort del seu pare. Des de 1912 dirigí la pàgina literària d'El Correo Catalán, on hi va fer col·laboracions en català.
El 1918 tornà al Seminari com a professor d'humanitats i director de la biblioteca. De 1906 a 1910 va dirigir la Biblioteca Clàssica Catalana, on hi publicà alguns estudis sobre literatura catalana medieval. Entre 1918 i 1936, i durant el 1942, fou director de la Biblioteca Pública Episcopal del Seminari de Barcelona. El 30 d'abril de 1922 ingressà com a acadèmic a l'Acadèmia de Bones Lletres de Barcelona, amb el discurs "Els Torres Amat y la Biblioteca Episcopal del Seminari de Barcelona". El discurs de resposta va anar a càrrec de Ramon Miquel i Planas. Durant el període de la Dictadura de Primo de Rivera fou professor d'història i de bibliografia a l'Escola de Bibliotecàries.
Dins del seminari fou professor de retòrica (1924), francès (1925), llatí (1927) i retòrica (1934). De fet, el 1925 pronuncia el discurs d'inauguració del curs 1925-1926 amb el títol "De literatura comparada". El 1932 també formà part de la Comissió de Vigilància del Seminari. Després de la guerra civil espanyola va ser nomenat censor, càrrec que ja havia ocupat el 1927, i professor d'història eclesiàstica i d'estilística llatina. Va morir d'una breu malaltia poc abans de ser nomenat professor d'estilística llatina a la Facultat de Filosofia de la Universitat de Barcelona.

## Referències

* ↑ «Jaume Barrera i Escudero». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Barrera i Escudero, Jaume. Discursos llegits en la "Real Academia de Buenas Letras" de Barcelona en la solemne recepció pública de D. Jaume Barrera y Escudero, Pbre. : el día 30 d'abril de 1922. Barcelona: Imp. "Atlas Geográfico", 1922, p. 129 p., [3] p., [7] f. de làm.. Arxivat 2020-01-15 a Wayback Machine.
* ↑ "Jaume Barrera i Escudero". Dins: A. Estivill, Qui era qui a l'Escola de bibliotecàries, Barcelona: Edicions de la Universitat de Barcelona, 2016 (Biblioteca universitària), p. 84-85
* ↑ Barrera i Escudero, Jaume. De literatura comparada : oración inaugural del curso académico 1925-1926 leída en el Seminario Conciliar de Barcelona (en castellà). Barcelona: Eugenio Subirana, 1925, p. 30. Arxivat 2020-01-15 a Wayback Machine.
* ↑ Mossèn Jaume Barrera i Escudero (1879-1942), un crític literari al servei de la censura eclesiàstica de llibres, per Josep Alturo i Perucho

## Enllaços externs

* Documentació d'arxiu a la Biblioteca de Calalunya
# Joan Bertran i Rusca

Joan Bertran i Rusca (Barcelona, 1931) és un religiós i químic català. El 1950 va ingressar a la Companyia de Jesús. Va estudiar Enginyeria industrial, Filosofia i Teologia, i el 1961 es llicencià en Química a la Universitat de Barcelona. El 1969 s'hi va doctorar després de fer el doctorat al Centre de Mecànica ondulatòria aplicada de París, on va viure de primera mà els fets del Maig del 68.
Després de treballar com a professor de química a l'Institut de Biologia Fonamental de la Universitat Autònoma de Barcelona, també exercí com a professor de química a la Universitat Autònoma de Madrid, a la Universitat d'Oviedo i a la Universitat de Sevilla. El 1983 assolí la càtedra de química de la Universitat Autònoma de Barcelona.
Ha fet nombrosos estudis teòrics del paper actiu del dissolvent en les reaccions químiques i de la catàlisi enzimàtica. També ha ajudat la comunitat investigadora de l'àmbit de la química teòrica a fer servir la nova eina de la simulació computacional i se'l considera impulsor destacat de l'ús a les universitats espanyoles dels mètodes de la química quàntica en l'estudi de l'estructura molecular i la reactivitat química. És doctor honoris causa de la Universitat Henri Poincaré de Nancy (2001) i de la Universitat de Girona (2004).
El 1992 va rebre el Premi de la Fundació Catalana per a la Recerca i el 1995 la Medalla Narcís Monturiol al mèrit científic tecnològic de la Generalitat de Catalunya. Des de 1981 és membre corresponent de l'Acadèmia Europea de Ciències, Arts i Lletres i des de 2003 de la Reial Acadèmia de Ciències i Arts de Barcelona.

## Obres

* La Química física al llindar del segle XXI (1999)
* Química cuántica : fundamentos y aplicaciones computacionales (2000) amb Vicenç Branchadell i Gallo, Miquel Moreno Ferrer i Mariona Sodupe Roure,
* Química física (Volumen I y II) (2002) amb Javier Núñez Delgado ISBN 8434480484, ISBN 9788434480483

## Enllaços externs

* biografia Arxivat 2011-09-03 a Wayback Machine. al web del RACAB
* «Wayback Machine», 19-06-2010. Arxivat de l'original el 2012-02-04. [Consulta: 13 setembre 2023].