OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# John Hardin

John J. Hardin (1753 – 1792) va ser un soldat, tirador d'elit i caçador estatunidenc. Va ser ferit lluitant en la Guerra de Lord Dunmore; va servir en l'Exèrcit Continental en la Guerra Revolucionària dels Estats Units i com un Kentucky Co., com a comandant en la milícia de Virginia en la Northwest Indian War. Eras un membre de l'Església Metodista i va ser el primer jutge de l'aleshores Washington County, Virginia (més tard va esdevenir Washington County, KY). John Hardin va ser mort en una emboscada actuant com emissari de pau (sota la direcció del President George Washington) davant els amerindis shawnee.

## Biografia

Nasqué al Comtat de Prince William, Virgínia
Per la seva reputació com a tirador d'elit, es va demanar Hardin, l'any 1774, que s'unís al Capità Zack Moran per lluitar contra els amerindis hostils en la Guerra de Lord Dunmore
Durant la Guerra per la Indepèndència dels Estats Units (Revolutionary War), John Hardin va ser segon lloctinent en el 8è Pennsylvania Regiment, més conegut com "The Provisional Rifle Corps" (o Morgan's Rifles), i lluità a la Batalla de Freeman's Farm de Saratoga
L'agost de 1789, va dirigir una expedició militar contra els Shawneea a Terre Haute, Indiana
L'abril de 1792, el President George Washington va escriure a Hardin demanant-li que negociés la pau amb els Shawnee. A la zona de l'actual Shelby County, Ohio, John Hardin va sermort pels Shawnee

## Llegat
### Topònims

* Hardin County, Illinois.
* Hardin County, Kentucky.
* Hardin County, Ohio.
* La població de Hardin a Shelby County, Ohio on se suposa que va morir.

## Referències

* ↑ Sutton's "History of Shelby County Ohio".p.270

## Notes

* Allison, Harold. The Tragic Saga of the Indiana Indians. Turner Publishing Company, Paducah, ©1986, Harold Allison. ISBN 0-938021-07-9.
# Cantó de Borgon Nuòu

El cantó de Borgon Nuòu és un cantó del departament francès de la Cruesa, a la regió de Llemosí. Està inclòs al districte de Garait i té 13 municipis. El cap cantonal és Borgon Nuòu.

## Municipis

* Auriac
* Bòsc Morèl
* Borgon Nuòu
* Faus Masuras
* Mançac la Corriéra
* Mas Barèu Mairinhac
* Mont Bochiér
* Sobrebòsc
* Sent Amand Jartodés
* Sent Desíer las Reinas
* Sent Martin Senta Catarina
* Sent Peir Charnhac
* Sent Priéch Paluç

## Història

Llista dels consellers generals successius :
| Data d'elecció | Identitat | Partit |
| 1944-1961 | Gastón Chazette | SFIO |
| 1961-1983 | André Chandernagore | PS |
| 1983-1992 | Jorge Neyra | PS |
| 1992-1994 | Alain Gouze | PS |
| 1994- | Jean-Jacques Lozano | PS |
| les dades anteriors no són pas conegudes ||||

## Demografia

Evolució demogràfica :
| 1962 | 1968 | 1975 | 1982 | 1990 | 1999 | 2006 |
| 7.288 | 8.417 | 7.642 | 7.276 | 6.716 | 6.280 | 6.084 |

## Vegeu també

* Cantons de la Cruesa
# Amt Schenkenländchen

Amt Schenkenländchen és un amt ("municipalitat col·lectiva") del districte de Dahme-Spreewald, a Brandenburg, Alemanya. Té una extensió de 287,38 km² i una població de 8.303 habitants (2007). Limita amb el districte de Teltow-Flaeming a l'oest, als municipis de Bestensee i Heidesee al nord fins al districte d'Oder-Spree, a l'est i en l'amt Unterspreewald al sud.. La seu és a Teupitz. El burgmestre és Ulrich Arndts.

## Subdivisions

L'Amt Schenkenländchen és format pels municipis:
* Groß Köris
* Halbe (Łobje)
* Märkisch Buchholz
* Münchehofe
* Schwerin
* Teupitz

## Enllaços externs

* www.amt-schenkenlaendchen.de
# Recobriment (topologia)

En matemàtica, una col·lecció de subconjunts A d'un conjunt X és un recobriment de X o una coberta de X, si la unió dels elements de la col·lecció A conté a X. A més, si els subconjunts de X d'aquesta col·lecció A satisfan l'ésser disjunts per parells, A s'anomena partició de X. Si el conjunt X té estructura d'espai topològic, el recobriment A s'anomena recobriment obert, o indistintament coberta oberta, si cada element de A és un conjunt obert a X .

## Conceptes relacionats

Un conjunt X es diu compacte si cada recobriment obert de X conté una subcol·lecció finita la qual també és recobriment de X .
Un recobriment de X es diu localment finit si tot punt de X té un entorn que interseca només un nombre finit de conjunts del recobriment. Expressat amb símbols, C ={ U $_α$}és localment finit si per a tot x ∈ X, hi ha N (x), dins l'entorn de x tal que
    $\left\{\alpha \in A:U_{\alpha }\cap N(x)\neq \varnothing \right\}$
és finit.

### Subrecobriment i refinament

Si C és un recobriment d'un espai topològic X, un subrecobriment de C és un subconjunt C (format doncs per elements de C) que encara recobreix X .
Un refinament d'un recobriment C de X és un nou recobriment D de X tal que tot conjunt de D estigui contingut en algun conjunt de C. En símbols, $D=V_{\beta \in B}$ és un refinament de $U_{\alpha \in A}$ quan
$\forall \beta \ \exists \alpha \ V_{\beta }\subseteq U_{\alpha }$.
Observeu com un subrecobriment està format per una selecció d'elements del recobriment, mentre que un refinament està format per conjunts que són subconjunts dels conjunts del recobriment. Tot subrecobriment és també un refinament, però no viceversa.

## Bibliografia

* Munkres, James. Topology. 2a edició. Prentice Hall, Desembre 1999. ISBN 0-13-181629-2.
Viccionari
# Convent de Santa Teresa (Palma)

El convent de Santa Teresa o convent de les Tereses és un convent de Palma de l'orde de les carmelitanes descalces. Es troba entre la Rambla i els carrers dels Horts i de les Tereses.
Leonor Ortiz va fundar el convent el 1613 a casa seva i, també, cedí l'hort de vora la rambla. El 1616 es varen iniciar les obres del convent i el 1648, les obres de l'actual església.
L'església és dedicada a Santa Teresa de Jesús. L'església té planta de creu llatina i presbiteri quadrangular. La coberta és de canó. El creuer té forma de cúpula sobre petxines i vuit segments, i està coronada per un llanternó central. El retaule major data del 1700, i és obra de Mateu Joan. Les tribunes tenen finestres quadrangulars amb gelosies. La façana s'aixeca en un petit pati que està dividit per una línia d'imposta i dues torres hexagonals sobre les arestes superiors. El portal té dos estípits amb una decoració geomètrica, de tradició manierista i un entaulament coronat per Santa Teresa.
El convent posseeix un claustre de plata rectangular amb arcs rebaixats i una sala capitular, coberta amb volta de creueria.

## Referències

* 1 2 3 Valero, 1993.

## Bibliografia

* Valero, Gaspar. Itineraris pel centre històric de Palma. Palma: Ajuntament de Palma, 1993. ISBN 84-87159-49-4.
# Cipriano Chemello

Cipriano Chemello (Crespano del Grappa, Treviso, 19 de juliol de 1945 - 14 de febrer de 2017) va ser un ciclista italià que fou professional entre 1969 i 1973.
El 1968, com a ciclista amateur, va prendre part en els Jocs Olímpics de Ciutat de Mèxic, en què guanyà una medalla de bronze en la persecució per equips, junt a Luigi Roncaglia, Lorenzo Bosisio i Giorgio Morbiato. En la prova de persecució individual fou eliminat en quarts de final.
Com a professional destaquen dues victòries d'etapa a la Volta a Catalunya i una a la París-Niça.

## Palmarès en pista

* 1966
** Campionat del món de persecució per equips amateur, amb Antonio Castello, Gino Pancino i Luigi Roncaglia
* 1968
** Campionat del món de persecució per equips amateur, amb Giorgio Morbiato, Lorenzo Bosisio i Luigi Roncaglia
** Medalla de bronze als Jocs Olímpics de Ciutat de Mèxic en persecució per equips

## Palmarès en ruta

* 1969
** Vencedor de 2 etapes de la Volta a Catalunya
* 1970
** Vencedor d'una etapa de la París-Niça

### Resultats al Tour de França

* 1970. Abandona (12a etapa)

## Referències

* ↑ «S'è spento Cipriano Chemello, bandiera del ciclismo bassanese». Arxivat de l'original el 14 de febrer 2017. [Consulta: 14 febrer 2017].

## Enllaços externs

* Fitxa de Cipriano Chemello a sitiodeciclismo.net
# Pont d'aigua de Magdeburg

El pont d'aigua de Magdeburg (alemany: Kanalbrücke Magdeburg) és un gran aqüeducte navegable al centre d'Alemanya, situat prop de Magdeburg. El pont subterrani del canal més gran d'Europa, travessa el riu Elba i connecta directament el Mittellandkanal al costat oest i el canal Elba-Havel al costat est del riu, permetent que grans vaixells comercials passin entre Renània i Berlín sense haver de baixar a i després sortir de l'Elba mateix..

## Història

La planificació per poder travessar el canal es remunta almenys a principis del segle xx. Els treballs al Mittellandkanal van començar el 1905, mentre que els treballs en el projecte global van continuar fins al 1942, quan tota la construcció es va aturar a causa de la Segona Guerra Mundial. Després de la guerra, el govern d'Alemanya de l'Est no va reprendre els treballs en el projecte perquè el comerç est-oest ja no era important en el context de la Guerra Freda. Després de la reunificació d'Alemanya, el restabliment de les principals vies de transport d'aigua va fer del pont d'aigua una altra vegada una prioritat. Les obres van començar l'any 1998, amb una durada de sis anys i un cost de 501 milions d'euros. El pont d'aigua connecta ara la xarxa portuària interior de Berlín amb els ports del riu Rin. L'estructura de l'aqüeducte incorpora 24.000 tones d'acer i 68.000 metres cúbics de formigó.

## A la cultura pop

El pont apareix a la pel·lícula Hanna, aproximadament al minut 75:00 de la pel·lícula.

## Rescloses

A part del pont, es va construir una resclosa doble per permetre que els vaixells baixessin des del nivell del pont i del canal Mittelland fins al del canal Elba-Havel.

## Referències

* ↑ «Magdeburg Canal Bridge». Structurae. Nicolas Janberg ICS. [Consulta: 7 gener 2011].
* ↑ «Europe's Largest Water Bridge Opens». dw-world.de. Deutsche Welle, 10-10-2003. [Consulta: 7 gener 2011].
* ↑ «Film Location: Magdeburg Water Bridge, Germany». Emerge Film Solutions, 19-05-2017. [Consulta: 12 octubre 2023].

## Bibliografia

* Karl Jüngel, Das Wasserstraßenkreuz bei Magdeburg, Sense data, ca. 2003

## Enllaços externs

* Article de notícies dw-world.de
* Galeria de fotos de Snopes
# Amt Elsterland

Amt Elsterland és un amt ("municipalitat col·lectiva") del districte d'Elbe-Elster, a Brandenburg, Alemanya. Té una extensió de 113,93 km² i una població de 4.442 habitants (2020). Limita a l'oest amb la ciutat de Uebigau-Wahrenbrück, al nord amb Doberlug-Kirchhain, a l'est amb l'Finsterwalde i l'Amt Plessa i al sud amb la ciutat de Bad Liebenwerda. La seu és a Golßen. El burgmestre és Jörg Gampe.

## Subdivisions

L'Amt Elsterland és format pels municipis:
* Heideland
* Rückersdorf
* Schilda
* Schönborn
* Tröbitz

## Enllaços externs

* www.elsterland.de
# Psednos melanocephalus

Psednos melanocephalus és una espècie de peix pertanyent a la família dels lipàrids.

## Descripció

* La femella fa 4,8 cm de llargària màxima.
* Nombre de vèrtebres: 43.

## Hàbitat

És un peix marí i batidemersal que viu entre 0-3.172 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba a l'Atlàntic nord-occidental: el sud de Groenlàndia.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Barnard K. H., 1927. Diagnoses of new genera and species of South African marine fishes. Ann. Mag. Nat. Hist. (Ser. 9) v. 20 (núm. 115). 66-79.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Chernova, N. V. & D. L. Stein, 2002. Ten new species of Psednos (Pisces, Scorpaeniformes: Liparidae) from the Pacific and North Atlantic Oceans. Copeia 2002 (núm. 3): 755-778.
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 3 4 FishBase (anglès)
* ↑ Møller, P. R., J. G. Nielsen, Knudsen S. W., J. Y. Poulsen, K. Sünksen i O. A. Jørgensen, 2010. A checklist of the fish fauna of Greenland waters Zootaxa 2378: 1–84.

## Bibliografia

* Txernova, N. V.; Stein, D. L.; Andriàixev, A. P «Family Liparidae (Scopoli, 1777) snailfishes» (en anglès). California Academy of Sciences Annotated Checklists of Fishes, 31, 72, 2004.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Xeneretmus ritteri

Xeneretmus ritteri és una espècie de peix pertanyent a la família dels agònids.

## Descripció

* Fa 16 cm de llargària màxima.

## Depredadors

Als Estats Units és depredat pel lleó marí de Califòrnia (Zalophus californianus).

## Hàbitat

És un peix marí i batidemersal que viu entre 183 i 366 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba al Pacífic oriental central: des de Malibu (sud de Califòrnia, els Estats Units) fins a les costes centrals de la Baixa Califòrnia (Mèxic). També n'hi ha una població aïllada al nord del Golf de Califòrnia.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Jordan, D. S., 1903. (Generic names of fishes). Am. Nat. v. 37 (núm. 437, maig): 360.
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Gilbert, C. H., 1915. Fishes collected by the United States Fisheries steamer "Albatross" in southern California in 1904. Proceedings of the United States National Museum v. 48 (núm. 2075): 305-380, Pls. 14-22.
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 3 4 FishBase (anglès)
* ↑ Eschmeyer, W.N., E.S. Herald i H. Hammann, 1983. A field guide to Pacific coast fishes of North America. Houghton Mifflin Company, Boston, Estats Units. 336 p.
* ↑ FishBase (anglès)
* ↑ Lowry, M.S., C.W. Oliver, C. Macky i J.B. Wexler, 1990. Food habits of California sea lions Zalophus californianus at San Clemente Island, California, 1981-1986. Fish. Bull. 88:509-521.
* ↑ Nelson, J.S., E.J. Crossman, H. Espinosa-Pérez, L.T. Findley, C.R. Gilbert, R.N. Lea i J.D. Williams, 2004. Common and scientific names of fishes from the United States, Canada, and Mexico. American Fisheries Society, Special Publication 29, Bethesda, Maryland, Estats Units.

## Bibliografia

* Anònim, 2001. Base de dades de la col·lecció de peixos del National Museum of Natural History (Smithsonian Institution). Smithsonian Institution - Division of Fishes.
* Robins, C.R., R.M. Bailey, C.E. Bond, J.R. Brooker, E.A. Lachner, R.N. Lea i W.B. Scott, 1980. A list of common and scientific names of fishes from the United States and Canada. Am. Fish. Soc. Spec. Publ. (12)1-174.
* Robins, C.R., R.M. Bailey, C.E. Bond, J.R. Brooker, E.A. Lachner, R.N. Lea i W.B. Scott, 1991. Common and scientific names of fishes from the United States and Canada. Am. Fish. Soc. Spec. Pub. (20):183 p.
* Sheiko, B.A. i C.W. Mecklenburg, 2004. Family Agonidae Swainson, 1839 - poachers. Calif. Acad. Sci. Annotated Checklists of Fishes (30):27.
* Wu, H.L., K.-T. Shao i C.F. Lai (eds.), 1999. Latin-Chinese dictionary of fishes names. The Sueichan Press, Taiwan.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Ministeri d'Energia, Turisme i Agenda Digital d'Espanya

El Ministeri d'Energia, Turisme i Agenda Digital d'Espanya és un dels departaments ministerials en els quals s'organitza l'Administració General de l'Estat, el titular del qual és el ministre o la ministra d'Energia, Turisme i Agenda Digital.
Fou creat l'any 2016 pel president del Govern d'Espanya, Mariano Rajoy, a través del Reial Decret 415/2016, de 3 de novembre, pel qual es reestructuren els departaments ministerials.
L'actual titular és Álvaro Nadal Belda.

## Funcions

Correspon al Ministeri la proposta i execució de la política del Govern d'Espanya en matèria d'energia, turisme, telecomunicacions i societat de la informació, així com el desenvolupament de l'Agenda Digital.

## Estructura orgànica

El Ministeri s'estructura en els següents òrgans superiors:
* La Secretaria d'Estat d'Energia.
* La Secretaria d'Estat de Societat de la Informació i l'Agenda Digital.
* La Secretaria d'Estat de Turisme.

## Llista de ministres

| Legislatura | Inici | Finalització | Nom | Partit |
| XII (2016-actualitat) | 4 de novembre de 2016 | en el càrrec | Álvaro Nadal Belda | PP |

## Vegeu també

* Política d'Espanya
* Consell de Ministres d'Espanya

## Referències

* 1 2 3 «Reial Decret 415/2016, de 3 de novembre, pel qual es reestructuren els departaments ministerials» (en castellà). Butlletí Oficial de l'Estat, núm. 267, 04-11-2016, pàg. 76.631.
* ↑ «Reial Decret 417/2016. de 3 de novembre, pel qual es nomenen ministres del Govern.» (en castellà). Butlletí Oficial de l'Estat, 267, 04-11-2016, pàg. 76.637.
* ↑ «Organigrama del Ministeri d'Hisenda i Funció Pública» (en castellà). Ministeri d'Hisenda i Funció Pública d'Espanya. Arxivat de l'original el 19 d’octubre 2017. [Consulta: 23 novembre 2016].
# Tàndem

Un tàndem és una bicicleta en la qual pot pedalar més d'una persona. El tàndem, en haver de transportar més pes, sol portar components més robustos.
En un tàndem es té el doble de potència de pedaleig, amb un lleu increment de les perdudes per fricció en la transmissió. Existeixen també tàndems que poden pesar menys que dues bicicletes, per la qual cosa la relació pes-potència pot arribar a ser millor que la d'una bicicleta individual. En zones planes i costa a baix, els tàndems són clarament més ràpids, mentre que en les pujades la coordinació de la cadència de pedaleig pot fer que disminueixi el rendiment.
Malgrat que aquest tipus de transport s'associa per a dos ciclistes, en realitat existeixen per a qualsevol nombre i el record mundial és un tàndem per a 40 ciclistes construït el 1984 a Queanbeyan, Austràlia. En un tàndem el que va davant governa la direcció, els frens i el canvi de marxes, mentre que el nombre de ciclistes que vagin darrere simplement pedalen.
Al principi els tàndems es construïen soldant dos quadres de bicicleta junts. En l'actualitat s'han millorat els components i els quadres i es construeixen tàndems de gamma alta, tant de carretera com de muntanya.
# Ferran Castells i Batlle

Ferran Castells i Batlle (Barcelona, 7 de maig de 1962) és un actor de teatre, cinema i televisió català. Va debutar a l'edat de 12 anys i ha compaginat la interpretació amb la pedagogia, la direcció i la producció en el món de l'espectacle.

## Biografia

Durant el primer curs a l'Institut del Teatre creu que ha de fer alguna cosa més per desenvolupar les seves capacitats. Després de visionar el Gattopardo de Luchino Visconti i observant com obren un ball i ballen la Claudia Cardinale i en Burt Lancaster decideix apuntar-se als cursos de Balls de Saló que ofereix els dissabtes al matí l'Ajuntament de Barcelona a la Sala Cibeles i La Paloma. La iniciativa municipal es crea per potenciar les Festes Majors i te un gran èxit. Guanya el concurs de ball organitzat com a cloenda del curs i rep com a premi un viatge a Paris i la matricula gratuïta a diferents cursets per seguir practicant i perfeccionar-se. A partir d'aquest moment comencen a demanar-li que imparteixi classes d'aquesta disciplina a diferents escoles, centres cívics i culturals de Catalunya i Espanya.
La seva formació però no acaba a l'Institut del Teatre sino que segueix formant-se en cursos per a professionals amb Jonh Strasberg, Konrad Zschiedrich, Fritello, Comediants etc i amb cursos de Dansa, coneixement corporal i cant. Durant aquests anys treballa amb directors com: Josep Muntanyès, Calixto Bieito, Joan Castells, Iago Pericot, etc.
Els seus coneixements corporals i de ball faran que col·labori en les coreografies de diversos tallers de l'Institut del Teatre de Barcelona. En aquests anys comença a col·laborar com a coreògraf en diferents espectacles professionals on també hi participa com a actor com poden ser L'estació de les Dàlies o el Somni d’una Nit d’Estiu de Calixto Bieito entre d'altres.
Torna a Barcelona l'any 2003 i funda junt amb Creu Álvarez l'escola de Dansa i Teatre Centrescènic a Torredembarra, escola autoritzada pel Departament d’Educació de la Generalitat de Catalunya. A part de dirigir el Departament de Teatre de Centrescènic s'especialitza en cursos i masterclass d'Interpretació i comença a donar cursos per a músics a Conservatoris i a la Fundació La Caixa on imparteix els Tallers de Interpretació poètica des de 2009.

## Referències

* ↑ «Podria ser | Ferran Castells: He format jovenetes per a 'la puesta de largo'» (en castellà). [Consulta: 13 novembre 2022]. «Programa entrevista sobre algunes de les classes que imparteix Ferran Castells»
* ↑ «Ferrán Castells | CDAEM, Teatro Español» (en castellà). [Consulta: 13 novembre 2022]. «Listado de los estrenos de Ferran Castells. En el buscador como profesional pueden encontrarse las obras citadas.»
* ↑ «Arxius de Ferran Castells». [Consulta: 13 novembre 2022]. «Obres coreografiades per Ferran Castells»
* ↑ «Tallers Interpretació Poètica». «Tallers impartits per Ferran Castells»

## Enllaços externs

* Ferran Castells i Batlle - Lloc web oficial
# Ministeri d'Hisenda i Funció Pública d'Espanya

El Ministeri d'Hisenda i Funció Pública d'Espanya va ser un dels departaments ministerials en els quals s'organitza l'Administració General de l'Estat. El seu titular era el ministre d'Hisenda i Funció Pública.
Fou creat l'any 2016 pel president del Govern d'Espanya, Mariano Rajoy, a través del Reial Decret 415/2016, de 3 de novembre, pel qual es reestructuren els departaments ministerials. Va ser suprimit l'any 2018 i les seves funcions van ser assumides pels Ministeris d'Hisenda i de Política Territorial i Funció Pública.

## Funcions

Corresponien al Ministeri d'Hisenda i Funció Pública la proposta i execució de la política del Govern d'Espanya:
* En matèria d'hisenda pública, de pressupostos i de despeses.
* En matèria de funció i governament públics.

## Estructura orgànica

El Ministeri d'Hisenda i Funció Pública s'estructurava en els següents òrgans superiors:
* La Secretaria d'Estat de d'Hisenda.
* La Secretaria d'Estat de Pressupostos i Despeses.
* La Secretaria d'Estat de Funció Pública.
* La Sotssecretaria d'Hisenda i Funció Pública.

## Organismes dependents

Els organismes de l'Administració General de l'Estat que depenien del Ministeri eren els següents:
* Delegacions d'Economia i Hisenda.
* Delegacions del Govern a les Comunitats Autònomes.
* Subdelegacions del Govern.
* Direccions Insulars de l'Administració General de l'Estat.
* Agència Tributària.

## Llista de ministres

| Legislatura | Inici | Finalització | Nom | Partit |
| XII (2016-actualitat) | 4 de novembre de 2016 | 2 de juny de 2018 (en funcions) | Cristóbal Montoro Romero | PP |

## Vegeu també

* Política d'Espanya
* Consell de Ministres d'Espanya
* Ministeri d'Hisenda i Administracions Públiques
* Ministeri d'Hisenda

## Referències

* 1 2 3 «Reial Decret 415/2016, de 3 de novembre, pel qual es reestructuren els departaments ministerials» (en castellà). Butlletí Oficial de l'Estat, núm. 267, 04-11-2016, pàg. 76.631.
* ↑ «Real Decreto 355/2018, de 6 de junio, por el que se reestructuran los departamentos ministeriales» (en castellà). Butlletí Oficial de l'Estat, núm. 138, 07-06-2018, pàg. 58.722-58.727.
* ↑ «Organigrama del Ministeri d'Hisenda i Funció Pública» (en castellà). Ministeri d'Hisenda i Funció Pública d'Espanya. Arxivat de l'original el 19 d’octubre 2017. [Consulta: 23 novembre 2016].
* ↑ «Directori del Ministeri d'Hisenda i Funció Pública» (en castellà). Ministeri d'Hisenda i Funció Pública d'Espanya. Arxivat de l'original el 19 d’octubre 2017. [Consulta: 23 novembre 2016].
* ↑ «Reial Decret 417/2016. de 3 de novembre, pel qual es nomenen ministres del Govern.» (en castellà). Butlletí Oficial de l'Estat, 267, 04-11-2016, pàg. 76.637.