# Arbëreshë

Els Arbëreshë són una minoria d'ètnia albanesa que viu a Itàlia. En són uns 100.000, dels quals uns 80.000 encara parlen l'albanès i viuen a 46 comunes de Sicília, Basilicata, Calàbria, Molise, Pulla, Campània i Abruços. Són cristians albanesos i s'hi establiren pels voltants del segle xvi. Tenen un cert reconeixement lingüístic, a diferència dels de Grècia, i darrerament s'han vist reforçats pels nous immigrats albanesos.

## Distribució

* Abruços
** Província de Pescara
*** Villa Badessa (fracció de Rosciano): Badhesa
* Basilicata
** Província de Potenza
*** Barile: Barilli o Barili
*** Ginestra: Zhura
*** Maschito: Mashqiti o Mashkjiti
*** San Costantino Albanese: Shën Kostandini o Shen Kostandini
*** San Paolo Albanese: Shën Pali o Shen Pali
* Calàbria
** Província de Catanzaro
*** Andali: Dandalli
*** Caraffa di Catanzaro: Garrafa o Garafa
*** Marcedusa: Marçidhuza
*** Vena di Maida (fracció de Maida): Vina
*** Zangarona (fracció de Lamezia Terme): Xingarona
** Província de Cosenza
*** Acquaformosa: Firmoza
*** Cariati: Kariati
*** Castroregio: Kastërnexhi
**** Farneta (fracció de Castroregio): Farneta
*** Cerzeto: Qana
**** Cavallerizzo (a Cerzeto): Kejverici o Kajverici
**** San Giacomo di Cerzeto (a Cerzeto): Sënd Japku o Shën Japku
*** Cervicati: Çervikati
*** Civita: Çifti
*** Falconara Albanese: Fallkunara
*** Firmo: Ferma
*** Frascineto: Frasnita
**** Eianina (fracció de Frascineto): Ejanina
*** Lungro: Ungra o Ungir
*** Mongrassano: Mungrasana
*** Plataci: Pllatëni o Pllatani
*** San Basile: Shën Vasili
*** San Benedetto Ullano: Shën Benedhiti
**** Marri (fracció de San Benedetto Ullano): Allimarri
*** San Cosmo Albanese Strigari
*** San Demetrio Corone: Shën Mitri
**** Macchia Albanese (fracció de San Demetrio Corone): Maqi
*** San Giorgio Albanese: Mbuzati
*** San Martino di Finita: Shën Mërtiri o Shën Murtiri
*** Santa Caterina Albanese: Picilia
*** Santa Sofia d'Epiro: Shën Sofia
*** Spezzano Albanese: Spixana
*** Vaccarizzo Albanese: Vakarici
** Província de Crotona
*** San Nicola dell'Alto (o San Nicola dell' Viola): Shën Kolli
*** Pallagorio: Puheriu o Puhëriu
*** Carfizzi: Karfici o Karfici
* Campània
** Província d'Avellino
*** Greci: Katundi Greçi
* Molise
** Província de Campobasso
*** Campomarino: Këmarini o Kemarini
*** Montecilfone: Munxhufuni o Munçifuni
*** Portocannone: Porkanuni o Portkanùn
*** Ururi: Ruri o Rùri
* Pulla
** Província de Foggia
*** Casalvecchio di Puglia: Kazallveqi
*** Chieuti: Qefti o Kjéuti
** Província de Tàrent
*** San Marzano di San Giuseppe: San Marcani o Shen Marzani
* Sicília
** Província de Palerm
*** Contessa Entellina: Kundisa
*** Piana degli Albanesi: Hora e Arbëreshëvet
*** Santa Cristina Gela: Sëndastina o Shëndastina

## Estatut polític

No es troben sota la protecció de l'article 6 de la constitució italiana, ja que no els esmenta. Nogensmenys, l'estatut de la Regió de Calàbria reconeix l'herència històrica, cultural i artística dels pobladors d'origen albanès i grec, i la promoció de l'ensenyament d'ambúes llengües allà on es parlin.
L'article 5 de l'estatut de Basilicata deixa en mans de les autoritats "promoure i renovar l'apreciació de l'originalitat de l'herència lingüística i cultural de les comunitats locals". I l'estatut de Molise estipula que les autoritats regionals vigilaran l'herència històrica i lingüística, així com els tradicions familiars de les comunitats ètniques del territori. Això només s'ha traduït en algunes retolacions bilingües.
Pel que fa a l'ensenyament, no està inclòs en el programa oficial d'estudis de preescolar ni de primària, llevat de com a activitat extraescolar. I pel que fa a secundària, només a l'institut de Shën Mitri (San Demetrio Corone) es fan cursos d'albanès. A l'ensenyament tècnic és totalment absent. Pel que fa a l'ensenyament universitari, a les facultats de Roma, Nàpols, Bari, Cosenza i Palerm es donen classes d'albanès. L'AIADI va organitzar cursos d'albanès per a mestres de primària del 1965 al 1975.

## Situació actual

En general, viuen en regions rurals i semirurals, encara que ja en els anys 70 n'hi havia 4.000 d'emigrats a Roma, i pateixen un fort fenomen de despoblació similar al resta de la regió, ja que han d'emigrar per millorar econòmicament. Així, es calcula que han perdut el 20% dels efectius en els darrers vint anys.
Sembla que ja s'establiren alguns al territori en els segles xiii i xiv, i foren reforçats per emigracions del segle xv de catòlics i ortodoxos, pagesos i guerrers, a causa de la caiguda de Constantinoble (1453) i a la mort de Skanderbeg (1568). Assoliren una certa autonomia administrativa i els empraren per repoblar viles abandonades, però en el segle xvii els ortodoxos de Molise i Pulla foren reprimits i obligats a adoptar la fe catòlica. Durant el segle xix prengueren un paper actiu en el Risorgimento i hi aparegueren algunes revistes i diaris en albanès. La caiguda en l'ús de la llengua es deu a quatre factors principals:
* La dispersió territorial de les comunitats albaneses
* Influència del sistema educatiu, que facilita la diglòssia
* Influència dels mitjans de comunicació social, tots en italià
* Emigració massiva d'albanesos ètnics a causa de la precària situació econòmica.

## Organitzacions arbereshe

Durant els anys seixanta i setanta van aparèixer diverses associacions italo-albaneses, les més important de les quals eren:
* A Basilicata, el Gruppo Giorgio Kastriota Skanderbeg, amb la revista Vatra Jöne (La nostra llar).
* A Calàbria, l'Associazione Culturale italo-Albanesi, amb la revista Zeri i Arberesivet (La veu dels albanesos); el Circolo Culturale Genaro Placco, amb la revista Katundi Ynë (El nostre país); el Circolo Culturale Jeronimo di Rada; el Gruppo Hilzit i Temporit, l'AIAI, amb la revista Risveglio/Zgjimi, Jeta Arebereshë (Món albanès) i Calabria Sconosciuta; el Circolo Culturale Zjarri, amb la revista Zjarri (Foc); el Circolo Artistico e Culturale A. Lupinavi, que promou les dues emisores de ràdio Radio Libera Skanderbeg i Radio Libera Arbereshë; la Unione della Communità Italo-Albanesi, el Circolo Culturale Skanderbeg, la revista Dita Jöne (La teva jornada), els grups Cifi Shkembi i Gruppo Arberesh di San Benedetto Ullano.
* Al Laci, el Circolo Albanese Besa (Paraula Donada) amb les publicacions Vatra (Llar), Sheizat (La pleïade) i Flammuri.
* A Molise, la revista Gluhia Jöne e Bukur.
* A Puglia, la revista Zeri i Arbereshet.
* A Sicília, el Centro Regionale per le Tradizioni Albanese, amb la revista Laimtari I Arberehvet (El correu dels albanesos), l'Institito Internazionale di Studi Albanesi, amb un anuari, i la revista Fjala e Tin'zoti (Paraula de Déu), l'Associazione teatrale Ansambli i Teatrit Popullor Arbëresh, l'Associazione musicale Dhëndurët e Arbërit i culturale Fjala e re.

## Presència als mitjans de comunicació

No hi ha cap diari en albanès, però sí que algunes publicacions reben subsidis per incloure continguts en albanès:
* Zjarri (Foc), de caràcter lingüístic i científic, publicat de manera irregular, amb un 30% de continguts en albanès.
* Katundi Ynë, revista quatrimestral amb un 20-30% en albanès
* Kalendari i Arbëreshvet, anyal, amb un 80-90% en albanès
* Mondo Albanese, revista trimestral
D'altres són Zë i Arbëreshvet i l'aparició d'alguns articles en albanès al diari italià Rewnascita Sud. El nombre de diaris publicats en albanès, però, ha caigut en els darrers anys, tot i que el diari La Gazzetta di Mezzogiorno publica un suplement escrit la meitat en albanès, destinat, però, a Albània.
Pel que fa a la ràdio, les emisores Radio Libera Skanderbeg i Radio Shpresa Europa emeten alguns programes en albanès, però cap d'elles cobreix tot el territori de les comunitats albaneses.

## Frases en arbëreshë

| albanès | Arbëreshë | italià |
| Përshëndetje | Falem | Ciao |
| Çfarë po bën? | Çë bën? | Che fai? |
| Si jeni? | Si je? / Si rrì? | Come stai? |
| Shumë mirë | Shumë / Ndutu mirë | Molto bene |
| Faleminderit | Haristis | Grazie |
| Flet shqip? | Flet arbërisht? | Parli albanese? |
| Flas pak | Flas pak | Parlo poco |
| Ku je? | Ku ndodhe / Ku je? | Dove sei? |
| Unë jam nga Vlorë | U jam ka Vlorë | Io sono di Valona |
| Je Shqiptar? | Je Arbëresh? | Sei Albanese? |
| Ju lutem | Ju parkales | Per favore |
| E kënaqur që u njohëm | Gezonem të të njoh | Piacere di averti conosciuto |
| Mirëmëngjes | Mirë menatë | Buon mattino |
| Të jeni mirë / Kujdhesë | Të jesh me shëndetë / Ruaj | Stammi bene / Attento |
| Si ju quajnë? | Si të thonë? | Come ti chiami? |
| Unë quhem Ëngjëlliqe | Mua më thonë Ëngjëlliqe | Mi chiamo Angela |
| Më vjen keq / Më falë | Ndjésë / Ka më ndjésh | Scusa / Mi scuso |
| Nuk e kuptova | Nëng / Ngë e ndëlgova | Non ho capito |
| Mirupafshim | Qavarrisu | Arrivederci |
| Po | O / Ëj | Sì |
| Jo | Jo | No |

## Bibliografia

* Jan Ulrich Clauss Isole linguistiche nell'Italia meridionale a Minoranze núm. 16, 4t trimestre 1979.
* Vincenzo Dorsa, Sugli albanesi: ricerche e pensieri, Napoli, 1847 (a Google books).
* Enrico Ferraro, Bibliografia arberesca (a Mondo Arberesco).
* Guerrieri dell'Epiro - Appendice sugli Arbëreshë in Italia.
* HALIMI, Redi, «L'Albania prima dell'Albania», Diacronie. Studi di Storia Contemporanea, n. 4-3, 2010.
* Kellner, Heidrun : Die albanische Minderheit in Sizilien: eine ethnosoziologische Untersuchung der Siculo-Albaner, dargestellt anhand historischer u. volkskundlicher Quellen sowie eigener Beobachtung in Piana degli Albanesi. (=Albanische Forschungen. 10), Wiesbaden 1972.
* Giovanni Armillotta : The Arbëreshët. The Christian Albanian emigration to Italy. a: L'Osservatore Romano, Jg. 141, Nr. 139 (20 de juny de 2001). article a Internet

## Enllaços externs

* http://www.mondoarberesco.it
* http://www.pianalbanesi.it
* http://www.eparchiapiana.it/
* http://www.jemi.it Jemi la més gran comunitat Arbereshe al web
* Arbitalia