OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Delcambre

Delcambre és una població dels Estats Units a l'estat de Louisiana. Segons el cens del 2000 tenia 2.168 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Delcambre tenia 2.168 habitants, 826 habitatges, i 593 famílies. La densitat de població era de 1.008,5 habitants/km².
Dels 826 habitatges en un 35,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 51% hi vivien parelles casades, en un 16,3% dones solteres, i en un 28,1% no eren unitats familiars. En el 24,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 12,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,62 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,1.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,7% tenia menys de 18 anys, un 10,9% entre 18 i 24, un 27,4% entre 25 i 44, un 21,4% de 45 a 60 i un 12,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 33 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 89,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 27.500 $ i la renda mediana per família de 34.643 $. Els homes tenien una renda mediana de 27.750 $ mentre que les dones 17.438 $. La renda per capita de la població era de 13.245 $. Entorn del 17,4% de les famílies i el 20,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Delcambre». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Delcambre». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Hephzibah

Hephzibah és una població dels Estats Units a l'estat de Geòrgia. Segons el cens del 2000 tenia 3.880 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Hephzibah tenia 3.880 habitants, 1.374 habitatges, i 1.090 famílies. La densitat de població era de 77,4 habitants/km².
Dels 1.374 habitatges en un 39,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 57,4% hi vivien parelles casades, en un 17,7% dones solteres, i en un 20,6% no eren unitats familiars. En el 17,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 5,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,81 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,14.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,2% tenia menys de 18 anys, un 9,2% entre 18 i 24, un 30,3% entre 25 i 44, un 23,1% de 45 a 60 i un 9,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 35 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 90,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 37.123 $ i la renda mediana per família de 42.898 $. Els homes tenien una renda mediana de 32.917 $ mentre que les dones 22.841 $. La renda per capita de la població era de 15.905 $. Entorn del 12,9% de les famílies i el 16,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Hephzibah». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 3 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Hephzibah». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Jaume Bofill i Bofill

Jaume Bofill i Bofill (Barcelona, 1910-1965) fou un filòsof tomista i catedràtic de metafísica.
Fill de Jaume Bofill i Mates i Margarida Bofill i Gallés, estudià Dret a la Universitat de Barcelona. Des de molt aviat formà part del grup d'activistes catòlics dirigit per Ramon Orlandis i Despuig, S.J., primer estudiants i després professionals, interessats per la qüestió social i la intervenció a la política.
Després de la guerra civil espanyola es llicencià en Filosofia. El 1949 es doctorà per la Universitat de Madrid amb la tesi El concepto de perfección en Santo Tomás, dirigida per Juan Francisco Yela Utrilla. Un any després obtingué la càtedra de Metafísica per la Universitat de Barcelona.
Bofill participà en nombrosos congressos (com els d'Amsterdam el 1953 i Tolosa el 1956), en alguns dels quals l'acompanyà la seva esposa, la llicenciada en ciències físiques i pedagoga Roser Soliguer i Valls, amb la que va tenir vuit fills.
Durant els anys que va exercir a la Universitat convidà a impartir cursos a Barcelona diferents professors europeus, com ara Müller, Hayen, Van Breda, Calvez, Lotz, Möeller, Rhaner, Gadamer o Biemel, i obrí l'aula a filòsofs represaliats com Josep Maria Calsamiglia.
El 1956 fundà, a la Facultat de Filosofia i Lletres de la Universitat de Barcelona, la revista Convivium, que dirigí fins a la seva mort. Actualment aquesta revista (represa el 1990 sota la direcció de Josep Maria Petit i Sullà, president de la Fundació Ramon Orlandis) la publica el Departament de Filosofia de la Universitat de Barcelona.
Jaume Bofill fou el fundador de l'Escola tomista de Barcelona, inspirada per Ramon Orlandis.
El 1969 es creà la Fundació Jaume Bofill en reconeixement de la seva persona, la qual, malgrat el seu nom, no té com a objecte la filosofia.

## Obra publicada

* La escala de los seres o el dinamismo de la perfección, Ediciones Cristiandad, Barcelona 1950, [edició parcial de la seva tesi doctoral.]
* Obra filosófica, Ariel, Barcelona 1967, [recopilació pòstuma d'articles.]

## Enllaços externs

* (castellà) Proyecto Filosofía en Español: Jaime Bofill Bofill 1910-1965
* Fundació Jaume Bofill Arxivat 2007-02-21 a Wayback Machine.
* Web sobre Jaume Jaume Bofill i Bofill, que referència la seva obra i inclou enllaços als textos originals
* Text La escala de los seres o el dinamismo de la perfección Arxivat 2016-08-02 a Wayback Machine.
* Índex de Obra Filosófica Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine.
# Platja dels Tres Micos

La platja dels Tres Micos és una platja urbana del municipi de Caldes d'Estrac (Maresme), limitada pel seu extrem nord per l'escullera situada davant de l'hotel Colon, que la separa de la platja de la Riera, i per l'extrem sud per la Riera del Gorg, que la separa de la platja de Sant Vicenç de Montalt. Té una longitud de 600 m i una amplada mitjana de 50 m, de sorra fina i un pendent d'entrada a l'aigua molt fort. Disposa de dutxes i espais de lleure, accés per a persones amb mobilitat reduïda, guinguetes a la platja i restaurants. Hi ha també un servei de personal de la Creu Roja per a les tasques de vigilància i salvament.
Paral·lel a la platja discorre el passeig dels Anglesos, amb cases modernistes, que respon a la tradició estiuenca i termal de començaments del segle xx. En aquest mateix passeig hi ha el balneari municipal talassotermal, on es fan tractaments i serveis d'aigües termals i marines.
L'Agència Catalana de l'Aigua efectua un control setmanal de la qualitat de l'aigua, durant la temporada de bany, amb el resultat d'excel·lent. Des del 2009 rep el distintiu de Bandera Blava, que reconeix internacionalment la qualitat de l'aigua i serveis.

## Referències

* 1 2 «Platja dels Tres Micos». Agència Catalana de l'Aigua.
* ↑ «Els Tres Micos». Catalunya.com.
* ↑ «Platges». Ajuntament de Caldes d'Estrac.
* ↑ «96 platges i 24 ports, guardonats amb la Bandera Blava 2023». Generalitat de Catalunya, 04-05-2023.
# Édouard Deldevez

Édouard Deldevez (París, Illa de França, 31 de maig de 1817 - 6 de novembre de 1897) fou un violinista, compositor i director d'orquestra francès.
Ingressà en el Conservatori de París el 1825, en el que va ser deixeble de Habeneck per l'estudi de violí, d'en Halévy pel contrapunt i Berton per la composició. El 1859 assolí el lloc de subdirector de l'orquestra dels concerts al Conservatori, ascendint a director el 1872 en jubilar-se Haini.
Va escriure la simfonia Robert Buce, i les partitures dels balls Eucharis, Mazarina, Paquita, Vert-Vert i de l'òpera Le violon enchanté, una Missa executada en els concerts del Conservatori; alguns himnes a tres veus, com els titulats Fons amoris i Jamm solis, In noctis umbra, O splendor, i les obres La notation de la musique classique comparée à la notation de la musique moderne et l'éxecution des petites notes en géneral, Principes des intervalles et des accords, Réalisation des 'partimenti' de Fenaroli Oewres des violinistes célèbres, Transcriptions et réalisations d'oeuvres anciennes, Cantate, executada en l'òpera el 15 de febrer de 1853, i l'obra de caràcter tècnic titulada Curiosités musicales, notes analyses, interpretation de certaines particularités contenues dans les oeuvres des grands maîtres (París, 1873), llibre destinat als mestres directors, tant profans com sagrats, que poden prestar servei als musicògrafs.

## Bibliografia

* Enciclopèdia Espasa. Volum núm. 17, pàg. 1402 (ISBN 84-239-4517-0)
# North Redington Beach

North Redington Beach és una població dels Estats Units a l'estat de Florida. Segons el cens del 2000 tenia 1.474 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, North Redington Beach tenia 1.474 habitants, 804 habitatges, i 463 famílies. La densitat de població era de 1.897 habitants/km².
Dels 804 habitatges en un 8,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 50,9% hi vivien parelles casades, en un 4,7% dones solteres, i en un 42,3% no eren unitats familiars. En el 35,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 21,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era d'1,83 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,31.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 8,2% tenia menys de 18 anys, un 2,5% entre 18 i 24, un 18% entre 25 i 44, un 31,5% de 45 a 60 i un 39,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 58 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 83,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 46.196 $ i la renda mediana per família de 60.855 $. Els homes tenien una renda mediana de 52.206 $ mentre que les dones 35.114 $. La renda per capita de la població era de 40.066 $. Entorn del 0,9% de les famílies i el 4,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- North Redington Beach». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 2 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- North Redington Beach». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Columbia (Louisiana)

Columbia és una població dels Estats Units a l'estat de Louisiana. Segons el cens del 2008 tenia 500 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Columbia tenia 477 habitants, 184 habitatges, i 101 famílies. La densitat de població era de 242,3 habitants/km².
Dels 184 habitatges en un 21,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 40,8% hi vivien parelles casades, en un 12% dones solteres, i en un 44,6% no eren unitats familiars. En el 41,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 20,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,23 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,08.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22,2% tenia menys de 18 anys, un 8,4% entre 18 i 24, un 26,6% entre 25 i 44, un 24,5% de 45 a 60 i un 18,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 106,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 30.000 $ i la renda mediana per família de 33.523 $. Els homes tenien una renda mediana de 33.000 $ mentre que les dones 18.000 $. La renda per capita de la població era de 13.999 $. Entorn del 19% de les famílies i el 25,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Columbia». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Columbia». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Geneva (Geòrgia)

Geneva és una població dels Estats Units a l'estat de Geòrgia. Segons el cens del 2000 tenia 114 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Geneva tenia 114 habitants, 52 habitatges, i 34 famílies. La densitat de població era de 55,7 habitants/km².
Dels 52 habitatges en un 23,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 50% hi vivien parelles casades, en un 7,7% dones solteres, i en un 34,6% no eren unitats familiars. En el 28,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 13,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,19 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,74.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 16,7% tenia menys de 18 anys, un 7% entre 18 i 24, un 29,8% entre 25 i 44, un 31,6% de 45 a 60 i un 14,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 44 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 106,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 18.750 $ i la renda mediana per família de 27.750 $. Els homes tenien una renda mediana de 13.750 $ mentre que les dones 18.125 $. La renda per capita de la població era de 14.839 $. Cap de les famílies i el 14,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Geneva». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 3 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Geneva». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Jaume Bordoy i Ferrer

Jaume Bordoy i Ferrer (Barcelona, 2 d'abril de 1936 - 2 de març de 2024) fou un comerciant i antic pilot de motociclisme català. Especialista en resistència, destacà en proves com ara les 24 Hores de Montjuïc, on formant equip amb Maurici Aschl fou setè el 1959 i, amb Manuel Traver, guanyador en categoria de 125cc el 1961, aconseguint així el Campionat d'Espanya de la cilindrada. Practicà també amb èxit el trial, esport del qual en fou un dels pioners a Catalunya a finals de la dècada de 1960. Bordoy fou, de fet, el primer a poder vèncer el campió d'Espanya Pere Pi després d'una ratxa de 48 victòries seguides del lliçanenc.
Ja retirat de la competició, el 1971 fundà l'establiment Motos Bordoy a Barcelona, negoci que actualment porten els seus fills i que ha derivat en la fabricació de les seves pròpies motocicletes, amb marca Macbor. El gener del 2024, la Federació Catalana de Motociclisme li concedí el premi Legends en reconeixement de la seva trajectòria motociclista.

## Referències

* ↑ «Jaume Bordoy Ferrer». enciclopedia.cat. GEC - Enciclopèdia de l'esport català. [Consulta: 9 febrer 2016].
* ↑ «Fallece Jaime Bordoy, referente en el sector de la moto y pionero del trial» (en castellà). todotrial.com, 06-03-2024. [Consulta: 27 octubre 2024].
* ↑ Pi, Pere. «82. Primer títol d'Espanya i de Catalunya de trial». A: No tinc 200 anys. Les vivències de Pere Pi. Barcelona: Autoeditat (Service Point), juliol 2012, p. 127-128. ISBN 9788461590353.
* ↑ «Empresa» (en castellà). motosbordoy.com, 2014. Arxivat de l'original el 23 de desembre 2014. [Consulta: 20 desembre 2014].
* ↑ «La FCM celebra una exitosa gala de premis a Balaguer». fcm.cat. FCM, 22-01-2024. [Consulta: 1r febrer 2024].

## Enllaços externs

* Jaume Bordoy i Ferrer - Lloc web oficial (castellà)
# Josep Coderch i Planas

Josep Coderch i Planas (Castelló d'Empúries, 17 de març de 1947 - Girona, abril de 2005) fou un polític i diplomàtic català, governador civil, eurodiputat i ambaixador.
Llicenciat en Dret per la Universitat de Barcelona i en Ciències Polítiques per la Universitat de Madrid, el 1974 va ingressar en el cos diplomàtic com a cap de gabinet del Ministeri d'Afers Exteriors d'Espanya. El 1979 fou nomenat secretari general del gabinet del president del govern d'Espanya Adolfo Suárez i cap de la Unió de Centre Democràtic a la província de Girona. El novembre de 1980 fou nomenat governador civil de Barcelona, càrrec que ocupà fins a 1981.
Després va treballar a l'ambaixada espanyola a l'Argentina i milità al Centro Democrático y Social (CDS), amb el que fou elegit diputat al Parlament europeu a les eleccions de 1987. El 1989 fou nomenat cònsol general d'Espanya a Amsterdam i més tard director de relacions exteriors del Comitè Organitzador dels Jocs Olímpics d'Estiu de 1992 a Barcelona. El 1994 fou nomenat director de l'Escola Diplomàtica Espanyola, el 1996 fou proposat com a ambaixador a Cuba, però Fidel Castro no donà el placet. El 1997 fou nomenat ambaixador a Bulgària i el 2001 ambaixador al Brasil, càrrec que ocupà fins al 2004. El 2005 li fou concedida a títol pòstum la Gran Creu del Mèrit Civil (RD 495/2005).

## Referències

* Fitxa del Parlament Europeu
* Biografia a vilaweb.cat
* Referències a lamoncloa.es
* Necrològica al diari ABC, 12/4/2005
# Lapuente

Lapuente (també coneguda com a Poblado Lapuente o Yaguarí) és una localitat de l'Uruguai, ubicada a l'est del departament de Rivera.
Es troba a 172 metres sobre el nivell del mar. Té una població aproximada de 315 habitants.

## Referències

* ↑ (anglès) Mapa, localització, clima i altres dades

## Enllaços externs

* Mapa de Lapuente de l'INE
# Can Cordelles

Can Cordelles és una masia de Cerdanyola del Vallès (Vallès Occidental), inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Història

El topònim Marata apareix en un document de donació de terres del segle xi, així com en una sèrie de documents del segle xii. Al segle xvi encara dominava el nom medieval de Saltells.
Els Cordelles eren una família noble barcelonina. El 1666, Galceran de Cordelles i de Vilar (†1677), senyor de Mura i Castellnou de Bages, es va casar a la capella.
Per herència, la finca va passar a mans de José Tomás de Castillón y de Portella, que va fer construir les galeries porxades que envolten el mas i altres reformes. A la reixa que separa el vestíbul de l'escala hi la data 1864.

## Descripció

Es tracta d'una masia de tipus basilical amb modificacions posteriors, com la prolongació del vessant del costat de ponent en una estructura de formes i materials diferents (maó en la seva major part), així com en els elements d'obertura que conformen la façana principal. Diferents volums, han estat també afegits a la part de ponent, llindant a la gran bassa d'aigua que existia que tant servia per al bestiar com per a safareig de la casa.
A la planta baixa, una porta d'entrada d'arc rodó de mig punt adovellat i sengles finestres a cada costat, la de la dreta sembla una transformació d'una antiga porta. En l'espai del pis tenim tres obertures de secció rectangular que conformen les tres finestres que ordenen la distribució de les tres crugies i que pel seu treball, indiquen la zona més noble de la planta. El teulat, degut a la presència dels tres cossos juxtaposats que configuren l'aspecte exterior de la masia de tipologia basilical, presenta en el cos més alt una coberta a dues vessants i en els laterals, més baixos, una coberta en un sol aiguavés. Els laterals no tenen ràfec a diferència del cos més alt té un pronunciat voladís sota el suport de petites bigues que també compleixen una funció decorativa. En aquest mateix volum sobresortit, espai destinat a les golfes, s'hi troben tres obertures en arcades de mig punt (després transformades) que en el seu origen tindrien la tipologia de porxo. Com a nota decorativa, s'han disposat uns elements de pinacle-coronament de bola a l'extrem de les teulades laterals) en la seva dimensió primigènia i al bell mig en el cos central. Aquests elements estaven dins de l'esperit de les modificacions vers modernitat que imperava dins de la primera meitat del segle xx.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 «Can Cordelles». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.
* ↑ «Els Cordelles». Història de Malmercat.
* ↑ «els Bielsa». Història de Malmercat.
* ↑ «Can Cordelles». Pla Especial de Protecció del Patrimoni Arquitectònic o Arqueològic de Cerdanyola del Vallès p. 245-248, 01-02-2003. Arxivat de l'original el 03-03-2016.

## Vegeu també

* Casa Cordelles
* Col·legi de Cordelles

## Enllaços externs

* «Can Cordelles». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.
# Longwood

Longwood és una població dels Estats Units a l'estat de Florida. Segons el cens del 2009 tenia 13.491 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Longwood tenia 13.745 habitants, 5.025 habitatges, i 3.678 famílies. La densitat de població era de 997,6 habitants/km².
Dels 5.025 habitatges en un 35,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 55,8% hi vivien parelles casades, en un 12,6% dones solteres, i en un 26,8% no eren unitats familiars. En el 19,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 8,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,68 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,09.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,2% tenia menys de 18 anys, un 7,1% entre 18 i 24, un 30,4% entre 25 i 44, un 25% de 45 a 60 i un 12,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 89 homes.
La renda mediana per habitatge era de 51.667 $ i la renda mediana per família de 55.758 $. Els homes tenien una renda mediana de 36.309 $ mentre que les dones 27.113 $. La renda per capita de la població era de 21.714 $. Entorn del 6% de les famílies i el 6,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Longwood». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 2 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Longwood». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.