OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Trimma cana

Trimma cana és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 2,5 cm de longitud total.

## Hàbitat

És un peix marí de clima tropical que viu fins als 9-30 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba a les Illes Filipines, les Illes Carolines, Fiji, les Illes Marshall i Palau.

## Referències

* ↑ Jordan, D. S. & A. Seale, 1906. The fishes of Samoa. Description of the species found in the archipelago, with a provisional check-list of the fishes of Oceania. Bull. Bur. Fish. v. 25 (for 1905): 173-455 + index 457-488, Pls. 33-53.
* ↑ Winterbottom, R., 2004. Three new species of Trimma (Pisces; Gobiidae) from the central, western and south Pacific. Aqua, J. Ichthy. Aquat. Biol. v. 9 (núm. 1): 7-16.
* 1 2 3 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Allen, G., R. Steene, P. Humann i N. DeLoach, 2003. Reef Fish Identification - Tropical Pacific Florida, New World Publications, Inc. 480 p.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Hagiwara, K. i R. Winterbottom, 2007. Two new species of Trimma (Gobiidae) from the Western Pacific. Bull. Natl. Mus. Nat. Sci., Ser. A, Suppl. 1:163-174.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Hoese, D.F. 1986: Gobiidae. p. 774-807. A M.M. Smith i P.C. Heemstra (eds.) Smiths' sea fishes. Springer-Verlag, Berlín, Alemanya.
* Lieske, E. i R. Myers, 1994. Collins Pocket Guide. Coral reef fishes. Indo-Pacific & Caribbean including the Red Sea. Harper Collins Publishers, 400 p.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Central (Alaska)

Central és un municipi d'Alaska (Estats Units) que té 134 habitants.
Viccionari
# Trimma lantana

Trimma lantana és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 2,9 cm de longitud total.

## Hàbitat

És un peix marí de clima tropical que viu fins als 3-25 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba a Austràlia i Salomó.

## Referències

* ↑ Jordan, D. S. & A. Seale, 1906. The fishes of Samoa. Description of the species found in the archipelago, with a provisional check-list of the fishes of Oceania. Bull. Bur. Fish. v. 25 (for 1905): 173-455 + index 457-488, Pls. 33-53.
* ↑ Winterbottom, R. i C.A. Villa, 2003. A new species of the Trimma caesiura species complex (Teleostei: Gobiidae) from the north-eastern margin of the Australian Plate, with a redescription of the other nominal species in the complex. Aqua, J. Ichthyol. Aquat. Biol. 7(1):13-28.
* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Allen, G.R., 1997. The marine fishes of tropical Australia and south-east Asia. Western Australian Museum, Perth, Austràlia Occidental. 292 p.

## Bibliografia

* Burgess, W.E., H.R. Axelrod i R.E. Hunziker III, 1990. Dr. Burgess's atlas of marine aquarium fishes. T.F.H. Publications, Inc., Neptune City (Estats Units). 768 p.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Hagiwara, K. i R. Winterbottom, 2007. Two new species of Trimma (Gobiidae) from the Western Pacific. Bull. Natl. Mus. Nat. Sci., Ser. A, Suppl. 1:163-174.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Hoese, D.F. 1986: Gobiidae. p. 774-807. A M.M. Smith i P.C. Heemstra (eds.) Smiths' sea fishes. Springer-Verlag, Berlín, Alemanya.
* Kuiter, R.H., 1992. Tropical reef-fishes of the western Pacific Indonesia and adjacent waters. Gramedia Pustaka Utama, Jakarta, Indonèsia. 314 p.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Randall, J.E., 1998. Zoogeography of shore fishes of the Indo-Pacific region. Zool. Stud. 37(4):227-268.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
* Winterbottom, R., 1984. A review of the gobiid fish genus Trimma from the Chagos Archipelago, central Indian Ocean, with the description of seven new species. Can. J. Zool. v. 62 (núm. 4): 695-715, 1 col. pl.
* Winterbottom, R. i C.A. Villa, 2003. A new species of the Trimma caesiura species complex (Teleostei: Gobiidae) from the north-eastern margin of the Australian Plate, with a redescription of the other nominal species in the complex. Aqua, J. Ichthyol. Aquat. Biol. 7(1):13-28.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Trimma volcana

Trimma volcana és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 1,9 cm de longitud total i les femelles 1,71.

## Hàbitat

És un peix marí de clima tropical que viu fins als 24 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba a Tanzània, Moçambic i les Comores.

## Referències

* ↑ Jordan, D. S. & A. Seale, 1906. The fishes of Samoa. Description of the species found in the archipelago, with a provisional check-list of the fishes of Oceania. Bull. Bur. Fish. v. 25 (for 1905): 173-455 + index 457-488, Pls. 33-53.
* ↑ Winterbottom, R., 2003. A new species of Trimma (Gobiidae) from the western Indian Ocean. Aqua, J. Ichthy. Aquat. Biol. v. 7 (núm. 1): 9-12.
* 1 2 3 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Hagiwara, K. i R. Winterbottom, 2007. Two new species of Trimma (Gobiidae) from the Western Pacific. Bull. Natl. Mus. Nat. Sci., Ser. A, Suppl. 1:163-174.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Hoese, D.F. 1986: Gobiidae. p. 774-807. A M.M. Smith i P.C. Heemstra (eds.) Smiths' sea fishes. Springer-Verlag, Berlín, Alemanya.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Estació de Ciutadella - Vila Olímpica

* El títol d'aquest article és incorrecte a causa de limitacions tècniques. El títol correcte de l'article és Estació de Ciutadella | Vila Olímpica.
Mapa Metro Línia 4 :
Mapa TramBesòs T4, T5 i T6 :
Ciutadella | Vila Olímpica és un intercanviador ferroviari format per una estació de la L4 del Metro de Barcelona i una estació de tramvia de les línies T5 i T6 del Trambesòs. Se situa al districte de Sant Martí de Barcelona.
L'estació del metro està sota una la platja de vies de l'Estació de França i es va inaugurar el 1977 com a part de la Línia IV i amb el nom de Ribera. Uns anys més tard, amb la reorganització dels números de línies i canvis de nom d'estacions, va canviar pel nom de Ciutadella. L'últim canvi de nom es va produir el 1992, pels Jocs Olímpics de Barcelona, quan es va afegir Vila Olímpica.
El 14 de juliol de 2004 es va inaugurar la parada de la línia T4 del Trambesòs, i se situa sobre el carrer Wellington. Es tractava de l'estació terminal de la T4, amb el perllongament del tramvia des de Glòries.
D'acord amb dades del 2013, l'estació rebia uns 8.000 accessos diaris de mitjana, que s'incrementaven als 12.000-15.000 durant l'estiu.
L'ampliació del Trambesòs de Glòries a Verdaguer va suposar el 21 d'octubre de 2024 que l'estació de tramvia passes a ser servida per les línies T5 i T6, car la línia T4 passaria a fer el recorregut cap a Verdaguer.

## Serveis ferroviaris

| Procedència/Destinació | < | Línia | > | Procedència/Destinació |
| Metro de Barcelona |||||
| Trinitat Nova | Barceloneta | | Bogatell | La Pau |
| Trambesòs |||||
| terminal | terminal | | Wellington | Gorg |
| terminal | terminal | | Wellington | Estació de Sant Adrià |
| Projectat |||||
| World Trade Center | Estació de França | T7 | Wellington | Glòries |
| World Trade Center | Estació de França | T8 | Wellington | Gorg |

## Accessos del metro

* Avinguda d'Icària - Carrer de Ramon Trias Fargas (Zoo / Parc de Carles I)
* Avinguda d'Icària - Carrer de Ramon Trias Fargas (Carrer de Moscou)

## Galeria d'imatges

* Andanes del metro de la L4
* Andanes del tramvia de la T5 i T6
* L'estació de tramvia de nit

## Referències

* ↑ «Ciutadella». TMB. [Consulta: 26 octubre 2024].
* ↑ «Les estacions olímpiques del metro de Barcelona». TMB, 16-05-2017. [Consulta: 26 octubre 2024].
* ↑ «[https://ca.atm.cat/documents/20121/68672/2004-07-14.pdf/7468c046-3699-132f-7c58-e75d7f6c9d6b?t=1623061160638 Entra en servei el tram Ciutadella/Vila Olímpica – Glòries del tramvia Sant Martí – Besòs]». ATM, 14-07-2004. [Consulta: 26 octubre 2024].
* ↑ «L'estació de metro de Ciutadella – Vila Olímpica cobreix les parets amb plafons». BTV, 16-01-2014. [Consulta: 17 gener 2014].
* ↑ «Canvis a les línies T4, T5 i T6 del Trambesòs per preparar l'ampliació fins a Verdaguer». 3cat, 20-10-2024. [Consulta: 26 octubre 2024].

## Vegeu també

* Llista d'estacions del metro de Barcelona
* Llista d'estacions de tramvia de la regió metropolitana de Barcelona
* Xarxa ferroviària de Catalunya
# Javier Otano Cid

Javier Otano Cid (Tudela, 1946) és un polític navarrès. Va ser secretari General del PSN-PSOE entre 1994 i 1996 i president del Govern de Navarra entre 1995 i 1996.
Llicenciat en Filosofia i Lletres i Professor d'Institut. En 1983 i 1987 va ser escollit Parlamentari Foral en la candidatura del Partit Socialista de Navarra. També va obtenir escó en les eleccions de 1991; en aquesta ocasió va arribar la Presidència del Parlament de Navarra, càrrec que va ocupar fins a 1995. En 1995 va encapçalar la llista del PSN-PSOE a les eleccions al Parlament de Navarra, que va obtenir onze escons. Designat candidat a la Presidència del Govern de Navarra, va ser elegit president amb els vots de PSN, CDN i EA. El juliol del 1995 va prendre possessió com a President del Govern de Navarra, càrrec que va ocupar fins a juny de 1996, moment que va dimitir a causa del cridat "Caso Otano". Després d'abandonar la política va tornar a fer classes de Llengua Castellana i Literatura en l'institut "Benjamí de Tudela" de Tudela.

## El "Cas Otano"

Al juny de 1995 Otano va deixar de ser president del Govern de Navarra, parlamentari foral i secretari general del Partit Socialista de Navarra, càrrecs dels quals va dimitir en conèixer-se que la jutge Marisol Alejandre havia descobert un compte bancari en Suïssa al seu nom i al de la seva esposa. Aquest compte podria haver estar relacionada amb la "trama navarresa del cas Roldán", que va dur a presó a l'expresident socialista Gabriel Urralburu i a l'ex conseller del Departament d'Obres Públiques, Antonio Aragón. Otano va admetre haver aportat la seva signatura a aquest compte. Va assegurar que no havia tocat els diners, que desconeixia la quantia, l'origen i la destinació dels seus fons, i va sostenir que la seva participació i la de la seva esposa es limitava a haver accedit a figurar com a titulars del compte a petició de Urralburu, qui li va assegurar que era uns diners reservats per a "futures necessitats del partit".
Els fets que van donar origen a les diligències judicials van tenir lloc entre 1989 i 1990, quan la multinacional alemanya Bosch Siemens va abonar aproximadament 1,2 milions d'euros per la venda de la factoria Safel. La documentació remesa per la justícia suïssa va permetre conèixer que al juliol de 1989 Bosch Siemens va ingressar 4.998.053 marcs alemanys en el compte 52.437 del Discount Bank, de titular desconegut. Des d'aquest compte es va transferir aquesta quantitat a altre compte els titulars del qual eren Antonio Aragón i Jesús Malón (expresident del PSN-PSOE). Part d'aquests diners va ser posteriorment transferit a comptes d'Antonio Aragó, Javier Otano i la seva esposa Teresa Arcos. El procés judicial va finalitzar amb sentència de "prescripció" en el cas d'haver-se comès delicte, si bé la jutgessa instructora i el fiscal van defensar en tot moment la innocència de Teresa Arcos i Javier Otano.
# Trimmatom zapotes

Trimmatom zapotes és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels perciformes.

## Hàbitat

És un peix marí, de clima tropical i demersal que viu entre 3-10 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba a Queensland (Austràlia).

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Winterbottom, R. & A. R. Emery, 1981. A new genus and two new species of gobiid fishes (Perciformes) from the Chagos Archipelago, central Indian Ocean. Environ. Biol. Fishes v. 6 (núm. 2): 139-149.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ Winterbottom, R., 1989. A revision of the Trimmatom nanus species complex (Pisces, Gobiidae), with descriptions of three new species and redefinition of Trimmatom. Can. J. Zool. v. 67: 2403-2410.
* 1 2 3 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Divisió de Peixos de la Smithsonian Institution. Base de dades de la col·lecció de peixos del Museu Nacional d'Història Natural (en anglès). Smithsonian Institution, 2001.
* Wu, H.L., K.-T. Shao i C.F. Lai (eds.), 1999. Latin-Chinese dictionary of fishes names. The Sueichan Press, Taiwan.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Trinitat Aldrich i de Pagès

Trinitat Aldrich i de Pagès (Vulpellac, 4 de novembre de 1863 - la Bisbal d'Empordà, 13 de gener de 1939) fou una poeta catalana.
Nascuda a la casa pairal de Vulpellac, va viure a can Masbernat de la Bisbal, on avui hi ha l'Ajuntament. Va estudiar en un col·legi de monges de Girona, si bé pocs anys, com s'acostumava a fer amb les noies de la petita noblesa rural de l'època. Òrfena de pares, va passar juntament amb els seus quatre germans (un d'ells el futur diputat Joaquim Aldrich i Pagès) uns hiverns a Barcelona a casa dels seus oncles Joaquim Pedrals i Concepció Buscató, que els van fer de tutors. Profundament religiosa i de tarannà romàntic, comença escrivint en castellà, però va decantant-se pel català a mesura que la Renaixença arrelava entre les classes benestants de la Bisbal.
Va ser escollida reina de la festa del Primer Certamen literari de la Bisbal, l'any 1885. Influïda per Jacint Verdaguer, que va allotjar-se uns dies a casa seva l'any 1901, va presidir els Jocs Florals de Girona de l'any 1910 i en va fer el discurs inaugural. Va formar part del jurat dels Jocs Florals de l'Empordà celebrats a la Bisbal l'any 1918. Va col·laborar en la Revista Popular de Sardà i Salvany durant la seva estada a Barcelona i, molt especialment, en El Bisbalenc entre 1927 i 1932. Les tertúlies de can Masbernat, en les quals van assistir Caterina Albert, Joaquim Ruyra, Josep Pella i Forgas, Artur Mastiera, el canonge Collell, Costa i Llobera, Maria Antònia Salvà i, entre molts altres, els bisbalencs Artur Vinardell o Ramon Masifern, van ser també decisives en la seva evolució literària. Josep Pla, que també anava a can Masbernat per raons de parentiu familiar, escriu que la literatura va ser per a Trinitat Aldrich un al·licient per a crear una societat, per a tenir amics i per rompre l'isolament. Josep Pla li va dedicar un retrat de passaport.

## Referències

* ↑ «Trinitat Aldrich i de Pagès». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Cortadellas, Xavier «Trinitat Aldrich i els seus mons perduts». Revista de Girona, núm. 235, març-abril 2006, pàg. 67-71.
* ↑ Fernández de Cano, J. R. «Aldrich I Pagès, Trinitat (1863-1939)». MCNBiografias.com. [Consulta: 6 març 2021].
* 1 2 «Trinitat Aldrich i de Pagès». Diccionari Biogràfic de Dones. [Consulta: 3 gener 2014].
* ↑ «OC XVII - Retrats de Passaport. Índex». Fundació Josep Pla. Arxivat de l'original el 3 de setembre 2011. [Consulta: 3 gener 2014].

## Bibliografia complementària

* Jaume Vilahur i Pedrals. Trinidad Aldrich. Su mundo y su obra, 1968.
* Trinidad Aldrich (1968). Su mundo y su obra. Barcelona.
* Lloberas, Pere (1965). Antologia de poetes bisbalencs de la Renaixença. La Bisbal. P. 161-186.
* Pla, Josep (1982). "La senyoreta Trinitat Aldcih, poetessa". Retrats de passaport. Planes 22-29. Barcelona: Edicions Destino.
* Cortadellas, Xavier (2006). "Trinitat Aldrich i els seus mons perduts". Revista de Girona, 235. Març-abril 2006. Planes 67-71.
* Los Judios, Trinitat Aldrich (El muradano 1903)
# Trinxant

Un trinxant és un moble de cuina o menjador, a manera de taula o armari més petit que l'aparadora, per a trinxar-hi els aliments. Sol ser allargat i presentar-se al costat de la paret, a l'espai del menjador o de la cuina. Per extensió, també es diu capolador al recipient sobre el qual es tallen els aliments.

## Evolució tipològica

D'ençà del primitiu obrador que en les cuines renaixentistes més ben assortides podia fer alhora e taula per a trinxar aliments, fins al moble "trinxant" específic al segle xix, hi ha la possibilitat d'innombrables alternatives en el camp del mobiliari culinari. La limitació de l'espai dedicat a les cuines en les llars contemporànies ha portat a la integració del moble trinxant en el disseny dels fogons que poden servir per als mateixos propòsits que antany tenia la taula de cuinar.
* Models de trinxant
* Model rústic (1610) en una granja del Saint Fagan National History Museum (Cardiff, Gran Bretanya).
* Ample trinxant en el monestir de Zinacantepec (Mèxic).
* Trinxant funcional en una post incorporada com a safata extraïble en un armari de cuina.

## Vegeu també

* Capolador

## Notes

* ↑ Ja en un consultori de la revista Escuela española, al començ de la dècada de 1960, es recomanava de "convertir el trinxant en consola" a fi de guanyar espai i rebaixar la despesa. "Escuela Española". Año XX, núm. 1029, 14 de julio de 1960.

## Referències

* ↑ Diccionario Enciclopédico Abreviado Espasa-Calpe (tomo VII, p. 713), Madrid, 1957.
* ↑ Martínez-Feduchi, Luis María. Historia del mueble. Naturart, S.A., 1994. ISBN 978-8480760768.
# Comarca d'Ourense

La Comarca d'Ourense és una comarca de Galícia situada al centre de la província d'Ourense. Limita amb la comarca de Chantada, al nord-est amb la Terra de Lemos i la Terra de Caldelas, a l'est i sud-est amb la comarca d'Allariz-Maceda, al sud amb la Terra de Celanova i a l'oest amb O Ribeiro i la comarca d'O Carballiño. En formen part els municipis de:
* Amoeiro
* Barbadás
* Coles
* Esgos
* Nogueira de Ramuín
* Ourense
* O Pereiro de Aguiar
* A Peroxa
* San Cibrao das Viñas
* Taboadela
* Toén
* Vilamarín

## Evolució demogràfica

| 1842 | 1857 | 1860 | 1877 | 1887 | 1900 | 1910 | 1920 |
| - | 62.619 | 61.513 | 66.702 | 71.421 | 73.310 | 74.844 | 75.597 |
| 1930 | 1940 | 1950 | 1960 | 1970 | 1981 | 1996 | 1998 |
| 82.778 | 91.693 | 108.165 | 113.445 | 114.355 | 132.742 | - | - |
| 2000 | 2002 | 2004 | 2006 | 2008 | 2010 | 2012 | 2014 |
| 142.130 | - | - | - | - | 145.424 | - | - |
1990- : població de dret (més info.) :
Font: Instituto Nacional de Estadística :

## Referències

* ↑ «Cifras oficiales de población resultantes de la revisión del Padrón municipal a 1 de enero» (en castellà). Instituto Nacional de Estadística.
* ↑ Població de fet segons l'Institut Nacional d'Estadística d'Espanya des de 1842
# Khomein

Khomein (en persa خمین) és una ciutat situada al centre de l'Iran, a la província de Markazi, a uns 160 km de Qom i 350 km de la capital Teheran. L'any 2005 tenia una població estimada d'uns 76.000 habitants.
En aquesta ciutat va néixer, l'any 1902, Ruhollah Mousavi, que seria conegut com a gran aiatol·là Ruhol·lah Khomeini, líder de la Revolució Islàmica Iraniana que va acabar amb la monarquia prooocidental del xa Mohammad Reza Pahlavi. La casa on va néixer és un dels monuments històrics més importants i visitats de Khomein.
# Triplophysa alexandrae

Triplophysa alexandrae és una espècie de peix de la família dels balitòrids i de l'ordre dels cipriniformes que es troba a la Xina.

## Referències

* ↑ Rendahl, H. 1933. Studien über innerasiatische Fische. Ark. Zool. v. 25 A (núm. 11): 1-51.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. John Wiley and Sons, 1994. ISBN 978-0471547136.
* Prokofiev, A. M. 2001. Four new species of the Triplophysa stoliczkai-complex from China (Pisces: Cypriniformes: Balitoridae). Zoosyst. Rossica v. 10 (núm. 1): 193-207.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Triplophysa anterodorsalis

Triplophysa anterodorsalis és una espècie de peix de la família dels balitòrids i de l'ordre dels cipriniformes que es troba a la Xina.

## Referències

* ↑ Rendahl, H. 1933. Studien über innerasiatische Fische. Ark. Zool. v. 25 A (núm. 11): 1-51.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. John Wiley and Sons, 1994. ISBN 978-0471547136.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
* Zhu, S.-Q. 1989. The loaches of the subfamily Nemacheilinae in China (Cypriniformes: Cobitidae). Jiangsu Science & Technology Publishing House, Nanjing, China. Loaches of China: i-x, 1-150.
* Zhu, S.-Q. 1995. Synopsis of freshwater fishes of China. Jiangsu Science and Technology Publishing House i-v + 1-549.
# Triplophysa crassicauda

Triplophysa crassicauda és una espècie de peix de la família dels balitòrids i de l'ordre dels cipriniformes.

## Morfologia

* Fa 10,4 cm de llargària maxima.
* 11 radis tous a l'aleta dorsal i 8 a l'anal.
* 44 vèrtebres.

## Hàbitat i distribució geogràfica

És un peix d'aigua dolça, demersal i de clima temperat, el qual viu a Qinghai (la Xina).

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Rendahl, Hialmar «Studien über innerasiatische Fische» (en alemany). Arkiv för Zoologi, 25 A, núm. 11, 1933, pàg. 1-51.
* 1 2 3 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ Prokofiev, A. M., 2007. Materials towards the revision of the genus Triplophysa (Rendahl, 1933) (Cobitoidea): Balitoridae: Nemacheilinae): a revision of nominal taxa of Herzenstein (1888) described within the species "Nemachilus" stoliczkae. and "N". dorsonotatus, with the description of the new species Triplophysa scapanognatha sp nova. J. Ichthyol. 47(1):1-20.
* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ FishWise (anglès)

## Enllaços externs

* Encyclopedia of Life (anglès)