# Jordi Bolòs i Masclans

Jordi Bolòs i Masclans (Barcelona, 1955) és catedràtic d'història medieval de la Universitat de Lleida, fill d'Oriol de Bolòs i Capdevila.
La seva obra mestra és la col·lecció dels Atles dels comtats de la Catalunya carolíngia, obra realitzada conjuntament amb Víctor Hurtado de 1998 a 2018. L'obra inclou deu volums, dedicats als comtats de Besalú, Empúries-Peralada, Girona, Osona, Manresa, Urgell, Rosselló, Conflent, Vallespir i Fenollet, Pallars i Ribagorça, Cerdanya i Berga. La col·lecció es va acabar amb el desè volum, dedicat al comtat de Barcelona. Segons Josep Maria Salrach i Marès: «aquesta col·lecció d'Atles dels comtats de la Catalunya carolíngia és i serà una eina d’imprescindible consulta durant molts anys». La revista Sàpiens va avaluar aquesta obra: «Després de vint anys d’investigació i deu volums publicats, aquests dos medievalistes han conclòs […] una obra minuciosa que reconstrueix el paisatge i el poblament de la Catalunya de fa mil anys».
Sempre va recercar sobre el paisatge històric, com ara en el projecte PaHisCat i en els estudis sobre la vida quotidiana a l'edat mitjana. Amb Josep Moran va publicar el Repertori d'Antropònims Catalans (RAC I), dels segles ix i x, considerat per Monique Bourin com una eina de treball impressionant.

## Reconeixement

* 2005 Premi Crítica Serra d'Or de Recerca per a Els orígens medievals del paisatge català.
* 1999 Premi Pròsper de Bofarull d'Història Medieval de l'IEC.

## Llibres destacats

Per una bibliografia més completa vegeu: «Obra de Jordi Bolòs i Masclans» a Dialnet.
* La col·lecció de deu atles Els comtats de Catalunya carolíngia (1998-2018), junts amb el cartògraf Víctor Hurtado, fruit de vint anys de recerca. Descriu les fronteres dels comtats de fa deu anys i connecta els topònims d'antany amb la cartografia actual. Tracta la cartografia política, toponímica i econòmica dels comtats de Besalú, Empúries, Peralada, Girona, Osona, Manresa, Urgell, Rosselló, Vallespir, Fenollet, Rosselló, Pallars, Ribagorça, Cerdanya, Berga i Barcelona. S'hi explica els dominis i feus laics i eclesiàstics.
* Repertori d'antropònims catalans (RAC) amb el filòleg Josep Moran i Coerinjauregui (1994). És el resultat d'una recerca internacional sobre l'antroponímica de totes les llengües romàniques, el projecte PatRom, que va ser llençat el 1987. Recull tots els noms de persona de documents de la Catalunya Vella dels segles ix i x. Segons el filòleg Xavier Terrado: «És un llibre d'ús imprescindible per a tots els estudiosos interessats en la història de Catalunya i en la llengua catalana.»
* Com veieren els Països Catalans alguns viatgers del segle XVI. Barcelona: Rafael Dalmau Editor, 1980. ISBN 84-232-0175-9.
* Els molins fariners. Barcelona: Ketres, 1983. ISBN 84-85256-30-1.
* El monestir de Sant Llorenç prop Bagà. Barcelona: Proa, 1986. ISBN 84-7588-147-5. amb M. Pagès
* El mas, el pagès i el senyor. Paisatge i societat en una parròquia de la Garrotxa a l'edat mitjana. Barcelona: Curial, 1995. ISBN 84-88645-98-8.
* Un mas pirinenc medieval. Vilosiu B (Cercs, Berguedà). Estudi dels edificis i materials trobats durant les excavacions (1984-1986). Lleida: Universitat de Lleida, 1996. ISBN 84-88645-98-8.
* Castells de la Catalunya central. Manresa: Angle, 1997. ISBN 84-88811-32-2.
* La vida quotidiana a Catalunya en l'època medieval. Barcelona: Edicions 62, 2000. ISBN 84-297-4773-7.
* Catalunya medieval. Una aproximació al territori i a la societat a l'edat mitjana. Barcelona: Pòrtic, 2000. ISBN 84-7306-575-1.
* Els orígens medievals del paisatge català. L'arqueologia del paisatge com a font per a conèixer la història de Catalunya, 2004. ISBN 84-7283-745-9.
* Diplomatari del monestir de Santa Maria de Serrateix (segles X-XV). Barcelona: Fundació Noguera, 2006. ISBN 84-9779-465-6.
* Dins les muralles de la ciutat. Carrers i oficis a la Lleida dels segles XIV i XV. Lleida: Pagès editors - Ajuntament de Lleida, 2008. ISBN 978-84-9779-715-3.
* Diplomatari del monestir de Sant Pere de la Portella. Barcelona: Fundació Noguera, 2009. ISBN 978-84-9779-826-6.
* The Historic Landscape of Catalonia. Landscape History of a Mediterranean Country in the Middle Ages. Turnhout: Brepols, 2023. ISBN 978-2-503-60305-6.

## Referències

* 1 2 3 Carrera, Esteve «La història dels nostres comtats, abans que fossin catalans». El Punt Avui [Consulta: 23 juliol 2014]. «Els autors, els historiadors, Jordi Bolòs i Víctor Hurtado, van començar ara fa uns vint anys la impressionant tasca de recollir i cartografiar la important documentació anterior a l'any 1000 referent a les terres catalanes.»
* ↑ «La Biblioteca d'ETSEA rep el llegat del botànic Oriol de Bolòs». UDL, 22-07-2015. [Consulta: 26 octubre 2016].
* ↑ Mata i Riu, Toni «Un minut abans de Catalunya. L'atles del comtat de Barcelona tanca un projecte de vint anys i deu volums sobre la Catalunya carolíngia». Regio 7, 20-03-2019.
* ↑ Mata, Toni «Sis-cents documents expliquen com eren els comtats carolingis de Cerdanya i Berga». Regió 7, 22-12-2015.
* ↑ «Creen un Atles dels Comtats del Berguedà i la Cerdanya». Nació Berguedà, 07-01-2016.
* 1 2 Salrach, Josep Maria «Jordi Bolòs; Víctor Hurtado: (2018). Atles del comtat de Barcelona (801-993);. Barcelona: Rafael Dalmau, Editor.»». Butlletí de la Societat Catalana d’Estudis Històrics, Vol. 30, 2019, pàg. 303-308. «És una satisfacció que, després de vint anys de l’aparició de l’Atles del comtat de Besalú, primer volum de la col·lecció, aquesta gran obra hagi arribat a la fi.»
* 1 2 «Jordi Bolòs i Víctor Hurtado: ‘Catalunya és el lloc d’Europa on es conserven més textos carolingis'». Sàpiens, 204, 01-03-2019 [Consulta: 19 gener 2024].
* ↑ El paisatge medieval del comtat de Barcelona. Història del paisatge, documents i cartografia d'un país mediterrani. Lleida: Pagès editors, 2022. ISBN 978-84-1303-408-9.
* ↑ «Paisatge Històric de Catalunya». Observatori del Paisatge, s.d. Arxivat de l'original el 2018-01-21. [Consulta: 21 gener 2018].
* ↑ Bolós, Jordi; Hurtado, Víctor «Amb l'Imperi carolingi». El Punt Avui, 24-08-2020 [Consulta: 19 gener 2024].
* ↑ Repertori D'Antropònims Catalans. vol. I. Barcelona: Institut d'Estudis Catalans, 1994, p. 760. ISBN 9788472832770.
* ↑ Bourin, Monique «Jordi Bolos i Masclans et Josep Moran i Ocerinjauregui. — Repertori d'antroponims catalans (RAC), I. Barcelone, Institut d'Estudis catalans, 1994 (Repertoris de la seccio filologica, 2)» (en francès). Cahiers de Civilisation Médiévale, 40, 40, 1997, pàg. 268-269.
* ↑ «premis Crítica Serra d’Or». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Institut d'Estudis Catalans. Institut d'Estudis Catalans, 1999, p. 24.
* ↑ «Jordi Bolòs Masclans». Laboratori d'Arqueologia Medieval de la Universitat de Barcelona, s.d. [Consulta: 21 gener 2018].
* ↑ «Història del Paisatge». Universitat de Lleida, 2010. [Consulta: 20 gener 2024].
* ↑ Ferrer i Mallol, Maria Teresa «Jordi Bolós i Masclans;Josep Moran i Ocerinjauregui, "Repertori d'antropònims catalans (RAC)" (rassenya)». Anuario de Estudios Medievales, 2, pàg. 944-946.
* ↑ Bolós i Masclans, Jordi. Repertori d'Antropònims Catalans (RAC). volum I. Barcelona: Institut d'Estudis Catalans, 1994 (Repertoris de la Secció Filològica núm. ii). ISBN 84-7283-277-5.
* ↑ Terrado Pablo, Xavier «Onomàstica penedesenca en el Repertori d’antropònims catalans i en l’Onomasticon Cataloniae». Butlletí interior, 76, 1999, pàg. 7-8.
* ↑ Terrado i Pablo, Xavier «Jordi Bolòs i Masclans i Josep Moran i Ocerinjauregui: 'Repertori d'Antropònims Catalans (RAC) I'». Llengua & Literatura, 1996, pàg. 484-488.
* ↑ Jarrett, Jonathan «Jordi Bolòs and the historic environment» (en anglès). A Corner of Tenth-Century Europe, 06-10-2008.

## Bibliografia

* «Jordi Bolòs». academia.edu.