OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Ferran Gallego Margalef

Ferran Gallego Margalef (Barcelona, 1953) és professor de la UAB i doctor en Història contemporània. És col·laborador de l'edició catalana del diari El Mundo. Ha escrit nombrosos assaigs sobre la història del feixisme i l'extrema dreta.

## Obra

* El evangelio fascista (2014)
* El Mito de la transición (2008)
* Barcelona, mayo 1937 (2007)
* Todos los hombres del Führer (2006)
* Una patria imaginaria (2006)
* Ramiro Ledesma Ramos y el fascismo español (2005)
* De Auschwitz a Berlín. Alemanya y la extrema derecha. 1945-2004 (2005)
* Al otro lado del paraíso (2004)
* Neofascistas. Democracia y extrema derecha en Francia e Italia (2004)
* De Munich a Auschwitz(2002)
* Por qué Le Pen (2002)
* El beneficio de la duda (2000)
* L'extrema dreta. Detectar i debatre els trets bàsics del feixisme (1999)
* Ejército, nacionalismo y reformismo en América Latina (1992)
* Los orígenes del reformismo militar en América Latina (1991)

## Referències

* ↑ «Ferran Gallego» (en castellà). Random House Mondadori. [Consulta: 14 febrer 2010].
* ↑ Avenç 400, Abril 2014, pàg. 110
# Torrent de la Font de la Collada

El torrent del Soler, també anomenat torrent de la Font de la Collada, és un torrent dels termes municipals de Balenyà, Collsuspina i Castellcir, el primer de la comarca d'Osona i els altres dos de la del Moianès.
Es forma en el termenal entre Collsuspina i Moià, en el Sot de la Collada, al sud-oest de la masia de la Collada, i a ponent del cim del Castellar, a llevant del Pla de Querol. Des d'aquest lloc davalla cap al sud-sud-oest, però fent nombroses giragonses. Va a buscar el costat est de la Serra de Santa Coloma, que segueix sempre cap al sud-oest pel seu costat de llevant. Abans, però, deixa a ponent els paratges de les Fontanilles i el Camp de la Serra.
Un cop al costat est de la Serra de Santa Coloma, deixa a l'esquerra el Pla de Castellar i el Bac del Pi, i a la dreta la Solella de l'Espina i el Serrat Rodó, i arriba al lloc on troba a la dreta la Feixa Llarga de l'Espina i a l'esquerra la masia de Mirambell; poc després arriba a la resclosa de la Bassa del Soler, a llevant de la qual hi ha la granja del Soler de l'Espina i la masia del Soler de l'Espina. Tot seguit deixa a la dreta la Solella del Bonifet i a l'esquerra el paratge de Nia-rates, poc després del qual el torrent deixa de fer de termenal entre Moià i Collsuspina per entrar de ple en el terme de Castellcir.
Un cop en terme de Castellcir, sempre en direcció sud, deixa a ponent el Bonifet i el petit nucli de Santa Coloma Sasserra, amb la Rectoria, el Giol i l'església parroquial. En aquest lloc deixa a la dreta el Camp de la Terma, en el lloc on rep el torrent que prové de la Serra de Santa Coloma. Poc després deixa a la dreta la masia de Serracaixeta; en aquell lloc rep per l'esquerra el torrent de la Font del Pardal, just al sud-est de la Pou de glaç de la Font del Barbot i de seguida s'aboca en el torrent de Sauva Negra, just a llevant de la Torre de Serracaixeta i a l'extrem sud-oriental del Serrat de la Cua de Gall, a la Teuleria, a l'indret conegut com el Barbot, prop d'on hi ha la Font del Barbot.

## Bibliografia

* RODRÍGUEZ LARA, José Luis. Aproximació a la Toponímia del Moianès. Barcelona: Rafael Dalmau, Editor, 2009. (Col·lecció "Camí Ral", núm. 30). ISBN 978-84-232-0735-0.

## Enllaços externs

* El torrent del Soler en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Earling

Earling és una població dels Estats Units a l'estat d'Iowa. Segons el cens del 2000 tenia 471 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Earling tenia 471 habitants, 181 habitatges, i 114 famílies. La densitat de població era de 298,1 habitants/km².
Dels 181 habitatges en un 23,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 51,4% hi vivien parelles casades, en un 8,8% dones solteres, i en un 36,5% no eren unitats familiars. En el 30,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 18,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,29 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,86.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 19,5% tenia menys de 18 anys, un 7,2% entre 18 i 24, un 21,9% entre 25 i 44, un 15,5% de 45 a 60 i un 35,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 46 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 87,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 29.702 $ i la renda mediana per família de 40.417 $. Els homes tenien una renda mediana de 25.417 $ mentre que les dones 21.250 $. La renda per capita de la població era de 15.866 $. Entorn del 5,9% de les famílies i el 7,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Earling». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Earling». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Phillipstown

Phillipstown és una població dels Estats Units a l'estat d'Illinois. Segons el cens del 2000 tenia 28 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Phillipstown tenia 28 habitants, 13 habitatges, i 7 famílies. La densitat de població era de 40 habitants/km².
Dels 13 habitatges en un 15,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 61,5% hi vivien parelles casades, en un 0% dones solteres, i en un 38,5% no eren unitats familiars. En el 30,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 15,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,15 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,75.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 14,3% tenia menys de 18 anys, un 7,1% entre 18 i 24, un 35,7% entre 25 i 44, un 17,9% de 45 a 60 i un 25% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 42 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 100 homes.
La renda mediana per habitatge era de 42.917 $ i la renda mediana per família de 44.167 $. Els homes tenien una renda mediana de 43.125 $ mentre que les dones 43.750 $. La renda per capita de la població era de 21.188 $. Cap de les famílies i el 4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Phillipstown». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 5 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Phillipstown». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Simfonia núm. 18 (Weinberg)

La Simfonia núm. 18, op. 138, de Mieczysław Weinberg va ser composta entre el 1982 i el 1984 en memòria de les víctimes de la Gran Guerra Patriòtica amb el sobrenom de Guerra: no hi ha cap paraula més cruel. La peça va tenir la seva primera actuació al Festival de Tardor de Moscou l'octubre de 1985, amb el Cor acadèmic de l'Estat letó i l'Orquestra Simfònica de la ràdio de l'URSS dirigida per Vladímir Fedosséiev.

## Moviments

* I. Adagio. Allegro –
* II. Va ser enterrat a la Terra –
* III. La meva benvolguda baia, no saps el dolor que hi ha al meu cor –
* IV. Guerra: no hi ha cap paraula més cruel

## Origen i context

En els darrers anys de vida, Weinberg va compondre una trilogia simfònica que va rebre el títol col·lectiu Al llindar de la guerra. El compositor va voler reflectir els traumes de la Unió Soviètica (i indirectament de Polònia, el seu país natal del qual va haver de fugir el setembre del 1939) durant la Gran Guerra Patriòtica de 1940-1945. En aquesta època, els compositors soviètics estaven obligats a reflectir i glorificar la victòria socialista, una tendència que va continuar gairebé fins a la fi de l'era soviètica. La trilogia de Weinberg no va precisament en aquest sentit: les simfonies anterior i posterior, la Dissetena Memòria i la Dinovena Maig brillant, són obres purament orquestrals que porten epígrafs de la censurada poeta Anna Akhmàtova (1889-1966), mentre que la Divuitena Guerra: no hi ha cap paraula més cruel presenta un cor amb escenaris de Serguei Orlov (1921-77) i Aleksandr Tvardovski (1910-71) - poetes també qüestionats pel règim.
Vladímir Fedosséiev, que ja havia dirigit les estrenes de gairebé totes les simfonies de Weinberg a partir de la Tretzena, també va estrenar aquesta i va continuar defensant la música del compositor tant durant els seus darrers anys com després.

## Referències

* 1 2 3 Whitehouse, Richard. «Ressenya del disc» (en anglès). Chandos. [Consulta: 9 abril 2020].
# Norco (Califòrnia)

Norco és una població dels Estats Units a l'estat de Califòrnia. Segons el cens del 2000 tenia 24.157 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Norco tenia 24.157 habitants, 6.136 habitatges, i 4.945 famílies. La densitat de població era de 662 habitants/km².
Dels 6.136 habitatges en un 37,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 64,7% hi vivien parelles casades, en un 10,4% dones solteres, i en un 19,4% no eren unitats familiars. En el 13,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 4,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 3,15 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,43.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22,4% tenia menys de 18 anys, un 8,8% entre 18 i 24, un 37,7% entre 25 i 44, un 24,5% de 45 a 60 i un 6,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 137,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 62.652 $ i la renda mediana per família de 66.204 $. Els homes tenien una renda mediana de 41.599 $ mentre que les dones 30.652 $. La renda per capita de la població era de 20.710 $. Entorn del 3,3% de les famílies i el 5,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Norco». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 18 juliol 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Norco». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-12. [Consulta: 18 juliol 2010].
# Cantó de Portèth de Garona

El cantó de Portèth de Garona és un cantó francès del departament de l'Alta Garona, a la regió d'Occitània. Està inclòs al districte de Muret, està format per 10 municipis i el cap cantonal és Portèth de Garona.

## Municipis

* Portèth de Garona
* La Barta de Lesa
* Pins e Justaret
* Èunas
* Roquetas
* Ròcas
* Pinsaguèl
* La Gardèla de Lesa
* Saubens
* Vilata

## Vegeu també

* Cantons de l'Alta Garona
# Daniel Gamper Sachse

Daniel Gamper Sachse (Barcelona, 11 de desembre de 1969) és professor de Filosofia moral i política a la Universitat Autònoma de Barcelona. Ha concentrat la seva recerca en l'àmbit de la filosofia política, en concret en teories de la democràcia, la política i la religió. Ha publicat nombrosos articles sobre el paper de les religions a les societats democràtiques, els límits del liberalisme i el concepte de tolerància. Va editar el llibre La fe en la ciudad secular (Trotta), i és autor de Laicidad europea. Apuntes de filosofía política postsecular (Edicions Bellaterra), i ha traduït obres d'autors com Nietzsche, Scheler o Habermas. Col·labora periòdicament en mitjans de premsa escrita com els diaris Ara o La Vanguardia. En col·laboració amb el Centre de Cultura Contemporània de Barcelona (CCCB), ha participat en diversos actes i debats i ha publicat entrevistes a autors com Zygmunt Bauman, John Gray o Michael Walzer per a la col·lecció «Dixit» (editorial Katz i CCCB). El 2019 va ser guardonat amb el Premio Anagrama de Ensayo per Las mejores palabras. De la libre expresión. El 2024 publica De qué te ríes. Beneficios y estragos de la broma.

## Referències

* ↑ «Untitled Document». www.ed-bellaterra.com. [Consulta: 30 setembre 2016].
* ↑ «Daniel Gamper». CCCB. [Consulta: 22 desembre 2015].
* ↑ Orovio, Ignacio. «Anagrama de Ensayo: El ensayo titulado Las mejores palabras, de Daniel Gamper, ha sido proclamado ganador del premio» (en castellà), 06-05-2019. Arxivat de l'https://www.anagrama-ed.es/libro/argumentos/las-mejores-palabras/9788433964373/A_531 original el 2021-04-17. [Consulta: 21 novembre 2020].
* ↑ «De qué te ríes» (en castellà). [Consulta: 20 febrer 2024].

## Enllaços externs

* https://ddd.uab.cat/search?f=author&p=Gamper%20Sachse,%20Daniel&sc=1
* Articles al diari Ara
# Azarià

Segons la Bíblia, Azarià o Ozies (en hebreu עזיה בן-אמציה Uziyah ben Amatzyah) va ser el desè rei de Judà. Va regnar 52 anys entre 767-740 a.n.e. segons la cronologia tradicional, o entre 829-777 a.n.e. segons la cronologia bíblica.

## Context històric

Al regne septentrional d'Israel hi van governar successivament durant aquest període Jeroboam II, Zacaries, Xaŀlum, Menahem, Pecahià i Pècah. Els profetes Isaïes, Osees, Amós i potser Joel van ser contemporanis d'Azarià, que va adorar Jehovà tota la vida. En el transcurs del seu regnat va ocórrer un terratrèmol de gran magnitud.

## Victòries militars

Azarià es va fer famós per les victòries militars. Va retornar Elat (Elot) al Regne de Judà i va reedificar aquesta ciutat situada a prop del Golf d'Àqaba. Va derrotar els filisteus, va penetrar en els murs de Gat, Jabné i Asdod, i va edificar ciutats al territori d'Asdod. A més, va aconseguir victòries sobre els àrabs i va fer els ammonites tributaris de Judà. La seva poderosa i ben equipada força de combat va arribar a estar formada per 307.500 homes sota el control de 2.600 caps de llinatge. Va reforçar les fortificacions de Jerusalem i va construir màquines de guerra.

## Avenços al regne

També va demostrar un gran interès per l'agricultura i la ramaderia, va obrir un gran nombre de cisternes per abastir d'aigua el bestiar i va edificar torres al desert, segurament per protegir dels lladres els ramats que pasturaven en aquells indrets. A més, sota la seva direcció es va dur a terme un programa de conreu i cultiu de vinyes a la muntanya del Carmel.

## Final del regnat

Al final del seu regnat va contreure la lepra i va romandre en una casa fins al dia de la seva mort, apartat dels deures reials, i el seu fill Jotam va ser qui va administrar els assumptes d'estat fins a la seva mort. Després seria el següent rei.

## Referències

* ↑ 2Re 15: 1, 2, 8, 10, 13, 14, 17, 23, 25, 27; 2Cr 26: 3
* ↑ Zac 14: 5
* ↑ 2Re 14:22; 2Cr 26: 2, 6-9, 11-15
* ↑ 2Cr 26:10
* ↑ 2Cr 26: 16-21
# Douds

Douds és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat d'Iowa. Segons el cens del 2000 tenia 165 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Douds tenia 165 habitants, 81 habitatges, i 46 famílies. La densitat de població era de 28,8 habitants per km².
Dels 81 habitatges en un 24,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 50,6% hi vivien parelles casades, en un 0% dones solteres, i en un 43,2% no eren unitats familiars. En el 40,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 27,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,04 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,76.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 21,8% tenia menys de 18 anys, un 6,1% entre 18 i 24, un 22,4% entre 25 i 44, un 23,6% de 45 a 60 i un 26,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 45 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 89,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 25.893 $ i la renda mediana per família de 46.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.750 $ mentre que les dones 33.958 $. La renda per capita de la població era de 17.428 $. Cap de les famílies i el 16,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Douds». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Douds». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Caudiptèrids

Els caudiptèrids (Caudipteridae) constitueixen una família de dinosaures oviraptorosaures que visqueren al Cretaci inferior. Trobats a la formació de Yixian i la formació de Jiufotang, aquest grup va existir fa entre 125 i 120 milions d'anys.
# Geleenbeek

El Geleenbeek és un riu que neix a Heerlen, al nucli Benzenrade, parcialment canalitzat; en el seu curs natural, passa per Susteren i desemboca a Stevensweert, al Mosa.
El nom del riu i de la ciutat Geleen prové del mot llatí glana, que vol dir 'aigua clara'. Tret del tram a través de la ciutat de Sittard, la vall del riu és força rural. A l'era industrial del segle xx, servia per a evacuar les aigües contaminades de dues mines de l'estat: la Staatsmijn Emma i la Staatsmijn Maurits i les de la ciutat. En tancar les mines i tractar les aigües usades, la qualitat de l'aigua es va millorar molt des dels anys 80 del segle xx.
Als anys 1950-1959, moltes parts del riu es van canalitzar. Ja es va començar un projecte de revertir el curs natural, com es pot veure a Weustenrade i Schinnen, on el rierol fa part del parc natural Landschapspark de Graven. Aquest projecte continua i es pensa de revertir tot el rierol per raons ecològiques, turístiques, culturals i recreatives.
Per a creuar el Julianakanaal i l'autopista A2, s'ha construït un sifó.

## Afluents

| Hoensbeek, prop de Voerendaal Retersbeek, prop de Retersbeek Luiperbeek, prop de Weustenrade Bissebeek, prop de Wijnandsrade Hulsbergerbeek, afluent del Bissebeek a Swier Caumerbeek, prop del castell Hoensbroek Platsbeek, prop de Nuth | Hoogbeeksken, prop de Spaubeek Hobbelraderbeek, prop de Spaubeek Cötelbeek, prop de Geleen Limbrichterbeek, prop de Limbricht Sluisbeek, prop de Limbricht Vloedgraaf, prop de Susteren Roode Beek, prop de Dieteren |

## Molins al Geleenbeek

| Weltermolen a Welten, està funcionant Watermolen Ter Worm a Heerlen, unes ruïnes Oliemolen de Weustenrade a Weustenrade, unes ruïnes Molen van Brommelen a Wijnandsrade, unes ruïnes Mulraedermolen a Thull prop de Schinnen, desaparegut Watermolen d'Heisterbrug a Heisterbrug prop de Schinnen, unes ruïnes Borgermolen a Schinnen, unes ruïnes Oliemolen van Spaubeek a Spaubeek, unes ruïnes Kasteelmolen St. Jansgeleen a Spaubeek, la maquinària sempre hi és, però ja no funciona. Danikermolen a Daniken prop de Geleen, desaparegut | Molens de Houben a Munstergeleen, unes ruïnes d'un molí doble Ophovenermolen a Sittard, està funcionant Molen aan de Wal* a Sittard, desaparegut Sittardermolen* a Sittard, desaparegut Molen d'Hochstenbach* a Sittard, unes ruïnes Stadbroekermolen* al nucli Stadbroek de Sittard, està funcionant Katsbeekermolen a Susteren, unes ruïnes Poolmolen a Holtum, està funcionant Echtermolen a Echt, desaparegut Slagmolen a Echt, desaparegut |
(*) Els tres molins de la ciutat de Sittard es troben al Molenbeek, una desviació artificial del Geleenbeek.
* Afluents del Mosa en orde davall->damunt
Dieze - Niers - Swalm - Roer - Geleenbeek- Geul - Jeker - Voer - Berwijn - Julienne - Llègia - Ourthe - Hoyoux - Mehaigne - Samson -Sambre - Bocq - Burnot - Molignée - Lesse - Viroin - Semois - Bar - Kuer (Chiers) :
Vegeu també : • Mosa • França • Bèlgica • Països Baixos :
# Denver (Iowa)

Denver és una població dels Estats Units a l'estat d'Iowa. Segons el cens del 2000 tenia 1.627 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Denver tenia 1.627 habitants, 648 habitatges, i 476 famílies. La densitat de població era de 455,2 habitants per km².
Dels 648 habitatges en un 36,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 62,8% hi vivien parelles casades, en un 9,3% dones solteres, i en un 26,4% no eren unitats familiars. En el 24,4% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,46 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,93.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,4% tenia menys de 18 anys, un 6% entre 18 i 24, un 25,9% entre 25 i 44, un 25% de 45 a 60 i un 16,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 81,5 homes.
La renda mediana per habitatge era de 44.375 $ i la renda mediana per família de 53.958 $. Els homes tenien una renda mediana de 41.731 $ mentre que les dones 24.830 $. La renda per capita de la població era de 20.791 $. Entorn del 2,1% de les famílies i el 2,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Denver». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Denver». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Pittsburg (Illinois)

Pittsburg és una població dels Estats Units a l'estat d'Illinois. Segons el cens del 2000 tenia 575 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Pittsburg tenia 575 habitants, 228 habitatges, i 168 famílies. La densitat de població era de 106,2 habitants/km².
Dels 228 habitatges en un 30,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 61% hi vivien parelles casades, en un 8,3% dones solteres, i en un 26,3% no eren unitats familiars. En el 24,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 12,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,52 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,96.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,5% tenia menys de 18 anys, un 9,4% entre 18 i 24, un 28,3% entre 25 i 44, un 23% de 45 a 60 i un 14,8% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 108,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 29.722 $ i la renda mediana per família de 35.074 $. Els homes tenien una renda mediana de 29.904 $ mentre que les dones 17.212 $. La renda per capita de la població era de 14.186 $. Aproximadament el 5,2% de les famílies i l'11,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Pittsburg». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 5 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Pittsburg». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.