# Plasmòcit

Els plasmòcits són cèl·lules que tenen el seu origen en els limfòcits B. Es diferencien a plasmòcits arran de la presentació d'antígens per part dels macròfags.
Produeixen anticossos, que són immunoglobulines. Abunden en zones amb un elevat risc de patir infeccions, com són el tracte digestiu i el respiratori.
Presenten una gran basofília i tenen un nucli esfèric amb forma de roda de carro. En els radis d'aquesta "roda", pot trobar-se heterocromatina. Tenen un RER molt desenvolupat causant de la basofília de la cèl·lula, i un complex de Golgi també bastant prominent.
Els macròfags fagociten els bacteris i presenten els antígens als limfòcits B, que els reconeixen, activant-se (i convertint-se) en plasmòcits que secreten immunoglobulines.
Es troben també al teixit conjuntiu, especialment en el situat per sota dels epitelis més exposats a les infeccions bacterianes.
La presència d'un nombre anormalment alt de cèl·lules plasmàtiques en sang o en qualsevol altre teixit de l'organisme s'anomena plasmocitosi. Pot ser indicativa d'una discràsia sanguínia, amb presentacions clíniques d'importància molt dispar. Els plasmocitomes són proliferacions de cèl·lules plasmàtiques malignes, generalment intraòssies, que de vegades evolucionen cap a un mieloma múltiple.

## Referències

* ↑ Minges Wols, HA «Plasma Cells» (en anglès). A: Encyclopedia of Life Sciences, John Wiley & Sons, 2006; Gen 27, pp: 1-8. ISBN 9780470015902. DOI: 10.1038/npg.els.0004030 [Consulta: 15 març 2021].
* ↑ Allen, HC; Sharma, P «Histology, Plasma Cells» (en anglès). StatPearls [Internet]. StatPearls Publishing LLC, 2021 Gen 28; NBK556082 (rev), pàgs: 6. PMID: 32310542 [Consulta: 15 març 2021].
* ↑ Mandiola, X. «Qué es plasmocitosis» (en castellà). Grupopedia.com, 10-11-2013. [Consulta: 16 març 2021].
* ↑ Castillo, JJ «Plasma Cell Disorders» (en anglès). Prim Care Clin Office Pract, 2016 Des; 43 (4), pp: 677-691. ISSN 1558-299X. DOI: 10.1016/j.pop.2016.07.002. PMID: 27866585 [Consulta: 16 març 2021].
* ↑ Moreno Ramírez, H; Villaseñor Moreno JC; Vázquez Maldonado, AB «Progresión de plasmocitoma óseo a mieloma múltiple y reporte de un caso» (en castellà). Rev Cubana Invest Bioméd, 2015 Jul-Set; 34 (3), pp: 289-297. ISSN 1561-3011 [Consulta: 16 març 2021].
* ↑ Kaseb, H; Durer, C; Fazal, S; Babiker, HM «Plasma Cell Cancer» (en anglès). StatPearls [Internet]. StatPearls Publishing LLC, 2020 Nov 19; NBK507913 (rev), pàgs: 6. PMID: 29939690 [Consulta: 16 març 2021].

## Bibliografia

* Bayles, Ian; Milcarek, Christine. Plasma cell formation, secretion, and persistence: the short and the long of it (en anglès). Crit Rev Immunol, 2014; 34 (6), pp: 481-499. PMID: 25597311. DOI 10.1615/critrevimmunol.2014012168 [Consulta: 15 març 2021].
* Periago Peralta, Adela. Análisis inmunobiológico en discrasias de células plasmáticas: utilidad diagnóstica y pronóstica -Tesi doctoral- (en castellà). Dpto. de Medicina Interna, UDM, 2015; Des, págs: 283 [Consulta: 15 març 2021].
* Berenson, James R. Generalidades sobre los trastornos de las células plasmáticas (Disproteinemias, gammapatías monoclonales, paraproteinemias, discrasias de células plasmáticas) (en castellà). Manual MSD (Versión profesional). Merck Sharp & Dohme Corp, 2019; Set (rev), pàgs: [Consulta: 15 març 2021].

## Enllaços externs

* How plasma cells were named Physiology for Hippies, 2016 Mar (en anglès)
* Plasma cell neoplasms Society for Hematopathology SH, 2019 Feb (en anglès)
* Tejidos Básicos: Células Plasmáticas Histología Animal, 2020 Set (en castellà)