OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Ursinoscorpaenopsis kitai

Ursinoscorpaenopsis kitai és una espècie de peix pertanyent a la família dels escorpènids i l'única del gènere Ursinoscorpaenopsis.

## Descripció

* Fa 24 cm de llargària màxima.

## Hàbitat

És un peix marí, demersal i de clima subtropical que viu fins als 138 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba al Pacífic nord-occidental: el Japó.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Nakabo T. & Yamada U., 1996. Ursinoscorpaenopsis kitai, a new genus and species of Scorpaenidae from the East China Sea. Ichth. Research v. 43 (núm. 2). 141-145.
* ↑ Nakabo, T. & U. Yamada, 1996. Ursinoscorpaenopsis kitai, a new genus and species of Scorpaenidae from the East China Sea. Ichth. Research v. 43 (núm. 2): 141-145.
* 1 2 3 4 FishBase (anglès)
* ↑ Nakabo, T., 2002. Fishes of Japan with pictorial keys to the species, English edition II. Tokai University Press, el Japó, pp 867-1749.

## Bibliografia

* Wu, H.L., K.-T. Shao i C.F. Lai (eds.), 1999. Latin-Chinese dictionary of fishes names. The Sueichan Press, Taiwan.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Littleton (Illinois)

Littleton és una població dels Estats Units a l'estat d'Illinois. Segons el cens del 2000 tenia 197 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Littleton tenia 197 habitants, 69 habitatges, i 50 famílies. La densitat de població era de 65,6 habitants/km².
Dels 69 habitatges en un 39,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 65,2% hi vivien parelles casades, en un 4,3% dones solteres, i en un 26,1% no eren unitats familiars. En el 20,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 8,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,86 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,29.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 29,9% tenia menys de 18 anys, un 10,7% entre 18 i 24, un 30,5% entre 25 i 44, un 20,3% de 45 a 60 i un 8,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 33 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 109,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 43.750 $ i la renda mediana per família de 47.875 $. Els homes tenien una renda mediana de 24.792 $ mentre que les dones 26.042 $. La renda per capita de la població era de 14.670 $. Cap de les famílies i el 0,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Littleton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 4 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Littleton». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Edgewater (Alabama)

Edgewater és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat d'Alabama. Segons el cens del 2000 tenia 730 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Edgewater tenia 730 habitants, 295 habitatges, i 192 famílies. La densitat de població era de 240,9 habitants/km².
Dels 295 habitatges en un 25,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 34,6% hi vivien parelles casades, en un 24,1% dones solteres, i en un 34,6% no eren unitats familiars. En el 31,9% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,47 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,12.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22,5% tenia menys de 18 anys, un 7,4% entre 18 i 24, un 25,2% entre 25 i 44, un 27,8% de 45 a 60 i un 17,1% 65 anys o més.
L'edat mitjana era de 42 anys. Per cada 100 dones hi havia 97,3 homes. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 85,6 homes.
La renda mitjana per habitatge era de 21.322 $ i la renda mitjana per família de 47.240 $. Els homes tenien una renda mitjana de 26.786 $ mentre que les dones 20.962 $. La renda per capita de la població era de 14.240 $. Aproximadament el 2,5% de les famílies i el 10,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Annual Estimates of the Population for Incorporated Places in Alabama». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
# Ets Alocs

Ets Alocs és un macar, o cala de còdols rodons modelats per la mar, verge que està situat al nord de Menorca, al terme municipal de Ferreries. Forma part de la Reserva Marina de Menorca, per la rica i abundant vida animal que n'habita les aigües, i gaudeix de protecció de pesca. El fons és rocós i l'aigua és transparent, com la majoria de platges de Menorca. La seva ocupació sol ser baixa fins i tot en temporada alta de turisme.
S'hi arriba per un trencant de la carretera Me-1 de Maó a Ciutadella. Uns pocs quilòmetres després de Ferreries es troba el camí de tramuntana. L'últim tram és accessible amb una certa dificultat per vehicles motoritzats a través d'una pista forestal que ressegueix un torrent.
A peu es pot arribar fent una excursió senzilla de sis quilòmetres. Comença als peus de Sa Muntanya Mala, a Ferreries, i segueix pràcticament sempre en pla, vorejant la muntanya i al costat de la mar, de manera que es passa també per racons verges de Menorca, que no tenen accés per cotxe, com la Cala Pilar.
El paisatge d'aquesta zona és el típic del nord de Menorca, assotat pel fort vent de tramuntana, on la vegetació ha estat seleccionada a través dels anys amb endemismes propis de la zona de gran valor ecològic. L'aloc, planta endèmica que dona nom al macar, n'és el principal exponent.

## Referències

* 1 2 Macar dets Alocs Ajuntament de Ferreries

## Enllaços externs

* Fitxa a Platgesdebalears.com Arxivat 2012-06-30 a Wayback Machine.
* Els Alocs a Menorcaweb
# Institut Escola Industrial

L'Institut Escola Industrial i d'Arts i Oficis és un institut de Sabadell. Es troba al solar on hi havia hagut la primera fàbrica de Cal Jepó. Les instal·lacions s'estenen sobre 11.365 m². Deu el nom al fet que l'antiga Escola Industrial i d'Arts i Oficis de Sabadell s'especialitzà en formació professional i, més tard, es convertí en institut on s'imparteix educació secundària i cicles formatius.
L'actual centre, construït el 1963 per Josep Antoni Balcells Gorina, es troba al carrer de Caderón, 56, molt a prop de l'antiga Escola Industrial d'Arts i Oficis de Sabadell. S'hi imparteixen classes d'ESO, Batxillerat (científic, lingüístic, social i tecnològic, però no artístic) i cicles formatius. Participa en diversos projectes internacionals, com ara un Projecte de Col·laboració amb Colòmbia, el Projecte Comenius o el Projecte Leonardo. L'Institut també ha participat en projectes de promoció de les energies renovables, entre d'altres, amb la instal·lació de plaques solars al sostre de l'institut amb una potència pic de 2,88 kWp.
Entre els seus ex-alumnes destaquen Jordi Cuixart i Navarro, entre d'altres.

## Vegeu també

* Espai Cultura Fundació Sabadell 1859

## Referències

* 1 2 Pomés, Francesc. «Història de l'Escola Industrial i d'Arts i Oficis». [Consulta: 4 maig 2015].

## Enllaços externs

* Web de l'Institut Escola Industrial a l'Xtec
* Història de l'Escola Industrial d'Arts i Oficis, per Francesc Pomés i Martorell
# Lockport (Illinois)

Lockport és una població dels Estats Units a l'estat d'Illinois. Segons el cens del 2000 tenia 15.191 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Lockport tenia 15.191 habitants, 5.599 habitatges, i 12.137 famílies. La densitat de població era de 828,4 habitants/km².
Dels 13.599 habitatges en un 38,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 60,9% hi vivien parelles casades, en un 9,7% dones solteres, i en un 26,1% no eren unitats familiars. En el 20,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 6,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,71 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,17.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,2% tenia menys de 18 anys, un 7,7% entre 18 i 24, un 36,1% entre 25 i 44, un 18% de 45 a 60 i un 10,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 33 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 94,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 86.179 $ i la renda mediana per família de 75.257 $. Els homes tenien una renda mediana de 65.759 $ mentre que les dones 42.551 $. La renda per capita de la població era de 32.939 $. Aproximadament el 3,2% de les famílies i el 3,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Lockport». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 4 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Lockport». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Mountain Brook (Alabama)

Mountain Brook és una població dels Estats Units a l'estat d'Alabama. Segons el cens del 2005 tenia 20.821 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Mountain Brook tenia 20.640 habitants, 7.954 habitatges, i 5.974 famílies. La densitat de població era de 649,9 habitants/km².
Dels 7.954 habitatges en un 36,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 68% hi vivien parelles casades, en un 5,5% dones solteres, i en un 25,3% no eren unitats familiars. En el 22,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 9,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,57 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,05.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,3% tenia menys de 18 anys, un 4,1% entre 18 i 24, un 25,3% entre 25 i 44, un 25,8% de 45 a 60 i un 16,4% 65 anys o més.
L'edat mitjana era de 41 anys. Per cada 100 dones hi havia 89,7 homes. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 85,4 homes.
La renda mitjana per habitatge era de 100.483 $ i la renda mitjana per família de 156.647 $. Els homes tenien una renda mitjana de 100.000 $ mentre que les dones 39.770 $. La renda per capita de la població era de 59.085 $. Cap de les famílies i el 0% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Annual Estimates of the Population for Incorporated Places in Alabama». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
# Macaco (grup)

Macaco és un grup musical de Barcelona, creat l'any 1997 i liderat per Daniel 'Mono Loco' Carbonell Heras. Els membres, originaris de diversos països com el Brasil, el Camerun, Veneçuela o Espanya, donen a la seva música un estil barrejat, amb accents electro de música llatina i de rumba. Canten en diferents idiomes, entre ells català, castellà, portuguès, francès, anglès i italià.

## Discografia

* El Mono en el Ojo del Tigre (Edel, 1999)
* Rumba Submarino (Edel, 2002)
* Entre Raices y Antenas (Mundo Zurdo - EMI, 2004)
* Ingravitto (Mundo Zurdo - EMI, 2006)
* Puerto Presente (Mundo Zurdo - EMI, 2009)
* El vecindario (Mundo Zurdo - EMI, 2010)
* El murmullo del fuego (Mundo Zurdo - EMI, 2012)
* Historias Tattooadas (Mundo Zurdo / Sony Music- EMI, 2015)

## Premis

* Premi Ondas al millor àlbum "Puerto Presente"
* Premi de la Música
* Premi 40 Principales
* Premi Rolling Stone al millor disc
* Nominat a los Grammy Latinos
* Nominat en los MTV Europe Music Awards.

## Referències

* ↑ País, Ediciones El. «MACACO: "MI DROGA ES LA NATURALEZA"» (en castellà), 03-04-2009. [Consulta: 4 setembre 2016].
* ↑ Principales, Los 40. «Biografía de Macaco», 23-09-2009. [Consulta: 4 setembre 2016].

## Enllaços externs

* Pàgina oficial de Macaco (castellà)
* Macaco a Radio Chango
* Macaco a Audiokat
# Manuel Bosser

Manuel Bosser i Biosca (Barcelona, 18 de febrer de 1893 - 2 de febrer de 1978) va ser compositor i director musical.

## Biografia

Es va dedicar fonamentalment a la direcció d'entitats corals, com l'escola l'Orfeo Martinenc (1910), Orfeo Tianense de Tiana (1919), l'Orfeó Cossetània de Vilanova i la Geltrú(1926) i l'Orfeó La Unió Sitgetana, aquesta última va ser impulsada i presentada en públic el 24 d´octubre de 1925 pel músic i compositor Gabriel Pallarès i Roig
Va compondre obres per a cant i piano, corals i teatrals.

## Referències

* ↑ «esquela Manuel Bosser i Biosca». La Vanguardia, 03-02-1978, pàg. 21.
* ↑ Revista Musical Catalana. Butlletí mensual de l' Orfeó Catalá. Benedicció i ofrena de la nova senyera a l'Orfeó Cossetània de Vilanova i la Geltrú. nº 345, Setembre 1932, Any XXIX, p. 353.
* ↑ Baluart de Sitges: setmanari català. Nº 1201, 21 de juny 1931, p. 6. [consultat: 16 novembre 2023]. https://arca.bnc.cat/arcabib_pro/en/consulta/resultados_ocr.do
* ↑ CASARES RODICIO, Emilio. «Bosser, Manuel», Diccionario de la Música Española e Hispanoamericana. Madrid: SGAE, 1999-2002, vol. 2, p. 656.
# Lucio Agostini

Lucio Agostini (Fano, 30 de desembre de 1913 - Toronto, 15 de febrer de 1996) va ser un compositor, arranjador i director d'orquestra italià que va establir la seva carrera al Canadà.

## Biografia

Als tres anys, Agostini es va traslladar amb la seva família a Montreal, Quebec, Canadà. El seu pare, Giuseppe Agostini, era compositor i director d'orquestra i és a partir d'ell que va començar la seva formació musical a partir dels cinc anys. Posteriorment, va continuar estudis d'harmonia i composició amb Louis Michiels i Henri Miro i amb violoncel amb Peter Van der Meerschen.
Als 16 anys, Agostini tocava amb lOrquestra Simfònica de Mont-real com a violoncel·lista i tocava a temps parcial en una banda de discoteques que tocava saxòfon i clarinet. Des de 1932 fins a 1943, va compondre música cinematogràfica per a les notícies de "Associated Screen News of Canada" i, el 1934, va començar a treballar com a director de direcció de la "Canadian Radio Broadcasting Commission" (precursora de la "Canadian Broadcasting Corporation"). A Toronto, on es va mudar el 1943, va compondre i dirigir la música incidental de sèries dramàtiques i programes de varietats a la ràdio i la televisió CBC, i durant més de 20 anys va ocupar el lloc de director i arranjador de la popular sèrie setmanal Front Page Challenge. Com a compositor, va escriure per a "The Tommy Ambrose Show" i "The World of Music", musicals, partitures per a pel·lícules (inclosa una breu estada a Hollywood del 1955 al 56), curtmetratges (molts per al "Canadian Car Board On" de la "National Film Board of Canada Sèrie World in Action"), concerts i una òpera.
Agostini va guanyar el premi John Drainie d'ACTRA el 1983 en reconeixement de les seves contribucions a la difusió al Canadà.

## Referències

* Com director va dirigir el primer programa de CBC als 18 anys, The Globe and Mail, The Arts, dissabte, 17 de febrer de 1996. C2. consultat el 18 d'octubre de 2006.
* ↑ Lucio Agostini at Encyclopedia of Music in Canada

## Enllaços externs

* https://www.collectionscanada.ca/4/7/m15-236-e.html Arxivat 2017-01-11 a Wayback Machine.
* http://www.broadcasting-history.ca/personalities/personalities.php?id=3 Arxivat 2021-04-28 a Wayback Machine.
# Maeystown

Maeystown és una vila dels Estats Units a l'estat d'Illinois. Segons el cens del 2000 tenia 148 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Maeystown tenia 148 habitants, 54 habitatges, i 44 famílies. La densitat de població era de 190,5 habitants/km².
Dels 54 habitatges en un 35,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 70,4% hi vivien parelles casades, en un 5,6% dones solteres, i en un 18,5% no eren unitats familiars. En el 16,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,74 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,09.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25% tenia menys de 18 anys, un 10,8% entre 18 i 24, un 29,1% entre 25 i 44, un 18,9% de 45 a 60 i un 16,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 94,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 40.417 $ i la renda mediana per família de 43.750 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.750 $ mentre que les dones 16.250 $. La renda per capita de la població era de 14.432 $. Aproximadament el 5% de les famílies i el 4,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Maeystown». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 4 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Maeystown». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Districte de Lovaina

El districte de Leuven (arrondisement Leuven) és un dels dos districtes (arrondissements) en què es divideix la província Belga del Brabant Flamenc, a Flandes. Té una extensió de 1.168,83 km² i una població de 468.125 habitants (cens de 2006).

## Municipis

* Aarschot
* Begijnendijk
* Bekkevoort
* Bertem
* Bierbeek
* Boortmeerbeek
* Boutersem
* Diest
* Geetbets
* Glabbeek
* Haacht
* Herent
* Hoegaarden
* Holsbeek
* Huldenberg
* Keerbergen
* Kortenaken
* Kortenberg
* Landen
* Leuven
* Linter
* Lubbeek
* Oud-Heverlee
* Rotselaar
* Scherpenheuvel-Zichem
* Tervuren
* Tielt-Winge
* Tienen
* Tremelo
* Zoutleeuw
# Districte de West Khasi Hills

El districte de West Khasi Hills és una divisió administrativa de Meghalaya, Índia, al centre sud-de l'estat amb frontera amb Bangladesh pel sud, i limitant al nord amb el [districte de Kamrup] (Assam), al nord-est amb el districte de Ri Bhoi, a l'est amb el districte d'East Khasi Hills, i a l'oest pel districte d'East Garo Hills i el districte de South Garo Hills. La capital és Nongstoin.
La superfície és de 5.247 km² i la població al cens del 2001 de 294.115 habitants.
El districte està format pels antics estats de Nongstoin, Nongkhlaw (capital Mairang), Maharam (capital Mawkyrwat), Myriaw (capital Nongkasen), Rambrai, Mawiang (capital Nongshillong), Langrin (capital Phlangdiloin) Nobosophoh (capital Rangblang), Jyrngam (capital Tynghor), Riangsih (capital Myndo) i Nonglang (capital Landongdai), governats per siems excepte els tres darrers que ho foren per sardars. Es parlen al districte 23 dialectes principalment del khasi (llengua) que és la llengua franca.
El districte de West Khasi Hills fou creat per divisió del districte de Khasi Hills el 28 d'octubre de 1976. Després de la partició del districte d'East Khasi Hills el 1992, va quedar com el districte més gran de l'estat.
El 10 de novembre de 1976 es va crear la subdivisió de Mairang i van quedar les dues de Mairang i Nongstoin Sadar. El 26 de juny de 1982 es va crear una tercera subdivisió: Mawkyrwat. El 9 de febrer de 1996 es va formar la darrera subdivisió: Mawshynrut.
Administrativament està dividida també en sis blocs de desenvolupament (blocks):
* Nongstoin
* Mairang
* Mawkyrwat
* Mawshynrut
* Ranikor
* Mawthadraishan (creat el 20 de març de 2001)
El subsistema muntanyós principal del districte és la serra de Mawthadraishan que va d'est a oest i té una altura de 1923 metres. Altres muntanyes destacades són la Manai (1807 metres) i la Kyllang Rock (1774 metres). Els rius principals són el Kynshi i el Khri, amb diversos afluents; altres rius són el Umngi, Wahblei, Rilang, Riangdo, Tyrsung, Ryndi, Rwiang, Umit Synthi i Btit.

## Referències

Lloc oficial del districte
# Vi rosat

El vi rosat és el vi elaborat amb raïm (Vitis vinifera) negre o amb barreja de negre i blanc, vinificat en negre, amb un temps de maceració breu (per tal que el most agafi poc color) i temperatura controlada perquè no perdi aromes. La temperatura de servei és al voltant de 8 graus.
El rosat ideal ha de reunir les bones qualitats dels blancs i dels negres, però no els inconvenients.

## Referències

* ↑ Romaní i Olivé, Joan Maria: Diccionari del vi i del beure. Edicions de La Magrana, col·lecció Pèl i Ploma, núm. 21. Barcelona, desembre del 1998. ISBN 84-8264-131-X, plana 242.

## Enllaços externs

* Elaboració del vi rosat. Arxivat 2007-08-14 a Wayback Machine. (català)
* Els vins rosats de la Provença. Arxivat 2007-10-12 a Wayback Machine. (francès) i (anglès)
# Malden (Illinois)

Malden és una població dels Estats Units a l'estat d'Illinois. Segons el cens del 2000 tenia 343 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Malden tenia 343 habitants, 129 habitatges, i 90 famílies. La densitat de població era de 490,5 habitants/km².
Dels 129 habitatges en un 34,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 59,7% hi vivien parelles casades, en un 5,4% dones solteres, i en un 29,5% no eren unitats familiars. En el 25,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 14% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,66 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,19.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,3% tenia menys de 18 anys, un 7,6% entre 18 i 24, un 27,1% entre 25 i 44, un 23% de 45 a 60 i un 14% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 36 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 100 homes.
La renda mediana per habitatge era de 41.250 $ i la renda mediana per família de 44.219 $. Els homes tenien una renda mediana de 25.833 $ mentre que les dones 22.500 $. La renda per capita de la població era de 15.820 $. Aproximadament l'1,3% de les famílies i el 3,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Malden». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 4 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Malden». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
Viccionari
# Fibra vegetal

La fibra vegetal és el teixit de les plantes conreades o forestals que s'utilitza amb finalitats diferents de l'alimentació. La fibra vegetal pot ser constituïda pel floema (fibres bastes), la llavor, la fulla o altres parts de la planta.
Els usos principals de la fibra són per a la fabricació de paper, vestit, cordes o com a substrat en agricultura (en el cas de la fibra de coco)
Les plantes per a fibra vegetal es poden conrear en diferents climes: el lli tèxtil i l'ortiga són propis de climes temperats d'estiu fresc. L'espart, per la seva banda, és propi de climes mediterranis semiàrids i el coco, el bambú i l'abacà de climes equatorials càlids i plujosos.
Són plantes conreades per la seva fibra: El jute (Carchorus sp.), el lli tèxtil (Linum utitatissimum), el rami (Boehmeria nivea), les canyes, el cànem (Cannabis sativa), el kenaf (Hibiscus cannabinus), l'abacà (Musa textilis), l'ortiga (Urtica dioica), el cotó (Gossypium sp), el bambú (tribu Bambusae), l'espart (Stipa tenacissima), el cocoter (Cocos nucifera) o el sisal (Agave sisalana).