OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Ruben Liljefors

Ruben Liljefors (Parròquia de la Catedral d'Uppsala, 30 de setembre de 1871 - Parròquia de la Catedral d'Uppsala, 4 de març de 1936), nom complet Ruben Mathias Liljefors, fou un compositor i director d'orquestra suec.

## Biografia

Liljefors es va llicenciar en filosofia a la Universitat d'Uppsala el 1895 i va estudiar també música amb Ivar Hedenblad. Durant els anys 1895–1899, va estudiar al Conservatori Superior de Música de Leipzig amb Salomon Jadassohn.
El 1900 es va graduar com a organista al Conservatori Superior de Música d’Estocolm i el 1907 amb una llicenciatura en cant a l'església. Va completar la seva educació amb Felix Draeseke, Max Reger i Hermann Ludwig Kutzschbach.
Del 1902 al 1911 va ser director de cor i cap de la Societat Filharmònica de Göteborg. Després, es va traslladar a Gävle per dirigir l'Orquestra del Comtat de Gävleborg (actual Orquestra Simfònica de Gävle) entre 1912 i 1931; també va exercir com a professor de música a l'escola secundària general superior de Gävle durant aquest temps.
Liljefors va compondre, entre altres coses, una sonata per a violí i piano en mi menor, una simfonia en mi bemoll major, la cantata per a la inauguració de la Universitat de Göteborg el 1907 i la cantata al Festival de Linné a Uppsala el 1907. Les composicions de Liljefors inclouen música orquestral, un concert per a piano, peces per a piano i música per a cor masculí i cor mixt. Una de les seves composicions més famoses és la cançó de Nadal När det lider mot jul, també coneguda com a Det strålar en stjärna.
Liljefors era germà de l'artista Bruno Liljefors,pare del botànic Alf W. Liljefors i del compositor Ingemar Liljefors i avi del violinista i director d'orquestra Mats Liljefors.

## Premis

* Membre des del 1908 (núm. 522) de la Reial Acadèmia Sueca de Música
* 1927 Litteris et Artibus

## Bibliografia

* Sohlmans musiklexikon, 2a ed
* Gustaf Hilleström: Kungl. Musikaliska Akademien, Matrikel 1771-1971
* Anuari de Svenska Dagbladet - 1936, editorial Åhléns, Estocolm 1937 pàg. 260
* Gottfrid Kallstenius: Blad ur Uppsalasångens historia, Wahlström & Widstrand, Estocolm 1913, p.210 i següents.
* Liljefors, 2. Ruben Mattias a Nordisk familjebok (segona edició, 1912)
* Sveriges dödbok 1901-2009, CD-ROM, Associació Genealògica Sueca, 2010
* Lennart Hedwall: Ruben M Liljefors a Svenskt biografiskt lexikon

## Notes

* ↑ Niclas Högman: Ruben Liljefors – en biografi Arxivat 2016-03-31 a Wayback Machine. (suec) CD-uppsats 2003, Universitat d'Uppsala, consultat el 20 de març de 2016

## Enllaços externs

* Simfonia en Mi bemoll major, op. 14 a YouTube. Orquestra Simfònica de Gävle dirigida per Mats Liljefors.
# Rudolf Arthur Rösel

Rudolf Arthur Rösel o Roesel (Münchenbernsdorf, 1859 - 1934) fou un músic alemany del Romanticisme.
Estudià en l'Escola del gran ducat de Weimar; formà part, com a executant, de diverses orquestres i el 1887 se'l nomenà mestre concertador de la cort i professor de violí de la mencionada Escola de Weimar.
Va compondre ds concerts i diverses obres per a violí; un concert per a clarinet, obertures, dues òperes, etc.

## Bibliografia

* Enciclopèdia Espasa. Volum núm. 51, pàg. 1349 (ISBN 84 239-4551-0)
# Rudolf Ganz

Rudolph Ganz (Zúric, Suïssa, 24 de febrer de 1877 - Chicago, Estats Units, 2 d'agost de 1972) fou un compositor i pianista suís.
Fou deixeble, entre d'altres, de Busoni, i als dotze anys es donà conèixer com a pianista a la seva ciutat natal, donant després nombrosos concerts a Europa i Amèrica.
De 1901 a 1905 fou professor del Conservatori de Chicago, on entre altres alumnes tingué a Gena Branscombe, havent residit quasi sempre des de llavors als Estats Units. Ganz va fer un recital a "l'Aeolian Hall" el 1916, amb la cantant Clara Gabrilowitsch i la violinista Lili Petschnikoff. El 1921 fou nomenat director de l'Orquestra Simfònica de Saint Louis (Missouri).
Entre les seves composicions i figuren una Simfonia; Variacions per a orquestra; un Concert per a piano i orquestra, nombroses composicions per a piano i 150 melodies vocals.

## Bibliografia

* Enciclopèdia Espasa Volum núm. 25, pàg. 722 (ISBN 84-239-4525-1)

## Referències

* ↑ Enciclopèdia Espasa Apèndix núm. II, pàg. 499 (ISBN 84-239-4572-3)
* ↑ Enciclopèdia Espasa Apèndix núm. V, pàg. 698 (ISBN 84-239-4575-8)
# Rudolph Maria Breithaupt

Rudolph Maria Breithaupt (Braunschweig, 11 d'agost de 1873 - Ballenstedt, 2 d'abril de 1945) fou un pianista i musicòleg. Estudià dret, psicologia, filologia i música en les universitats de Jena, Leipzig i Berlín i en el conservatori de la segona ciutat citada. Col·laborador assidu de Redenden Künste, Neue Zeitschrift für Musik, i altres revistes d'art, va residir a Berlín sent un dels més distingits crítics musicals i professors de piano de la capital alemanya, tenint entre altres alumnes l'estatunidenc Hinderer. Va escriure:
* Die natürliche Klaviertechnik (1904), la segona part de la qual es publicà a part amb el títol de Grundlage Jer Klaviertechnik (1904);
* Musikalische Zeit und Streitfragen (1906); també va compondre algunes cançons.

## Referències

* ↑ Diversos autors, 1991, p. 746.

## Bibliografia

* Diversos autors «Enciclopèdia Espasa» (en castellà). Editorial Espasa, núm. 9, 1991.
* Diversos autors «Gran Enciclopedia de la Música Clásica». SARPE, II, 1999.
# Rusinovita

La rusinovita és un mineral de la classe dels silicats. Rep el nom en honor de Vladimir Leonidovich Rusinov (Владимира Леонидовича Русинова) (10 de gener de 1935 – 1 de desembre de 2007), petròleg rus i expert en el camp de la termodinàmica dels sistemes minerals sense equilibri.

## Característiques

La rusinovita és un sorosilicat de fórmula química Ca$_{10}$(Si₂O₇)₃Cl₂. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 2011. Cristal·litza en el sistema ortoròmbic. La seva duresa a l'escala de Mohs entre 3 i 4.
L'exemplar que va servir per a determinar l'espècie, el que es coneix com a material tipus, es troba conservat al Museu Mineralògic Fersmann, de l'Acadèmia Russa de les Ciències, a Moscou (Rússia), amb el número de registre: 4022/1.

## Formació i jaciments

Va ser descoberta al xenòlit núm. 3 del mont Lakargi, situat a la caldera volcànica de l'Upper Chegem, a la vall de Baksan (Kabardino-Balkària, Rússia). També ha estat descrita en altres indrets de Rússia, a Ossètia del Sud i a Alemanya.

## Referències

* ↑ «Rusinovite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 27 desembre 2019].
# Ràtzia de 856

La ràtzia de 856 fou una campanya del valiat de l'Àndalus contra la marca Hispànica.

## Antecedents

El 856, l'emir de Còrdova Muhàmmad I li demana a Mussa ibn Mussa ibn Fortun que comandi un exèrcit per saquejar la Marca Hispànica, recentment conquerida i en la que els francs tenien un domini encara precari.
Musa acomplí la comanda i els exèrcits del Banu Qassi varen destruir uns quants castells del comtat de Barcelona, entre ells el de Terrassa foren conquerits, saquejant el territori. La incompetència d'Odalric en aquest afer no devia ser aliena a la seva posterior destitució. Mussa amb la seva part del botí amplià la mesquita de Saraqusta-
El comte Humfrid va pactar una treva amb Muhàmmad I aprofitant els conflictes interns a l'emirat de Qurtuba.

## Referències

* ↑ Hernàndez Cardona, Francesc Xavier. Història militar de Catalunya, vol. I, dels íbers als carolingis. 1a edició. Rafael Dalmau Editor, 2001, p.157. ISBN 84-232-0639-4.
* ↑ Amics de l'Art Romànic, Les Esglésies de Sant Pere de Terrassa
* ↑ L'historiador musulmà diu que és Tàrrega
* ↑ (castellà) Souto Lasala, Juan Antonio. 1997. La práctica y la profesión del artista en el Islam: arquitectos y constructores en el al-Andalus omeya Arxivat 2016-04-07 a Wayback Machine., a la revista “Espacio, Tiempo y Forma”, Sèrie VII, Història de l'Art, núm. 10, pàg. 19
* ↑ Joan F. Cabestany i Fort. La marca de l'Alt Gaià: el Castell de Queralt : segles VIII-XII, p.7
# S'Àguila

S'Àguila és una possessió situada a la Marina de Llucmajor, al migjorn de Mallorca.
El primer propietari fou Bernat Palou (1443). El 1454 passà a la família Sureda de Santmartí. Bàrbara Sureda i Fortuny, marquesa de Vivot, donà pas als primers establits (1928). En aquest any la finca tenia una extensió de 1 750 quarterades, un quartó i vint-i-set destres. Els beneficis econòmics de s'Àguila es treien de les ovelles: llana i formatge. El bestiar pasturava a la finca i també a Almallutx, a la Serra de Tramuntana.

## Les cases

Les cases de la possessió tenen una clastra tancada. L'edifici està dividit en dos cossos, un a cada costat de la torre de defensa. A l'esquerra la casa dels senyors i a l'altra la dels amos, tanca el conjunt una clastra, que dona accés a l'interior de les dues dependències. El portal de la capella duu la data de 1694 rematat per un escut de quatre quarters que representen les famílies Sureda, Vivot, Olesa i Verí.

### Torre de defensa

Del conjunt arquitectònic destaca la torre de defensa, que és de planta quadrangular i consta de tres cossos. S'arriba al terrat per una escala de caragol que arranca des de la primera planta. El portal de la planta baixa és de pedra i el llindar de la porta té un perfil conopial resguardant un botó. L'interior és de volta de canó. Cap al racó de la part esquerra del portal d'entrada, hi ha una espitllera en direcció a l'entrada a la clastra de les cases, a la planta superior, amb volta d'aresta, el portal és d'arc de mig punt a l'exterior i de llinda a l'interior. En un racó hi ha l'arrencament de l'escala helicoidal que puja a la cambra superior, i des d'aquesta l'escala continua fins al terrat. En aquest tram d'escala hi ha dues espitlleres, una a cada façana de la torre, essent la primera que es troba de traça ogival a l'exterior. L'altra és de traça senzilla rectangular. Per sobre del parapet del terrat, hi ha una espadanya a la qual manca la campana.
Al terrat hi ha el vèrtex geodèsic núm. 72 394, situat a 110,828 m sobre el nivell de la mar.

## Referències

* 1 2 Gran Enciclopèdia de Mallorca. Palma: Promomallorca, 1988-2004. ISBN 84-86.617.17-2.
* ↑ ftp://ftp.geodesia.ign.es/Red_Geodesica/Hoja0723/072394.pdf%5BEnllaç+no+actiu%5D Instituto Geográfico Nacional. Área de Geodesia. Subdirección General de Geodesia y Cartografía. Vértice 72394
# Sa Veu de Llucmajor

Sa Veu de Llucmajor fou una publicació editada en català i castellà a Llucmajor, Mallorca, entre setembre de 1981 i desembre de 1985. Tenia una tirada de 600 exemplars i una periodicitat quinzenal. Sortiren 51 números de 24 pàgines cadascun. Estava centrada en la informació local amb seccions d'opinió, cultura, història i esports. Fou membre de l'Associació de la Premsa Forana de Mallorca. En fou director Agustí Solivellas Clar i entre els col·laboradors habituals hi havia Gabriel Ramon Julià, Bartomeu Sbert Barceló, Mateu Monserrat Pastor i Climent Garau Salvà.

## Enllaços externs

* Sa Veu de Llucmajor, núm. 45, setembre 1985

## Referències

* ↑ Dolç i Dolç, Miquel (coord.). Gran Enciclopèdia de Mallorca. Volum 18. Palma: Promomallorca, p. 101. ISBN 84-8661702-2.
# Salmo balcanicus

Salmo balcanicus és una espècie de peix de la família dels salmònids i de l'ordre dels salmoniformes.

## Reproducció

Fresa entre octubre i gener.

## Hàbitat

Viu en zones d'aigües dolces temperades.

## Distribució geogràfica

Es troba a Albània i a Macedònia del Nord.

## Referències

* ↑ «Salmo balcanicus». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* ↑ Kottelat, M. i J. Freyhof, 2007.
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Kottelat, M. i J. Freyhof, 2007. Handbook of European freshwater fishes. Publications Kottelat, Cornol, Suïssa. 646 p.
* ↑ Kottelat, M., 1997. European freshwater fishes. Biologia 52, Suppl. 5:1-271.

## Bibliografia

* Dorofeeva, E. A., 1998: Systematics and distribution history of European salmonid fishes of the genus Salmo. Voprosy Ikhtiologii v. 38 (núm. 4): 437-447. (En rus, traducció a l'anglès al Journal of Ichthyology v. 38 (núm. 6):419-429).
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Phillips, R.B. i P.E. Ihssen, 1985. Chromosome banding in salmonid fish: Nucleolar organizer regions in Salmo and Salvelinus. Canad. J. Genet. Cytol.. 27:433-440.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158. ISBN 0356107159.

## Enllaços externs

* AQUATAB (anglès)
# Salmo cettii

Salmo cettii és una espècie de peix de la família dels salmònids i de l'ordre dels salmoniformes.

## Alimentació

Menja principalment insectes aquàtics.

## Hàbitat

Viu en zones d'aigües dolces subtropicals.

## Distribució geogràfica

Es troba a Europa: Còrsega, Sardenya, Sicília i sud de la Itàlia continental.

## Referències

* ↑ «Salmo cettii». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* ↑ Kottelat, M. i J. Freyhof, 2007. Handbook of European freshwater fishes. Publications Kottelat, Cornol, Suïssa. 646 p.
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Dorofeeva, E. A., 1998: Systematics and distribution history of European salmonid fishes of the genus Salmo. Voprosy Ikhtiologii v. 38 (núm. 4): 437-447. (En rus, traducció a l'anglès al Journal of Ichthyology v. 38 (núm. 6):419-429).
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Phillips, R.B. i P.E. Ihssen, 1985. Chromosome banding in salmonid fish: Nucleolar organizer regions in Salmo and Salvelinus. Canad. J. Genet. Cytol.. 27:433-440.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158. ISBN 0356107159.

## Enllaços externs

* AQUATAB (anglès)
# Salmo ciscaucasicus

Salmo ciscaucasicus és una espècie de peix de la família dels salmònids i de l'ordre dels salmoniformes.

## Referències

* ↑ Linnaeus, C. 1758. Systema Naturae, Ed. X. (Systema naturae per regna tria naturae, secundum classes, ordines, genera, species, cum characteribus, differentiis, synonymis, locis. Tomus I. Editio decima, reformata.) Holmiae. Systema Nat. ed. 10 v. 1. i-ii + 1-824.
* ↑ Dorofeeva, E. A., 1967. Comparative morphological principles of taxonomy of East European salmons. Voprosy Ikhtiologii v. 7: 3-17.
* ↑ AQUATAB

## Bibliografia

* Dorofeeva, E. A., 1998: Systematics and distribution history of European salmonid fishes of the genus Salmo. Voprosy Ikhtiologii v. 38 (núm. 4): 437-447. (En rus, traducció a l'anglès al Journal of Ichthyology v. 38 (núm. 6):419-429).
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Phillips, R.B. i P.E. Ihssen, 1985. Chromosome banding in salmonid fish: Nucleolar organizer regions in Salmo and Salvelinus. Canad. J. Genet. Cytol.. 27:433-440.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158. ISBN 0356107159.

## Enllaços externs

* BioLib (anglès)
# Salmo fibreni

Salmo fibreni és una espècie de peix de la família dels salmònids i de l'ordre dels salmoniformes.

## Reproducció

Té lloc entre desembre i gener.

## Hàbitat

Viu en zones d'aigües dolces temperades entre 10 °C-11 °C de temperatura.

## Distribució geogràfica

Es troba a Europa: llac Posta Fibreno (Itàlia).

## Referències

* ↑ Linnaeus, C. 1758. Systema Naturae, Ed. X. (Systema naturae per regna tria naturae, secundum classes, ordines, genera, species, cum characteribus, differentiis, synonymis, locis. Tomus I. Editio decima, reformata.) Holmiae. Systema Nat. ed. 10 v. 1. i-ii + 1-824.
* ↑ Zerunian, S. & G. Gandolfi. 1990. Salmo fibreni n. sp. (Osteichthyes, Salmonidae) endemica nel bacino del Fibreno (Italia centrale). Riv. Idrobiol. v. 29 (núm. 1): 521-532.
* ↑ Crivelli, A.J., 1996. The freshwater fish endemic to the Mediterranean region. An action plan for their conservation. Tour du Valat Publication, 171 p.
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Alfei, L., D. Cavallo, P. Eleuteri, M.G. Grollino, P.T. Colombari, A. Ferri, A. Onali i R. de Vita, 1996. Nuclear DNA content in Salmo fibreni in Lake Posta Fibreno, Italy. J. Fish Biol. 48:1051-1058.
* Dorofeeva, E. A., 1998: Systematics and distribution history of European salmonid fishes of the genus Salmo. Voprosy Ikhtiologii v. 38 (núm. 4): 437-447. (En rus, traducció a l'anglès al Journal of Ichthyology v. 38 (núm. 6):419-429).
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Gandolfi, G., S. Zerunian, P. Torricelli i A. Marconato (eds.), 1991. I pesci delle acque interne italiane. Ministero dell'Ambiente e Unione Zoologica Italiana. Instituto Poligrafico e Zecca dello Stato, Roma. 616 p.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Kottelat, M., 1997. European freshwater fishes. Biologia 52, Suppl. 5:1-271.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Phillips, R.B. i P.E. Ihssen, 1985. Chromosome banding in salmonid fish: Nucleolar organizer regions in Salmo and Salvelinus. Canad. J. Genet. Cytol.. 27:433-440.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158. ISBN 0356107159.

## Enllaços externs

* AQUATAB (anglès)
# Salmo peristericus

Salmo peristericus és una espècie de peix de la família dels salmònids i de l'ordre dels salmoniformes.

## Hàbitat

Viu en zones d'aigües dolces temperades (42°N-40°N, 20°E-21°E).

## Distribució geogràfica

Es troba a Grècia i a Macedònia del Nord.

## Referències

* ↑ «Salmo peristericus». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)
* ↑ Economidis, P.S., 1991 Check list of freshwater fishes of Greece (recent status of threats and protection). Hellenic Society for the Protection of Nature, Special publication, 48 p.

## Bibliografia

* Borbori, D.C., P.S. Economidis i E.G. Maurakis, 2001. Freshwater fish habitat science and management in Greece. Aquatic Ecosystem Health and Management 4: 381-391.
* Dorofeeva, E. A., 1998: Systematics and distribution history of European salmonid fishes of the genus Salmo. Voprosy Ikhtiologii v. 38 (núm. 4): 437-447. (En rus, traducció a l'anglès al Journal of Ichthyology v. 38 (núm. 6):419-429).
* Economidis, P.S., E. Dimitriou, R. Pagoni, E. Michaloudi i L. Natsis, 2000. Introduced and translocated fish species in the inland waters of Greece. Fish. Manage. Ecol. 7:239-250.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Hartley, S.E. i M.T. Horne, 1984. Chromosome relationships in the genus Salmo. Chromosoma 90: 229-237.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Phillips, R.B. i P.E. Ihssen, 1985. Chromosome banding in salmonid fish: Nucleolar organizer regions in Salmo and Salvelinus. Canad. J. Genet. Cytol.. 27:433-440.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158. ISBN 0356107159.

## Enllaços externs

* AQUATAB (anglès)
# Salmo rhodanensis

Salmo rhodanensis és una espècie de peix de la família dels salmònids i de l'ordre dels salmoniformes.

## Hàbitat

Viu en zones d'aigües dolces temperades.

## Distribució geogràfica

Es troba a Europa: riu Roine.

## Referències

* ↑ «Salmo rhodanensis». Catalogue of Life. (anglès) (anglès)
* 1 2 FishBase (anglès)

## Bibliografia

* Dorofeeva, E. A., 1998: Systematics and distribution history of European salmonid fishes of the genus Salmo. Voprosy Ikhtiologii v. 38 (núm. 4): 437-447. (En rus, traducció a l'anglès al Journal of Ichthyology v. 38 (núm. 6):419-429).
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Hartley, S.E. i M.T. Horne, 1984. Chromosome relationships in the genus Salmo. Chromosoma 90: 229-237.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Kottelat, M., 1997. European freshwater fishes. Biologia 52, Suppl. 5:1-271.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Phillips, R.B. i P.E. Ihssen, 1985. Chromosome banding in salmonid fish: Nucleolar organizer regions in Salmo and Salvelinus. Canad. J. Genet. Cytol.. 27:433-440.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158. ISBN 0356107159.

## Enllaços externs

* AQUATAB (anglès)
# Stanislas Maciciowski

Stanislas Maciciowski (Varsòvia, Polònia, 1801 - 1866) fou un violinista i compositor polonès. Estudià el violí en la seva ciutat natal, es traslladà a Berlín per a perfeccionar-se en el seu art, i va tenir com a professor en Moeser. Després d'haver recorregut diversos països, s'establí a Angers, i allà es dedicà a l'ensenyança i, finalment, fixà la seva residència a Anglaterra, on donà importants concerts, fent-se aplaudir principalment en els de la Societat Filharmònica. Entre les seves composicions es coneixen una fantasia per a violí i orquestra, una melodia dramàtica, un rondó, etc.

## Bibliografia

* Enciclopèdia Espasa Volum núm. 31, pàg. 1194 ISBN 84-239-4531-6
* Breu biografia (francès)
* Breu resssenya al Projecte Gutenberg (alemany)