OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Akha

Els akha (en shan els kaw) són un grup humà d'origen mongoloide. Els akha viuen als estats Shan i Katxin a Birmània, al nord de Tailàndia, Laos i el Vietnam. Fora de la Xina hi ha almenys uns 300.000 individus, dels que uns 200.000 són a Birmània, uns 67.000 a Tailàndia, Laos, 60.000; i el Vietnam uns 1.000.

## Història

Provenents de Mongòlia, els akha fa uns 1500 anys quan es van establir a Yunnan, al sud de la Xina, d'on van anar passant als seus actuals assentaments. A la Xina estan agrupats amb altres grups i formen la minoria reconeguda dels hani, amb un milió i mig de membres (dels que 200.000 serien akhas que viuen al Yunnan)
La guerra civil a Myanmar els ha desplaçat de Birmània i molts s'han refugiat a Tailàndia on s'han produït casos de persecució ètnica. Alguns akha van lluitar amb els comunistes a l'estat Shan, i amb l'Organització d'independència Katxin. El nombre més gran de combatents forma part de l'Exèrcit de l'Orient de l'estat Shan, on també hi ha shans i lahus.

## Llengua i costums

La llengua akha forma part de la branca Loloish de la família tibetobirmana. S'escriu amb caràcters llatins i tai.
Són pobles de muntanya que viuen de manera espartana; cultiven l'arròs i verdures a nivells de subsistència. Durant un temps varen cultivar l'opi. Ara la seva principal font d'ingressos és el turisme. Tenen poc ramat. Com molts pobles de la zona, els gossos formen part de llur dieta.
Un petit nombre de akha són cristians (uns 10.000) i una altra part budistes, però en general els akha tenen les seves pròpies creences tradicionals. Creuen que existeix una divinitat creadora i una harmonia natural, que si es veu desequilibrada pot portar malalties, calamitats i àdhuc la mort. Tradicionalment la genealogia era molt important per aquest poble i tot akha havia de memoritzar el nom de seixanta ancestres seus.
Una tribu coneguda com els akos, que viuen a Kengtung, són diferents als akha encara que tenen connexions racials. El 1901 els akos eren només 1.506.

## Referències

* ↑ Christopher Evans; Lindsey Evans Thailand. Hunter Publishing, Inc, 2006, p. 298–. ISBN 978-1-58843-518-7.
* ↑ «Akha» (en anglès). Ethnologue. [Consulta: 22 octubre 2011].
* ↑ An Overview of the Akha, The Akha Heritage Foundation, 1991 Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ Wilson Hunter, Sir William; Sutherland Cotton, James; Burn, Sir Richard; Stevenson Meyer, Sir William. Great Britain India Office. The Imperial Gazetteer of India (en anglès). Oxford: Clarendon Press, 1908, p.173.

## Enllaços externs

* Akha.com
* Etnologia - Grups ètnics de Tailàndia (anglès)
# Lubbeek

Lubbeek és un municipi belga de la província de Brabant Flamenc a la regió de Flandes. Està compost per les seccions de Lubbeek, Linden, Binkom i Pellenberg.
# North Washington (Iowa)

North Washington és una població dels Estats Units a l'estat d'Iowa. Segons el cens del 2000 tenia 118 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, North Washington tenia 118 habitants, 47 habitatges, i 32 famílies. La densitat de població era de 227,8 habitants/km².
Dels 47 habitatges en un 53,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 57,4% hi vivien parelles casades, en un 6,4% dones solteres, i en un 29,8% no eren unitats familiars. En el 25,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 17% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,51 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,03.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 31,4% tenia menys de 18 anys, un 6,8% entre 18 i 24, un 30,5% entre 25 i 44, un 19,5% de 45 a 60 i un 11,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 88,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 38.542 $ i la renda mediana per família de 41.667 $. Els homes tenien una renda mediana de 29.306 $ mentre que les dones 26.250 $. La renda per capita de la població era de 15.611 $. Entorn del 7,9% de les famílies i el 5,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- North Washington». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-16. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- North Washington». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Nieuwmunster

Nieuwmunster és un nucli del municipi de Zuienkerke a la província Flandes Occidental de Bèlgica. El 2006 tenia 491 habitants, regat pel canal Blankenbergse Vaart.

## Història

Es van trobar traces d'un assentament de l'època gal·loromana. Els primers esments escrits novum templum i Nieumonstra (= monestir nou) daten del segle xiii, però el poble probablement va crear-se més aviat al segle xi. El 1128, Thierry d'Alsàcia, el comte de Flandes va cedir la part nord-oest de la parròquia als Templers que van construir-hi dues masies. El reste era un feu del cavaller Radulfus van Roden que va donar-lo el 1222 a l'abadia de Sint-Andries. Després de la supressió de l'orde dels Templers el 1312, les seves possessions a Nieuwmunster van passar a l'abadia de Santa Clara de Bruges. Durant el moviment protestant d'iconoclàstia a l'època de l'ocupació per la corona de Castella a la fi del segle xvi, l'església va ser incendiada.
Nieuwmunster sempre va ser un poble rural a l'Uitkerkse pòlder principalment dedicat a la ramaderia. Des de la creació del municipi, sota l'ocupació francesa del 1795 fins a la fusió amb Zuienkerke el 1977 la demografia no va gaire canviar: 266 habitants als 1796 i 232 al 2009. Fins al 1977 tenia un tros d'uns 400 m de platja al mar del Nord que va haver de cedir per permetre la fusió dels municipis De Haan i Wenduine.
* Casa típica al carrer Doelhofstraat
* Carrer major Doelhofstraat
* Monument a les víctimes civils i militars de les dues guerres mundials

## Fill predilecte de Nieuwmunster

* Luciaan Neirynck, presoner polític mort a Mauthausen al 5 de febrer de 1945

## Referències

* 1 2 «Nieuwmunster (ID: 21853)» (en neerlandès). De Inventaris van het Bouwkundig Erfgoed (Inventari del patrimoni arquitectural). Onroerend Erfgoed (Agència del govern de Flandes del Patrimoni, 2004-2006. [Consulta: 22 abril 2014 (2014-04-22)].
* ↑ Població de Zuienkerke
* ↑ «Luciaan Neyrinck» Arxivat 2013-02-24 a Wayback Machine., Gefusilleerden & gedeporteerden WO, (en català: Afusellats i deportats de la segona guerra mundial)
             A Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Nieuwmunster
# Cine Publi

El Publi Cinema o Cine Publi va ser una sala d'exhibició cinematogràfica ubicada al Passeig de Gràcia (núm. 57) de Barcelona. Va obrir les portes el 13 d'abril de 1932. Va acollir algunes edicions del Festival Internacional de Cinema Gai i Lèsbic de Barcelona. Avui en dia, ocupa el seu espai, una botiga internacional de màquines de cafè.

## Història

Al març de 1967, s'estrena al cine Publi de Barcelona Sueños, d'Ingmar Bergman, esdeveniment que es pot considerar l'origen dels cines d'art i assaig a Catalunya, aprofitant alguns forats de la Llei de cinema de l'època. Darrere l'operació s'amagava el Círculo A, una empresa fundada per Jaume Figueras, Antoni Kirchner i Pere Ignasi Fages, que pretenia donar a conèixer al públic un cert tipus de cinema d'autor exhibit en versió original subtitulada. Es tractava, doncs, d'un intent de caràcter alhora cinèfil i ideològic. Quan el 1972 abandona el Publi, el Círculo A ja havia estès els tentacles i programava en sales com l'Alexis (des del 1969), l'Aquitania (1969) i l'Arcadia (1971), una activitat que s'ampliaria durant els anys següents.

## Referències

* ↑ «L'exhibició d'autor a Catalunya». Web. Generalitat de Catalunya, 2012. [Consulta: juny 2013].
# La Ribalera

La Ribalera és una vall que configura una de les principals unitats geogràfiques de la comarca del Pallars Sobirà. Correspon als termes municipals de Llavorsí i Farrera, a més de la part alta, on fa de límit municipal i comarcal, amb el terme de Montferrer i Castellbò, de la comarca de l'Alt Urgell.
Està situada al sud i est de la Coma de Burg i a llevant de la vall principal de la Noguera Pallaresa al nord de Rialb.
Està vertebrada pel curs del Riu de Santa Magdalena, o Romadriu, i comprèn els pobles de Montenartró i Romadriu, a més dels antics pobles, despoblats des de principis de l'edat moderna, de Castellarnau, Colomers i Serret.
A l'edat mitjana protegien aquesta vall, pertanyent al quarter de Tírvia del vescomtat de Castellbò, els castells de Castellarnau, Colomers i Serret, a més del que hi havia emplaçat a Romadriu, que hi feia de castell principal. Tots aquests castells consten com a despoblats el 1519.
Més amunt del poble de Romadriu, al costat del riu, hi ha les restes d'una antiga farga catalana mitjanament conservats. La major part dels minerals emprats ala farga provenia de les mines de les Bordes de Conflent.
L'any 1997 es van construir tres central hidroelèctriques per aprofitar el cabal del riu de Santa Magdalena; són les centrals hidroelèctriques de Montenartró, Vallespir i Mal Pas

## Referències

* ↑ «La Ribalera». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «La Ribalera». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Mata-Perelló, JM; Sanz Balaguer, J «Recerca geològica i mineralògica per la comarca del Pallars Sobirà: des de Sort i la Bàstida de Sort a Rialp, Montenartró, Romadriu i a Sant Joan de l'Erm Nou» (pdf). XARAGALL. Revista de Ciències de la Catalunya Central, Número 10, Octubre 2014. ISSN: 2013-4479 [Consulta: 23 maig 2020].

## Enllaços externs

* La Ribalera en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya
# Districte de Le Mans

El Districte de Le Mans és un dels tres districtes amb què es divideix el departament francès del Sarthe, a la regió del País del Loira. Té 12 cantons i 48 municipis. El cap del districte és la prefectura de Le Mans.

## Cantons

cantó d'Allonnes (Sarthe) - cantó de Ballon - cantó d'Écommoy - cantó de Le Mans-Centre - cantó de Le Mans-Est-Campagne - cantó de Le Mans-Nord-Campagne - cantó de Le Mans-Nord-Oest - cantó de Le Mans-Nord-Ville - cantó de Le Mans-Oest - cantó de Le Mans-Sud-Est - cantó de Le Mans-Sud-Oest - cantó de Le Mans-Ville-Est

## Vegeu també

* Cantons del Sarthe
# Nora Springs

Nora Springs és una població dels Estats Units a l'estat d'Iowa. Segons el cens del 2000 tenia 1.532 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Nora Springs tenia 1.532 habitants, 597 habitatges, i 401 famílies. La densitat de població era de 270,1 habitants/km².
Dels 597 habitatges en un 31,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 55,9% hi vivien parelles casades, en un 7,9% dones solteres, i en un 32,8% no eren unitats familiars. En el 29,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,39 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,95.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24% tenia menys de 18 anys, un 7,8% entre 18 i 24, un 26,6% entre 25 i 44, un 23,2% de 45 a 60 i un 18,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 89,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 34.926 $ i la renda mediana per família de 43.516 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.043 $ mentre que les dones 21.536 $. La renda per capita de la població era de 16.246 $. Entorn del 3% de les famílies i el 5,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Nora Springs». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Nora Springs». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Labohan Batoe

Labohan Batoe fou una regència o subdivisió de la residència de la Costa Oriental de Sumatra a les Índies Orientals Holandeses. Estava situada a la costa oriental de l'illa de Sumatra a l'est i sud-est de la regència d'Asahan. La regència consistia en:
* Territori del govern de Labohan Batoe (Gouvernement Gebied)
* Tasik, després Kota Pinang
* Bila
* Panei o Panai

## Referències

* André Flicher, Les Etats princiers dels Indes néerlandaises, Dreux, 2009
# Magenta (color)

El magenta s'obté barrejant pigments de color roig i de color blau. És un to proper al fúcsia, al rosa i al lila. És el color complementari del verd. El magenta és un color primari substractiu.
El color va ser sintetitzat per primera vegada el 1858 pel químic francès François-Emmanuel Verguin (1814 - 64) que va oxidar anilina amb clorur d'estany (IV) al seu laboratori a Saint-Maurice-l'Exil. En honor de la victòria dels aliats francopiemontesos sobre l'exèrcit austríac en la batalla de Magenta del 4 de juny 1859, Verguin va donar el nom de la ciutat de Magenta al color nou quan va depositar-ne la patent. El 1859 Verguin va vendre la patent als tintorers de Lió, els germans Renard, que van rebatejar-lo fucsina «per la seva semblança al color de les flors de fúcsia». Per la seva inestabilitat, el pigment avui no s'utilitza massa, però el nom de magenta va quedar.
Una mostra del color magenta:

## Referències

* ↑ «Magènta - Significato ed etimologia - Vocabolario» (en italià). [Consulta: 24 febrer 2025].
* ↑ Tucker, Spencer. Battles That Changed History (en anglès). ABC-CLIO, 2010, p. 332. ISBN 1598844296.
* ↑ «magenta - Etimologia, origine e significato | etymonline». [Consulta: 27 gener 2025].
* ↑ Nebbia, Giorgio. «L'anilina e i suoi colori». A: La chimica in Italia (en italià). Brescia: Museo de la instustria i del lavoro, p. 3.
* ↑ Abelshauser, Werner. Die BASF: eine Unternehmensgeschichte (en alemany). Múnic: Ed. C.H.Beck, 2002, p. 24. ISBN 9783406495267.
* ↑ «Une fabrique de couleurs à Lyon au 19e siècle. Une Fabrique de l'innovation: la saga des colorants à Lyon au 19e siècle» (en francès). Point d'actu. Biblioteca municipal de Lió. Arxivat de l'original el 2014-10-12. [Consulta: 8 octubre 2014].

## Vegeu també

* Llista de colors
# Districte d'Alès

El Districte d'Alès és un dels tres districtes del departament francès del Gard, a la regió d'Occitània. Té 12 cantons i 101 municipis i el cap és la sotsprefectura d'Alès.

## Cantons

* cantó d'Alès-Nord-Est
* cantó d'Alès-Ouest
* cantó d'Alès-Sud-Est
* cantó d'Andusa
* cantó de Barjac
* cantó de Bessèges
* cantó de Ginolhac
* cantó de La Grand Comba
* cantó de Ledinhan
* cantó de Sant Ambruèis
* cantó de Sant Joan del Gard
* cantó de Vesenòbre

## Vegeu també

* Llista de monuments del districte d'Alès
# New Hartford (Iowa)

New Hartford és una població dels Estats Units a l'estat d'Iowa. Segons el cens del 2000 tenia 659 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, New Hartford tenia 659 habitants, 270 habitatges, i 196 famílies. La densitat de població era de 498,9 habitants/km².
Dels 270 habitatges en un 30,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 58,5% hi vivien parelles casades, en un 8,5% dones solteres, i en un 27,4% no eren unitats familiars. En el 22,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 10,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,44 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,87.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,5% tenia menys de 18 anys, un 9% entre 18 i 24, un 26,3% entre 25 i 44, un 27,6% de 45 a 60 i un 13,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 94,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 34.750 $ i la renda mediana per família de 38.816 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.909 $ mentre que les dones 19.485 $. La renda per capita de la població era de 16.771 $. Entorn del 8,2% de les famílies i el 9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- New Hartford». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- New Hartford». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Akron (Alabama)

Akron és una població dels Estats Units a l'estat d'Alabama. Segons el cens del 2007 tenia 436 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Akron tenia 521 habitants, 207 habitatges, i 142 famílies. La densitat de població era de 365,7 habitants per km².
Dels 207 habitatges en un 36,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 34,8% hi vivien parelles casades, en un 30,9% dones solteres, i en un 31,4% no eren unitats familiars. En el 28,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,52 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,15.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 29,4% tenia menys de 18 anys, un 9,8% entre 18 i 24, un 25,3% entre 25 i 44, un 20,9% de 45 a 60 i un 14,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 32 anys. Per cada 100 dones hi havia 81,5 homes. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 68,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 19.875 $ i la renda mediana per família de 21.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 22.396 $ mentre que les dones 18.500 $. La renda per capita de la població era de 10.929 $. Aproximadament el 37,1% de les famílies i el 40,7% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «Annual Estimates of the Population for Incorporated Places in Alabama». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
# Mount Sterling (Iowa)

Mount Sterling és una població dels Estats Units a l'estat d'Iowa. Segons el cens del 2000 tenia 40 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Mount Sterling tenia 40 habitants, 16 habitatges, i 11 famílies. La densitat de població era de 38,6 habitants/km².
Dels 16 habitatges en un 18,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 62,5% hi vivien parelles casades, en un 0% dones solteres, i en un 31,3% no eren unitats familiars. En el 25% dels habitatges hi vivien persones soles el 18,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,5 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 20% tenia menys de 18 anys, un 0% entre 18 i 24, un 32,5% entre 25 i 44, un 35% de 45 a 60 i un 12,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 43 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 128,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 31.250 $ i la renda mediana per família de 34.375 $. Els homes tenien una renda mediana de 27.188 $ mentre que les dones 19.375 $. La renda per capita de la població era de 10.072 $. Cap de les famílies i el 3,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Mount Sterling». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Mount Sterling». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Ledegem

Ledegem és un municipi belga de la província de Flandes Occidental a la regió de Flandes.

## Seccions

| # | Nom | Superfície | Població (1/1/2006) |
| I | Ledegem | 11,16 | 4.018 |
| II | Rollegem-Kapelle | 4,83 | 1.471 |
| III | Sint-Eloois-Winkel | 8,76 | 3.754 |

## Localització

* a. Lendelede
* b. Heule (Kortrijk)
* c. Gullegem (Wevelgem)
* d. Moorsele
* e. Dadizele (Moorslede)
* f. Moorslede
* g. Rumbeke,(Roeselare)
* h. Oekene (Roeselare)
* i. Izegem
# Mount Auburn (Iowa)

Mount Auburn és una població dels Estats Units a l'estat d'Iowa. Segons el cens del 2000 tenia 160 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Mount Auburn tenia 160 habitants, 62 habitatges, i 46 famílies. La densitat de població era de 228,8 habitants/km².
Dels 62 habitatges en un 32,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 67,7% hi vivien parelles casades, en un 3,2% dones solteres, i en un 25,8% no eren unitats familiars. En el 21% dels habitatges hi vivien persones soles el 12,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,58 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,04.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,4% tenia menys de 18 anys, un 6,3% entre 18 i 24, un 28,8% entre 25 i 44, un 21,3% de 45 a 60 i un 19,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 98,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 39.250 $ i la renda mediana per família de 41.786 $. Els homes tenien una renda mediana de 27.083 $ mentre que les dones 22.917 $. La renda per capita de la població era de 15.909 $. Cap de les famílies estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Mount Auburn». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Mount Auburn». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Lluís Bertran i Bertran

Lluís Bertran i Bertran (Gironella, 4 de febrer de 1930 - 31 d'agost de 2014) fou un polític català, alcalde de la vila de Gironella entre 1987 i 2003 i diputat al Parlament de Catalunya per CDC.
Durant la seva joventut, va formar part del moviment escolta Minyons de Sant Jordi de Catalunya. Es va formar en comerç i delineació, i va ser molt actiu en la vida associativa del poble. L'any 1966 va formar una junta per recuperar la Festa de l'Arbre i fou un dels fundadors de l'entitat Automòbil Club Escuderia Gironella, de la qual va ser president del 1969 al 1987. Casat i amb dos fills, en l'àmbit polític, va fer vida primer a l'Assemblea de Catalunya, i després com a militant de Convergència Democràtica de Catalunya (CDC) va ser membre del Comitè Executiu Local de Gironella i del Berguedà. Va accedir a l'alcaldia gironellenca als comicis municipals de l'any 1987 per CiU i va ser batlle durant quatre mandats consecutius, sempre amb majoria absoluta, fins al 2003. Com a alcalde, va ser promotor també de les Jornades Internacionals de la Llengua i la Cultura Catalanes a Gironella. També va exercir com a conseller comarcal del Berguedà i fou diputat al Parlament de Catalunya en la IV Legislatura, entre 1992 i 1995.
Va morir als 84 anys, d'una malaltia irreversible, en un hospital de Barcelona.

## Referències

* ↑ «Mor l'exalcalde de Gironella Lluís Bertran i Bertran». Nació Berguedà, 06-09-2014.
* ↑ «Mor Lluís Bertran, alcalde de Gironella del 1987 al 2003». Aquí Berguedà, 06-09-2014 [Consulta: 4 juliol 2017].
* ↑ Catalunya, Parlament de. «IV legislatura». [Consulta: 4 juliol 2017].
* ↑ Clotet, Dolors «Gironella perd Lluís Bertran, l'alcalde que va transformar el poble durant setze anys». Regió 7, 07-09-2014.