OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Kamrar

Kamrar és una població dels Estats Units a l'estat d'Iowa. Segons el cens del 2000, tenia 229 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Kamrar tenia 229 habitants, 91 habitatges, i 66 famílies. La densitat de població era de 106,5 habitants/km².
Dels 91 habitatges en un 34,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 56% hi vivien parelles casades, en un 12,1% dones solteres, i en un 26,4% no eren unitats familiars. En el 24,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 13,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,52 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,93.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 26,2% tenia menys de 18 anys, un 7,4% entre 18 i 24, un 29,7% entre 25 i 44, un 18,8% de 45 a 60 i un 17,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 37 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 108,6 homes.
La renda mediana per habitatge era de 37.188 $ i la renda mediana per família de 41.071 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.500 $ mentre que les dones 21.964 $. La renda per capita de la població era de 15.892 $. Entorn del 3% de les famílies i el 3,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Kamrar». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Kamrar». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Mount Carmel (Illinois)

Mount Carmel és una població dels Estats Units a l'estat d'Illinois. Segons el cens del tenia 7.982 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Mount Carmel tenia 7.982 habitants, 3.302 habitatges, i 2.146 famílies. La densitat de població era de 667,1 habitants/km².
Dels 3.302 habitatges en un 29,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 51,2% hi vivien parelles casades, en un 10,5% dones solteres, i en un 35% no eren unitats familiars. En el 30,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 15,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,37 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,95.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 23,6% tenia menys de 18 anys, un 9,8% entre 18 i 24, un 25,7% entre 25 i 44, un 21,8% de 45 a 60 i un 19,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 88,4 homes.
La renda mediana per habitatge era de 31.715 $ i la renda mediana per família de 39.882 $. Els homes tenien una renda mediana de 30.815 $ mentre que les dones 17.129 $. La renda per capita de la població era de 16.391 $. Aproximadament el 10,2% de les famílies i el 15,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Mount Carmel». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 4 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Mount Carmel». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Sillery

Els Sillery foren un família francesa que donà molts magistrats il·lustres a la seva pàtria. Pretenien tenir el seu origen de l'època de les Croades; però, en realitat el primer individu conegut de la família és Jean Brulart, que fou president del Parlament de París a principis del segle xvi. Tingué per fill en Nadal Brulart, baró de Crosne, que fou fiscal general a París, i del qual en descendeixen els Brulart de Dijon, tres dels quals foren successivament presidents del Parlament de Borgonya. Un altre fill de Nadal, Pere, fou conseller del rei i president de la Sala d'instrucció dels affers criminals de París. Casà amb Ambrosia Regnault, que li portà amb dot les terres de Sillery, nom que en el successiu adoptà la família.
D'aquest matrimoni naixeren molts fills, quasi tots els quals ocuparen càrrecs d'importància, però el principal fou Nicolau Brulart, marquès de Sillery, (Sillery, 1544 - 1 d'octubre de 1624). Conseller del Parlament de París el 1573, les seves grans dots i intel·ligència feren que se li confiessin missions diplomàtiques d'importància. Així, el 1585, Enric III l'envià a conferenciar amb el rei de Navarra, i aquest, ja llavors rei de França amb el nom d'Enric IV, li confià missions a Suïssa (1589 i 1595), les negociacions de la pau de Vervins (1598) i les molt delicades pel divorci amb Margarida de Valois (reina de França) i les que seguiren per les noces amb Maria de Mèdici. El 1604 ocupant ja un dels més alts càrrecs en la magistratura, fou nomenat guarda-segells i, finalment, canceller de França. Durant la regència de Maria de Mèdici es posà en desacord amb Concini que acabà per fer-lo destituir; però a la mort d'aquell fou cridat de bell nou al consell, i el 1624 caigué definitivament en desgràcia, degut als esforços de Richelieu i de La Vieuville, retirant-se llavors a les seves possessions de Sillery, on morí al cap de poc, ja octogenari.
El seu germà Nadal Brulat de Sillery (1577-1640 fou comanador de l'Orde de Malta i ambaixador a Espanya i a Roma, però després es retirà del món i abraçà la vida religiosa sota la direcció de Sant Vicenç de Paül, que pronuncià la seva oració fúnebre, consagrant la seva immensa fortuna a les obres de caritat.
Pere Brulart, marquès de Puisieux, fill del canceller, fou secretari d'Estat i el fundador de la branca dels Puisieux.
Fabià Brulart de Sillery (1655-1714), besnet del canceller, fou bisbe d'Avranches i de Soissons i individu de l'Acadèmia Francesa.
L'últim individu notable d'aquesta família fou Carles Aleix Brulart, comte de Genlis i marquès de Sillery (París, 20 de gener de 1737 - 31 d'octubre de 1793) començà la seva carrera a l'armada, després fou capità de les guàrdies del duc de Chartres, el futur Felip Igualtat, formà part de l'Assemblea Constituent i de la Convenció Nacional i figurà entre els girondins, sent guillotinat amb 21 d'ells.

## Galeria dels Sillery

* Escut de Sillery
* Nicolau Brulart de Sillery
* Blassó de Nicolau Brulart
* Fabià Brulart de Sillery
* Lluís Brulart de Sillery

## Bibliografia

* Enciclopèdia Espasa Volum núm. 56, pàg. 323-24 ISBN 84-239-4556-1
# Estació de la Garriga

Mapa sinòptic línia R3 :
La Garriga és una estació de ferrocarril propietat d'Adif situada a la població de la Garriga a la comarca del Vallès Oriental. L'estació es troba a la línia Barcelona-Ripoll per on circulen trens de la línia R3 de Rodalies de Catalunya operada per Renfe Operadora. Aquesta estació de l'antiga línia de Barcelona a Sant Joan de les Abadesses (actualment el tram Ripoll - Sant Joan és una via verda) va entrar en servei l'any 1875 quan es va obrir el tram entre estació de Granollers i Vic. L'estació és capçalera i final d'alguns serveis de la línia, i alguns dels trens que paren són Regionals cadenciats amb destinació Ripoll, Ribes de Freser o la Tor de Querol. Des de novembre de 2015, l'estació de la Garriga ja no disposa de venedor de bitllets i només funciona amb màquines d'autovenda, tot i l'oposició mostrada per l'ajuntament de la Garriga, els seus habitants i el col·lectiu de defensa de la línia R3 Perquè no ens fotin el tren.
L'any 2016 va registrar l'entrada de 336.000 passatgers.

## Serveis ferroviaris

Rodalia de Barcelona :
| Procedència/Destinació | < | Línia | > | Procedència/Destinació |
| L'Hospitalet de Llobregat | Les Franqueses del Vallès | | Figaró | terminal Vic |
| L'Hospitalet de Llobregat | Granollers-Canovelles | | Centelles | Ripoll Ribes de Freser Puigcerdà La Tor de Querol¹ |
¹ En aquesta estació paren els regionals cadenciats direcció Ripoll / Ribes de Freser / Puigcerdà / La Tor de Querol.

## Galeria d'imatges

* Edifici de l'estació
* Unitat Civia a l'estació
* Refugi antiaeri al costat de l'estació

## Referències

* 1 2 «L'Hospitalet de Llobregat - Puigcerdà per Vic». Rodalies de Catalunya. Generalitat de Catalunya. [Consulta: 30 juliol 2018].
* ↑ «Eliminar el venedor de bitllets, l'enèsim menyspreu a la R3». Diari Ara, 12-11-2015.
* ↑ «Concentració per mantenir la taquilla a l'estació de tren». Ajuntament de la Garriga, 12-11-2016.
* ↑ «Anuari estadístic DPTOP 2016. Transport per ferrocarril». Departament de Territori i Sostenibilitat. Arxivat de l'original el 2018-05-04. [Consulta: 9 setembre 2018].

## Vegeu també

* Llista d'estacions d'Adif a Catalunya
* Xarxa ferroviària de Catalunya
* Refugi antiaeri de la Garriga
# Ionia (Iowa)

Ionia és una població dels Estats Units a l'estat d'Iowa. Segons el cens del 2000 tenia 277 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Ionia tenia 277 habitants, 115 habitatges, i 73 famílies. La densitat de població era de 191 habitants/km².
Dels 115 habitatges en un 31,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 57,4% hi vivien parelles casades, en un 3,5% dones solteres, i en un 36,5% no eren unitats familiars. En el 32,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 16,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,41 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,12.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,6% tenia menys de 18 anys, un 7,2% entre 18 i 24, un 29,2% entre 25 i 44, un 22% de 45 a 60 i un 15,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 104 homes.
La renda mediana per habitatge era de 35.357 $ i la renda mediana per família de 40.625 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.750 $ mentre que les dones 21.250 $. La renda per capita de la població era de 17.355 $. Cap de les famílies estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Ionia». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Ionia». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Naples (Illinois)

Naples és una població dels Estats Units a l'estat d'Illinois. Segons el cens del 2000 tenia 134 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Naples tenia 134 habitants, 45 habitatges, i 32 famílies. La densitat de població era de 86,2 habitants/km².
Dels 45 habitatges en un 51,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 46,7% hi vivien parelles casades, en un 17,8% dones solteres, i en un 26,7% no eren unitats familiars. En el 17,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 4,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,98 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,27.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 34,3% tenia menys de 18 anys, un 10,4% entre 18 i 24, un 33,6% entre 25 i 44, un 19,4% de 45 a 60 i un 2,2% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 30 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 104,7 homes.
La renda mediana per habitatge era de 27.083 $ i la renda mediana per família de 26.667 $. Els homes tenien una renda mediana de 42.500 $ mentre que les dones 19.500 $. La renda per capita de la població era de 10.719 $. Aproximadament el 26,7% de les famílies i el 29,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Naples». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 4 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Naples». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Silurichthys marmoratus

Silurichthys marmoratus és una espècie de peix de la família dels silúrids i de l'ordre dels siluriformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 10,4 cm de longitud total.
* Nombre de vèrtebres: 48-52.

## Hàbitat

És un peix d'aigua dolça i de clima tropical.

## Distribució geogràfica

Es troba a Àsia: nord i oest de Borneo (Sarawak, Brunei i Kalimantan Barat).

## Referències

* ↑ uBio (anglès)
* ↑ Bleeker P., 1856. Verslag van eenige verzamelingen van zee- en zoetwatervisschen van het eiland Banka. Natuurkd. Tijdschr. Neder. Indië v. 11. 415-420.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ Ng, H. H. i P. K. L. Ng, 1998: A revision of the South-east Asian catfish genus Silurichthys. Journal of Fish Biology v. 52 (núm. 2): 291-333.
* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Kottelat, M. i E. Widjanarti, 2005. The fishes of Danau Sentarum National Park and the Kapuas Lakes area, Kalimantan Barat, Indonesia. Raffles Bull. Zool. Supplement (13):139-173.

## Bibliografia

* Divisió de Peixos de l'Smithsonian Institution. Base de dades de la col·lecció de peixos del Museu Nacional d'Història Natural (en anglès). Smithsonian Institution, 2001.
* Burgess, W. E. An Atlas of Freshwater and Marine Catfishes: A Preliminary Survey of the Siluriformes (en anglès). TFH Publications, 1989. ISBN 9780866221313.
* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Ferraris, C. J. «Checklist of catfishes, recent and fossil (Osteichthyes: Siluriformes), and catalogue of siluriform primary types» (en anglès). Zootaxa, 1.418, 1, 2007, pàg. 1-628. DOI: 10.11646/zootaxa.1418.1.1.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Ramon Carbó-Dorca i Carré

Ramon Carbó-Dorca i Carré (Girona, 19 d'octubre de 1940) és un enginyer químic català. El 1964 es llicencià en enginyeria química a l'Institut Químic de Sarrià, on es doctorà el 1968, i el 1970 en ciències químiques a la Universitat de Barcelona, on es doctorà el 1974. Va fer estades de postgrau a la Universitat d'Alberta a Edmonton.
Incorporat a l'Estudi General de Girona el 1986, des de 1991 va treballar com a catedràtic de química física de la Facultat de Ciències de la Universitat de Girona, i va ser director de l'Institut de Química Computacional.
És membre del Grup de Química Teòrica de Catalunya (del que en fou cofundador el 1985), de la Real Sociedad Española de Química y Física, de la Societat Catalana de Ciències i de l'American Chemical Society, entre d'altres. El 1993 va rebre la Medalla Narcís Monturiol al mèrit científic de la Generalitat de Catalunya per la seva tasca docent i investigadora en el camp de la química computacional en el vessant de la química quàntica.
Des de 2010 és professor emèrit de la Universitat de Girona.

## Obres

* El Origen de la Vida (1975) Editorial Salvat. Barcelona.
* Introducción a la Teoría de Matrices (1976) Colección Exhedra. Editorial Alhambra. Madrid.
* A General SCF Theory. Lecture Notes in Chemistry (vol. 5), 1978 Editorial Springer Verlag.
* Current Aspects of Quantum Chemistry (1982) Editorial Elsevier. Amsterdam.
* Álgebra Matricial y Lineal. Serie Schaum (1987) Editorial Mac Graw-Hill.
* Quantum Chemistry: Basic Aspects, Actual Trends (1989) Editorial Elsevier. Amsterdam. 1989 E
* Molecular Similarity and Reactivity: From Quantum Chemical to Phenomenological Approaches (1995) Kluwer Academic Publishers. Amsterdam.
* Advances in Molecular Similarity. Vo. 1 (1996) JAI Press London
* Ciència i pensament: què és la ciència? (2000) Col·lecció d'humanitats Volum 9. Ed: Servei de Publicacions de la Universitat de Girona
* Origen i destí de l'home (2001) Col·lecció d'humanitats Volum 13. Ed: Servei de Publicacions de la Universitat de Girona.
* ¿Por qué las cosas son así y no de otra manera? (2001) Servicio Publicaciones de la Universidad de Oviedo. Ed:Servicio de publicaciones Universidad de Oviedo (2001) 1-225

## Referències

* ↑ «Ramòn Carbó i la semblança molecular quàntica». Revista de Girona, març-abril 1994, pàg. 64-69.

## Enllaços externs

* Currículum Arxivat 2010-10-02 a Wayback Machine.
* Entrevista a Ramón Carbó a la Revista de Girona (1994)
# Jordi Casassas i Ymbert

Jordi Casassas i Ymbert (Barcelona, 1948) és un historiador i catedràtic català. Va ser president de l'Ateneu Barcelonès. des de l'abril de 2014 fins al març de 2021.
Doctorat en història contemporània el 1977 amb la tesi Jaume Bofill (1878-1933). L'adscripció social i l'evolució política, ocupa la càtedra de la mateixa matèria a la Universitat de Barcelona des de 1990. Considerat un intel·lectual d'ideologia catalanista, va ser codirector del Diccionari d'historiografia catalana i de la «Biblioteca dels Clàssics del Nacionalisme Català». Per la seva obra El temps de la nació. Estudis sobre el problema polític de les identitats va rebre el Premi Ramon Trias Fargas 2004. També és autor, entre altres obres, de La voluntat i la quimera. El noucentisme català entre la renaixença i el marxisme (2017), La nació dels catalans: el difícil procés històric de la nacionalització de Catalunya (2014), Les identitats a la Catalunya contemporània i La fàbrica de les idees. Política i cultura a la Catalunya del segle XX (2009), El futur del catalanisme (1997), Intel·lectuals, professionals i polítics a la Catalunya contemporània (1850-1920) (1989) i La dictadura de Primo de Rivera (1923-1930) (1983).
És també director de la revista Cercles. Revista d'Història Cultural; és portaveu del Grup d'Estudis d'Història Cultural i dels Intel·lectuals (GEHCI) vinculat a la Universitat de Barcelona des de 1989. Forma part, com a membre numerari, de l'Institut d'Estudis Catalans.
Com a soci de l'Ateneu Barcelonès havia estat vocal entre els anys 1987-1991; el 2014 va ser elegit president de la institució sobre la qual té escrits dos llibres: Història de l'Ateneu Barcelonès. Dels orígens als nostres dies (1986) i Ateneu i Barcelona. Un segle i mig d'acció cultural (2006). El seu nomenament rellevà Francesc Cabana, dins d'una candidatura que va ser qualificada com a «sobiranista», enfront de l'encapçalada per l'economista Josep Maria Carreras. El març del 2017 revalidà la presidència en unes eleccions on també hi competien Bernat Dedéu i Genís Roca.

## Referències

* 1 2 José Ángel Montañés «"L'Ateneu ha de tenir un paper actiu en el procés pel dret a decidir"». El País, 02-04-2014 [Consulta: 22 maig 2014].
* ↑ «Jordi Casassas presidirá un Ateneu más soberanista». El Periódico de Catalunya, 25-03-2014 [Consulta: 22 març 2014].
* ↑ «El historiador Jordi Casassas presidirá el Ateneu Barcelonés». El País, 25-03-2014 [Consulta: 22 març 2014].
* ↑ «Jordi Casassas». Universitat de Barcelona. [Consulta: 22 març 2014].
* ↑ «Ressenya de Jordi Casassas Ymbert». www.ateneubcn.org, 2014. [Consulta: 15 novembre 2014].
* ↑ Juanico, Núria «Jordi Casassas revalida la presidència al capdavant de l'Ateneu Barcelonès». Ara.cat.
# Isabella Acres

Isabella Acres (Atlanta, Georgia, 21 de febrer de 2001) és una actriu infantil estatunidenca, que interpretà Rose a Better Off Ted, i que va descobrir que li agradava actuar en els teatres de nens Applause for Kids. Després va anar a viure a Los Angeles.

## Televisió

Acres és més coneguda pel seu paper actual com Rose a Better Off Ted, la filla de set anys de Ted Jay Harrington que sovint és la persona més madura a casa seva i lloc de treball. La primera temporada acabava l'agost de 2009, amb una segona part pel gener de 2010.
Acres també va aparèixer a un episodi de Monk el 2007, i en episodis de The Mentalist on interpreta la filla de Patrick Jane Simon Baker i al show de televisió Hannah Montana. Acres va ser nominada per a la Millor Actuació en una Sèrie TV, als premis Young Artist 2009 per a la seva actuació a The Mentalist.
| Any | Televisió | Paper | Episodi/Notes |
| 2007 | Monk | Other Child | "Mr. Monk and the Man Who Shot Santa Claus" |
| 2008 | The Mentalist | La filla de Jane | "Redwood" |
| 2008 | Hannah Montana | noieta | "Killing Me Softly with His Height" |
| 2009 | Phineas and Ferb | Katie | "Bubble Boys" |
| 2009 | Phineas and Ferb | Katie | "Isabella and the Temple of Sap" |
| 2009 | Phineas and Ferb | Katie | "Thaddeus and Thor" |
| 2009 | Phineas and Ferb | Katie | "De Plane! De Plane!" |
| 2009-2010 | Better Off Ted | Rose Crisp | |

## Cinema

Isabella Acres va posar la seva veu a Horton Hears A Who! per a veus addicionals.
| Any | Pel·lícula | Paper | Notes |
| 2007 | 30 Days of Night | Petita Noia Vampir | |
| 2007 | Fred Claus | Noia | |
| 2007 | Life with Fiona | Noia Que Balla | |
| 2008 | Horton Hears A Who! | veus addicionals | |
| 2008 | The Women | veus addicionals | |
| 2008 | Four Christmases | veus addicionals | |
| 2009 | Cloudy with a Chance of Meatballs | veus addicionals | |
| 2009 | Scooby-Doo! The Mystery Begins | veus addicionals | |
| 2010 | The Future | Gabriella | postproducció |

## Referències

* ↑ ISABELLA ACRES Rose on ABC's "Better Off Ted" ABC Medianet
* ↑ Kath. «Exclusive Interview: Jay Harrington talks PRIVATE PRACTICE» (en anglès americà), 08-01-2009. [Consulta: 6 octubre 2024].
* ↑ novalisk. «Exclusive: Isabella Acres from BETTER OFF TED – reason #1591 to watch this show!» (en anglès americà), 01-04-2009. [Consulta: 6 octubre 2024].
* ↑ Kimball, Trevor. «ABC Renews Castle, Better Off Ted, and Scrubs!» (en anglès americà), 16-05-2009. [Consulta: 6 octubre 2024].
# Torre Berdeleta

La Torre Berdeleta és una obra del municipi de Cassà de la Selva (Gironès) inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.

## Descripció

Es tracta d'una masia catalana de construcció tradicional amb murs de pedra i estructurada en tres crugies. Planta rectangular i coberta de teula a dues vessants amb embigats de fusta. La façana no presenta una composició formal de conjunt notable però si elements singulars molt remarcables. Així, com a element més primitiu, la porta gòtica amb llinda horitzontal de fusta i una petita finestra al primer pis del mateix estil,però amb llinda de pedra. La finestra central del primer pis és del segle xvi, d'estil renaixentista, amb rapissa emmotllurada. Té un guardapols amb arrencaments esculpit. Es conserva e rellotge de sol del primer pis.

## Història

Actualment l'edifici és desocupat. S'utilitza únicament com a magatzem agrícola. Al costat s'ha construït un nou edifici que serveix de residència dels masovers de la propietat.

## Referències

* 1 2 «Torre Berdeleta». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 24 desembre 2015].