OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Midway (Geòrgia)

Midway és una població dels Estats Units a l'estat de Geòrgia. Segons el cens del 2000 tenia 1.100 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Midway tenia 1.100 habitants, 331 habitatges, i 241 famílies. La densitat de població era de 76,4 habitants/km².
Dels 331 habitatges en un 38,4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 51,1% hi vivien parelles casades, en un 16,3% dones solteres, i en un 26,9% no eren unitats familiars. En el 20,8% dels habitatges hi vivien persones soles el 6,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,81 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,21.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,7% tenia menys de 18 anys, un 7,2% entre 18 i 24, un 30,7% entre 25 i 44, un 18,8% de 45 a 60 i un 17,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 92,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 29.205 $ i la renda mediana per família de 31.607 $. Els homes tenien una renda mediana de 27.014 $ mentre que les dones 20.313 $. La renda per capita de la població era de 13.078 $. Entorn del 15,2% de les famílies i el 19% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Midway». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 3 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Midway». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# John Fahey

John Fahey (Washington DC, 28 de febrer de 1939 - Salem, 22 de febrer de 2001) John Aloysius Fahey va ser un guitarrista virtuós i compositor estatunidenc.
El seu estil s'ha descrit com a Guitarra Primitiva Americana, estil del que és referent junt a altres músics com Robbie Basho i Leo Kottke. Fahey va explorar al llarg de la seva carrera amb gèneres com el folk, el blues, la música tradicional estatunidenca, els ritmes portuguesos, brasileros i fins i tot música de l'Índia. Va escriure la seva tesi sobre el músic de blues Charley Patton. Va passar la major part dels seus últims anys en la pobresa i amb múltiples problemes de salut, encara que va gaudir de certa popularitat en aquesta etapa com a pintor abstracte. Va morir l'any 2001 a causa de complicacions en una cirurgia de cor. En el 2003, va ser situat en la posició Núm. 35 en la llista dels 100 Millors Guitarristes de Tots els Temps de la revista Rolling Stone.

## Treballs escrits

* Fahey, John. A textual and musicological analysis of the repertoire of Charley Patton. (Thesis (M.A.)--Universidad de California, Los Angeles.), 1966. LCCN 67003863.
* Fahey, John. Charley Patton. Londres: Studio Vista, 1970. LCCN 70548903.
* Fahey, John. How bluegrass music destroyed my life : stories / by John Fahey. Chicago: Drag City Incorporated, 2000. LCCN 99075130.
* Fahey, John. Vampire Vultures / by John Fahey. Chicago: Drag City Incorporated, 2003.

## Referències

* ↑ http://www.allmusic.com/artist/john-fahey-mn0000223054 Biografía.
* ↑ Unterberger, Richie. «John Fahey Biography». Allmusic.
* ↑ Fahey, John. A textual and musicological analysis of the repertoire of Charley Patton (tesi) (en anglès). University of California, 1966.
* ↑ «100 Greatest Guitarists | Rolling Stone Music | Lists», 26-08-2011. Arxivat de l'original el 2011-08-26. [Consulta: 10 maig 2023].
# Morland (Kansas)

Morland és una població dels Estats Units a l'estat de Kansas. Segons el cens del 2000 tenia 164 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Morland tenia 164 habitants, 70 habitatges, i 48 famílies. La densitat de població era de 134,7 habitants/km².
Dels 70 habitatges en un 25,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 62,9% hi vivien parelles casades, en un 5,7% dones solteres, i en un 31,4% no eren unitats familiars. En el 27,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 15,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,34 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,81.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,4% tenia menys de 18 anys, un 3% entre 18 i 24, un 28,7% entre 25 i 44, un 26,2% de 45 a 60 i un 17,7% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 100 homes.
La renda mediana per habitatge era de 32.917 $ i la renda mediana per família de 41.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 17.250 $ mentre que les dones 21.250 $. La renda per capita de la població era de 17.060 $. Entorn del 10,2% de les famílies i l'11,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Morland». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Morland». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Varna (Illinois)

Varna és una vila del Comtat de Marshall, Illinois, els Estats Units. Segons el cens de l'any 2000, la població era de 436 habitants. Forma part de l'àrea metropolitana de Peoria. Inclosa en el codi postal de Varna es troba la propera comunitat de Lake Wildwood.

## Geografia

D'acord amb l'Oficina del Cens dels Estats Units, la vila ocupa una superfície de 0.8 km² en total.

## Demografia

Segons el cens de l'any 2000, hi havia 436 habitants, 177 llars i 138 famílies residint a la vila. La densitat de població era de 580.5 persones per km². Hi havia 190 habitatges amb una densitat mitjana de 253 habitatges/km². La composició racial de la vila era d'un 98,85% de blancs, un 0,23% d'afroamericans, un 0,46% de nadius americans, i un 0,46% de dues o més races (amb barreja de races). Els Hispanoamericans o Latinoamericans de qualsevol raça eren un 0,92% de la població.
Hi havia 177 llars de les quals un 32,2% tenis criatures menors d'edat, el 62,1% eren matrimonis que vivien junts, al 9,6% hi havia una dona sense marit, i el 22,0% era format per grups no familiars. Al 20,3% de totes les llars hi vivia un sol individu i a l'11,3% hi vivia algú de 65 anys o més. La mitjana d'habitants per llar era de 2.45 i la d'habitants en llars de famílies de 2.77.
La població de la vila estava formada per un 23,6% de menors de 18 anys, un 6,7% entre 18 i 24 anys, un 26,1% entre 25 i 44 anys, un 26,4% entre 45 i 64 anys, i un 17,2% de 65 anys o més. L'edat mitjana era de 40 anys. Per cada 100 dones hi havia 94.6 homes. Per cada 100 dones de 18 o més anys, hi havia 92.5 homes.
La mitjana d'ingressos d'una llar a la vila era 32.308 dòlars, i la mitjana d'ingressos d'una família era de 36.591 dòlars. Els homes tenien una mitjana d'ingressos de 37.321 dòlars enfront dels 20.694 de les dones. La renda per capita de la vila era de 15.948 dòlars anuals. Sobre el 3,0% de les famílies i un 8,1% de la població estaven per sota del llindar de pobresa, inclosos un 12,5% dels menors de 18 anys i un 8,6% de persones de 65 anys o més.

## Referències

* ↑ (anglès) "American FactFinder" Arxivat 2012-01-19 a Wayback Machine. United States Census Bureau Retrieved 2008-01-31.
# Simeó

Segons el llibre del Gènesi, Simeó (hebreu: שִׁמְעוֹן בן-יַעֲקֹב, שִׁמְעוֹן בן-יַעֲקֹב‎) va ser el segon dels dotze fills del patriarca Jacob, que el va tenir amb la seva primera esposa Lia, filla de Laban. Els seus descendents formarien l'anomenada Tribu de Simeó del poble d'Israel.
Simeó va néixer a Padan-Aram (Mesopotàmia), durant els anys en què el seu pare Jacob va viure a casa del seu oncle Laban. Jacob va prosperar mentre vivia a casa de Laban, el seu oncle, i aviat van sorgir les enveges que van enemistar les famílies de Laban i de Jacob. Jacob va decidir de marxar cap a Canaan.
Quan Simeó comptava tretze anys, el príncep hivita Siquem va raptar i violar la seva germana Dina. A continuació, el pare de Siquem anà a trobar Jacob i li demanà la mà de la filla per al jove príncep així com va oferir les seves filles als fills de Jacob, a fi d'unir-se en un sol poble.
Els israelites els van dir que no podien donar les seves dones a persones incircumcises. Així, tota la població es circumcidà. Dos dies més tard, però, Simeó i Leví, van entrar a la ciutat on els seus habitants encara eren convalescents i dolorits. Van matar tots els homes, van saquejar la ciutat i es van apropiar dels seus ramats i de les seves dones i fills (segons el Llibre de Jasher, Simeó es casaria amb una d'aquestes noies segrestades, de nom Bona). Tot seguit, tota la família de Jacob va abandonar aquell lloc per evitar el conflicte, no sense el retret de Jacob a Leví i Simeó per la matança que havien fet.
La família va traslladar-se per fi a Hebron, on Simeó va conèixer el seu avi Isaac. Anys més tard, Isaac va morir i el van enterrar a la Cova de Macpelà.
Un dia, juntament amb els seus germans envejosos de Josep, el van vendre a un mercader d'esclaus ismaelita que anava a Egipte i van dir al seu pare que havia estat mort per una fera. Quan arribaren temps de sequera, baixà amb els seus germans a Egipte per comprar aliments. Allà es toparen amb el regent del país, que va retenir Simeó fins que els altres germans no portessin a Egipte el germà més petit, Benjamí, que s'havia quedat a Canaan fent costat al seu pare. Quan van tornar amb el germà petit, el regent els va confessar que en realitat ell era el seu germà Josep, i els va perdonar a tots. Aleshores la família s'instal·là a Egipte.
Simeó es va casar amb l'esclava Bona, segons algunes fonts jueves, o amb una cananea, segons altres teories rabíniques, i va tenir sis fills:
* Jemuel o Nemuel
* Jamín
* Ohad
* Jaquín o Jarib
* Sóhar o Zèrah
* Xaül, pare de:
** Xal·lum
** Mibsam
** Mixmà, pare de:
*** Hammuel
*** Zacur
*** Ximí, que va tenir setze fills i setze filles. Els seus descendents vivien a les ciutats de Beerxeba, Moladà, Hassar-Xual, Bilhà, Èssem, Tolad, Betuel, Hormà, Siclag, Betammarcabot, Hassar-Sussim, Betbirí, Xaaraim, Etam, Enrimmon, Toquen, Aixan i altres pobles del seu entorn.
Simeó va morir a l'edat de 120 anys, segons moltes versions jueves, tres anys abans de la mort del seu germà gran Rubèn.

## Referències

* ↑ Gènesi. 39:33
* ↑ Gènesi. 34:1-9
* ↑ Gènesi. 34:25-30
* ↑ Gènesi. 42:24; 43:23
* ↑ Gènesi. 46:10

## Vegeu també

* Tribu de Simeó
# Gardere

Gardere és una població dels Estats Units a l'estat de Louisiana. Segons el cens del 2000 tenia 8.992 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Gardere tenia 8.992 habitants, 3.216 habitatges, i 2.010 famílies. La densitat de població era de 1.039,5 habitants/km².
Dels 3.216 habitatges en un 43,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 29,7% hi vivien parelles casades, en un 26,9% dones solteres, i en un 37,5% no eren unitats familiars. En el 21,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 0,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,79 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,34.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 33,7% tenia menys de 18 anys, un 20% entre 18 i 24, un 34,8% entre 25 i 44, un 10,3% de 45 a 60 i un 1,3% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 24 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 89,9 homes.
La renda mediana per habitatge era de 26.223 $ i la renda mediana per família de 27.550 $. Els homes tenien una renda mediana de 27.219 $ mentre que les dones 20.735 $. La renda per capita de la població era d'11.448 $. Entorn del 22,7% de les famílies i el 27,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Gardere». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Gardere». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Metter

Metter és una població dels Estats Units a l'estat de Geòrgia. Segons el cens del 2000 tenia 3.879 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Metter tenia 3.879 habitants, 1.371 habitatges, i 919 famílies. La densitat de població era de 204,6 habitants/km².
Dels 1.371 habitatges en un 31,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 44% hi vivien parelles casades, en un 19,5% dones solteres, i en un 32,9% no eren unitats familiars. En el 29,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 15,2% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,58 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,16.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 25,5% tenia menys de 18 anys, un 9,3% entre 18 i 24, un 22,9% entre 25 i 44, un 22,3% de 45 a 60 i un 20,1% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 38 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 84,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 21.288 $ i la renda mediana per família de 28.073 $. Els homes tenien una renda mediana de 24.935 $ mentre que les dones 18.311 $. La renda per capita de la població era de 14.308 $. Entorn del 26,5% de les famílies i el 33,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Metter». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 3 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Metter». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Ielena Milàixina

Ielena Milàixina (rus: Елена Милашина) (Dalnegorsk, 1977), nom complet amb patronímic Ielena Valérievna Milaixina, rus: Елена Валерьевна Милашина, és una periodista d'investigació russa que treballa al Nóvaia Gazeta. Milàixina continua algunes investigacions iniciades per la seva col·lega Anna Politkóvskaia, que va ser assassinada el 2006.
El 2009 va rebre el Premi Human Rights Watch en reconeixement del seu activisme i les seves investigacions sobre el Caucas del Nord. El 2013 va rebre el Premi Internacional Dona Coratge, atorgat pel Departament d'Estat dels Estats Units.

## Referències

* ↑ «Elena Milashina, Russia» (en anglès). Human Rights Watch, 08-08-2011.
* ↑ «Investigative journalist brutally beaten in Russia» (en anglès). [Consulta: 6 juliol 2018].
# Jardins del Turó del Putxet

Els Jardins del Turó del Putxet es troben al turó del mateix nom, al barri d'el Putxet i el Farró de Barcelona. És considerat un dels set turons de Barcelona, xifra presa per imitació dels set turons de Roma.

## Història

Antigament es trobava en aquest indret una capella del segle xvii. La zona es va començar a poblar cap al 1870, amb la construcció de diverses torres d'estiueig per a la burgesia barcelonina. Els terrenys dels jardins pertanyien a una antiga finca anomenada Torre Espanya, pertanyent a la família Morató. El 1917 la zona fou inclosa en un pla de preservació de zones verdes, tot i que fins al 1970 no es va formalitzar la constitució d'un parc públic de gairebé 4 hectàrees amb un projecte de l'arquitecte Joaquim Casamor. El 2011 es va ampliar el parc amb una nova àrea d'1,2 hectàrees, a càrrec de Patrizia Falcone.

## Descripció

Els jardins compten amb un mirador, un observatori geodèsic i una estació meteorològica al cim del turó, així com una zona de pícnic, una àrea de jocs infantils, una àrea per a gossos, pistes de petanca, taules de ping-pong i serveis públics. Els camins són de macadam, rodejats d'una exuberant vegetació, preferentment de tipus mediterrani.

## Vegeu també

* Parcs i jardins de Barcelona

## Referències

* ↑ «El Putxet (Barcelona)». Oficina d'Onomàstica. Institut d'Estudis Catalans, 22-06-2009.
* ↑ Amores, Marcos. «Els turons barcelonins: quants són? Quin és el més alt? I el més baix?». betevé, 04-12-2022.
* ↑ Tort, Maria Josep «Els jardins del Turó del Putxet». El Jardí, 28-11-2015.
# Y basca

LAV Y Basca :
La Y basca (en èuscar Euskal Y) és el nom amb què es denomina, per la forma del traçat sobre el mapa, la línia ferroviària d'alta velocitat Vitòria - Bilbao - Sant Sebastià / Frontera francesa, que unirà les tres capitals d'Euskadi amb Madrid i l'Estat francès.
La línia tindrà 175 km, dels quals 157 seran en via doble i 37 en via única. Tindrà 23 túnels i 44 viaductes. La Y Basca tingué un pressupost inicial de 4.178 milions d'euros, esdevenint així l'obra més costosa de la història del País Basc. Es preveia que la connexió Vitòria-Bilbao estigués enllestida el 2013 i el ramal guipuscoà el 2016.
El model de l'alta velocitat al País Basc no és diferent del de la resta de l'Estat espanyol, però sí que ho és la complexitat de l'obra per l'orografia. De fet, set de cada deu quilòmetres del traçat són ponts o viaductes, amb l'impacte sobre l'entorn que això provoca.

## Oposició popular

No obstant el suport de PNB, PSE i PP a l'AHT, diversos grups ecologistes, sindicats, partits polítics i organitzacions locals com Ecologistes en Acció, Batasuna, Aralar, ELA-STV i LAB s'oposen a la construcció d'aquesta línia argumentant que tindrà un cost econòmic, social i mediambiental excessiu.
La de l'alta velocitat és la història de la lluita ecologista més llarga en terres basques. L'oposició es remunta a l'any 1993, amb la creació de la ja dissolta Assemblea contra el TAV, que va participar després en la plataforma AHT Gelditu! Elkarlana, impulsada el 2001.

## Referències

* 1 2 Bosch, Xavi. «Tres dècades de resistència a l'alta velocitat basca». Directa, 13-10-2020. [Consulta: 8 desembre 2020].
# Forest Hill (Louisiana)

Forest Hill és una població dels Estats Units a l'estat de Louisiana. Segons el cens del 2000 tenia 456 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Forest Hill tenia 456 habitants, 167 habitatges, i 125 famílies. La densitat de població era de 55,9 habitants/km².
Dels 167 habitatges en un 35,3% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 65,3% hi vivien parelles casades, en un 7,2% dones solteres, i en un 24,6% no eren unitats familiars. En el 18,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 7,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,73 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,13.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 24,8% tenia menys de 18 anys, un 10,5% entre 18 i 24, un 27,2% entre 25 i 44, un 24,6% de 45 a 60 i un 12,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 101,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 36.667 $ i la renda mediana per família de 42.292 $. Els homes tenien una renda mediana de 27.500 $ mentre que les dones 16.875 $. La renda per capita de la població era de 15.859 $. Entorn del 13% de les famílies i el 15,5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Forest Hill». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 7 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Forest Hill». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Lexington (Geòrgia)

Lexington és una població dels Estats Units a l'estat de Geòrgia. Segons el cens del 2000 tenia 239 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Lexington tenia 239 habitants, 101 habitatges, i 65 famílies. La densitat de població era de 170,9 habitants/km².
Dels 101 habitatges en un 23,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 44,6% hi vivien parelles casades, en un 17,8% dones solteres, i en un 35,6% no eren unitats familiars. En el 28,7% dels habitatges hi vivien persones soles l'11,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,27 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,82.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 19,2% tenia menys de 18 anys, un 10% entre 18 i 24, un 28,5% entre 25 i 44, un 26,8% de 45 a 60 i un 15,5% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 40 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 103,2 homes.
La renda mediana per habitatge era de 41.932 $ i la renda mediana per família de 56.875 $. Els homes tenien una renda mediana de 22.417 $ mentre que les dones 38.056 $. La renda per capita de la població era de 22.513 $. Entorn del 4,1% de les famílies i el 7,9% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Lexington». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 3 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Lexington». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Ifan ab Owen Edwards

Ifan ab Owen Edwards (Tremaran, Llanuwchllyn, Merionethshire, 25 de juliol de 1895- 23 de gener de 1970), fou un acadèmic, escriptor i director de cinema gal·lès, fundador de l'organització Urdd Gobaith Cymru.
Era fill de Sir Owen Morgan Edwards, i estudià gramàtica a Bala i a la Universitat de Gal·les a Aberystwyth. Després de lluitar al Front Occidental durant la Primera Guerra Mundial, continuà els estudis i es graduà en història al Lincoln College de la Universitat d'Oxford, on hi treballà com a mestre i lector de 1920 a 1948, any en què deixà la docència per a centrar-se en les activitats a l'Urdd.
El 1922 va escriure una carta al diari Cymru'r Plant, on proposava la fundació de l'Urdd, i el 1928 va fundar el primer camp recreatiu d'Urdd a Llanuwchllyn, assumint-ne la direcció. Juntament amb J. Ellis Williams va fer el primer film sonor en gal·lès, Y Chwarelwr (El picapedrer). El 1947 fou nomenat cavaller en reconeixement del seu treball amb el jovent, i l'Urdd té un retrat seu pintat per Alfred Janes el 1956. Fou director de Television Wales and the West i va encoratjar la realització de programes de televisió en gal·lès.

## Obres

* A catalogue of Star Chamber proceedings relating to Wales (1929) (ed.)
* Yr Urdd 1922-43 (1943)
* Clych Atgof (1961) (autobiografia)

## Fonts

* Welsh Biography Online