# Torre Vilana

La Torre Vilana és un edifici del barri de Sant Gervasi - la Bonanova de Barcelona, inclòs a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Actualment, acull el Centre Mèdic Teknon.

## Història

Antiga Torre Ferrera, al segle xvii pertanyia als cònjuges Josep Ferrer i Anna Sors. En el seu testament del 1647, aquesta darrera, vídua i sense fills, va nomenar com a hereu el nen Joan Bonaventura de Gualbes i Copons. El 1662, aquest va adquirir en emfiteusi a Josep de Peguera-Vilana i de Boixadors la veïna torre Bellesguard, que llegà en el seu testament del 1711 a la Comunitat de Preveres de l'església dels Sants Just i Pastor després de la mort de la seva dona. Gualbes va morir sense descendència, i la finca passà a mans d'Antoni de Vilana i de Cordelles-Giudice, casat amb Maria Vicenta Bertran i Massana. El 1690, la seva germana Maria de Vilana i de Cordelles-Giudice es va casar amb Pau Ignasi de Dalmases i Ros.
La seva filla Maria Ignàsia de Vilana i Bertran es va casar amb Melcior de Figuerola i de Blanes, coronel de Dragons del regiment de Mèrida. Morta el 1769, la finca va passar a mans del seu fill Vicenç Antoni de Figuerola i de Vilana, que va heretar el títol de baró de Nàquera del seu oncle Josep i el 1800 fou nomenat marquès de Cordelles per Carles IV.
La seva neta Josepa de Figuerola i de Vilana es va casar amb el jurista Miquel Joan de Magarola i de Clariana, que va morir a mitjans de juliol del 1807 i fou succeït pel seu fill Benet de Magarola i de Castellví. Aquest va morir el 1823 a Can Magarola (Canovelles) sense descèndencia i va llegar els seus béns a la seva cosina Manuela de Magarola i d'Ardena, casada amb Felip Ignasi de Miquel i de Blondel, marquès de Blondel de l'Estany de Bellcaire. El litigi iniciat per Josep Maria de Dalmases i de Gomar pel patrimoni vinculat d'Anna Sors, Bertran Joan de Cordelles i Paula Giudice, acabà el 1830 amb una concòrdia entre aquest i Manuela de Magarola i els marmessors de Josepa de Figuerola, per la qual quedava en possessió de diverses finques, entre elles la Torre Vilana i la Casa Cervelló-Giudice al carrer de Montcada.
Josep Maria de Dalmases morí el 1858 i en el seu testament nomenà hereva universal la seva neta Maria Carme de Dalmases i d'Olivart (1842-1920). Com a menor d'edat, estava sota la tutela de la seva mare Dolors d'Olivart i Pinzano, que el 1864 presentà els plànols de parcel·lació de la part més baixa de la finca (l'actual carrer de Vilana), obra de l'arquitecte Joan Soler i Cortina, i anys més tard va vendre la part alta als Escolapis.
L'any 1942, la finca va ser adquirida per la Congregació de Sant Pere ad Vincula, que hi va ubicar el reformatori Asil Duran, en funcionament fins a l'any 1977. El 1990 va ser adquirida per Javier de la Rosa i la seva esposa Mercedes Misol, que el 1991 van emprendre la construcció de l'actual Centre Mèdic Teknon. De l'edifici antic es va conservar la façana principal i els cossos laterals, integrats en l'obra moderna.

## Descripció

El conjunt arquitectònic és immens i, a més de l'edifici residencial, hi ha una gran plaça envoltada de pòrtics i altres edificis, així com annexes dedicats a diferents activitats. La construcció està envoltada de plantacions i sectors enjardinats.

## Vegeu també

* Palau Dalmases
* Palau del Marquès de Monistrol (Barcelona)
* Casa Taxonera
* Casa-fàbrica Josep Aranyó
* Can Pinyol (Sant Boi de Llobregat)
* Can Garcini
* Casa Felip de Miquel
* Dipòsit d'aigües del Rei Martí

## Referències

* 1 2 «Can Vilana». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.
* 1 2 3 4 5 «Sentència núm. 178». Sentencias del Tribunal Supremo en su Sala Primera, 09-06-1871, pàg. 852-869.
* ↑ «José de VILANA-PEGUERA y de BOIXADORS». geneanet. Martín Rodríguez.
* ↑ de Dalmases i Juanet, 2018, p. 87.
* ↑ García Espuche, 2020, p. 228.
* 1 2 Portavella i Isidoro, 2003.
* ↑ García Espuche, 2020, p. 226.
* ↑ Rovira i Gómez, Salvador-J. Rics i poderosos, però no tant: La noblesa a Tarragona i comarca al segle XVIII. Tarragona: Publicacions URV. Cercle d'Estudis Històrics i Socials «Guillem Oliver» del Camp de Tarragona, 2019, p. 93.
* ↑ «Certificat de sepultura de Maria Ignàsia de Figuerola i de Vilana». todocoleccion.net, 03-04-1769.
* ↑ Rovira i Gómez, Salvador-J. Rics i poderosos, però no tant: La noblesa a Tarragona i comarca al segle XVIII. Tarragona: Publicacions URV. Cercle d'Estudis Històrics i Socials «Guillem Oliver» del Camp de Tarragona, 2019, p. 93.
* ↑ «Vicente-Antonio de Figuerola y Vilana». geneanet. María Pilar de Olivar Vivó.
* ↑ «Josepa de Figuerola y Vilana». geneanet. María Pilar de Olivar Vivó.
* ↑ «Miguel-Juan de Magarola y Clariana-Seva». geneanet. María Pilar de Olivar Vivó.
* ↑ Carreras Bulbena, 1928, p. 271.
* ↑ «Benet de Magarola i de Castellví». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Benito de Magarola y Castellvi». geneanet. María Pilar de Olivar Vivó.
* 1 2 AHPB, notari Salvador Fochs i Broquetas, manual 1.157/22, f. 627-668, 02-11-1830.
* ↑ «Josep Maria de Dalmases y de Gomar». geneanet. Arturo Comas.
* ↑ «María Del Carmen de Dalmases y Olivart Olivart y Pinzano». geneanet. Juan Ramón de Ros.
* ↑ AHPB. notari Francesc Bellsolell i Mas, 01-05-1858.
* ↑ «María Dolores de Olivart y Pinzano Solans y Nogués». geneanet. Juan Ramón de Ros.
* ↑ AHPB, Francesc Bellsolell i Mas, manual 1.330/23, f. 1275-1287, 15-12-1865.
* 1 2 3 «Torre Vilana (Centre Mèdic Teknon)». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.
* ↑ Martínez, Félix; Oliveres, Jordi. Jordi Pujol: en nombre de Cataluña. Random House Mondadori, 2005, p. 353. ISBN 84-8306-599-1.

## Bibliografia

* Carreras i Bulbena, Josep Rafael «Estudis biogràfichs d’alguns benemèrits patricis que ilustren aquesta Academia (Continuació I)». Butlletí de la Reial Acadèmia de Bones Lletres de Barcelona, vol. 13, 98, 1928, pàg. 262-306.
* de Dalmases i Juanet, Clara Isabel «El llinatge Vilana de Barcelona: els descendents de Gaspar Vilana. Notes històriques i genealogia». Paratge, 31, 2018, pàg. 71-88.
* García Espuche, Albert. La gent del carrer Montcada: una història de Barcelona (segles xiii a xviii), vol. II. Ajuntament de Barcelona, 2020. ISBN 978-84-9156-257-3.
* Portavella i Isidoro, Jesús. Els carrers de Barcelona: Sant Gervasi. Ajuntament de Barcelona, 2003, p. 92, 253-254. ISBN 84-7609-800-6.

## Enllaços externs

* «Torre Vilana (Centre Mèdic Teknon)». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.
* «La Torre Vilana: finca per a famílies il·lustres, reformatori i hospital». Betevé, 11-10-2016.