OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Nokomis (Illinois)

Nokomis és una població dels Estats Units a l'estat d'Illinois. Segons el cens del 2000 tenia 2.389 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Nokomis tenia 2.389 habitants, 1.031 habitatges, i 630 famílies. La densitat de població era de 709,5 habitants/km².
Dels 1.031 habitatges en un 26,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 48,2% hi vivien parelles casades, en un 9,1% dones solteres, i en un 38,8% no eren unitats familiars. En el 35,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 21,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,21 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,87.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22,8% tenia menys de 18 anys, un 6,2% entre 18 i 24, un 24,6% entre 25 i 44, un 20,9% de 45 a 60 i un 25,4% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 42 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 83,8 homes.
La renda mediana per habitatge era de 29.612 $ i la renda mediana per família de 36.850 $. Els homes tenien una renda mediana de 35.106 $ mentre que les dones 19.844 $. La renda per capita de la població era de 16.328 $. Aproximadament el 10,7% de les famílies i el 14,3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Nokomis». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-10. [Consulta: 4 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Nokomis». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Paral·lel 74° sud

El paral·lel 74° sud és una línia de latitud que es troba a 74 graus sud de la línia equatorial terrestre. Travessa l'oceà Antàrtic i l'Antàrtida.

## Geografia

En el sistema geodèsic WGS84, al nivell de 74° de latitud sud, un grau de longitud equival a 30,779 km; la longitud total del paral·lel és de 11.080 km, que és aproximadament 27,5% de la de l'equador, del que es troba a 8.215 km i a 1.787 km del pol Sud

## Arreu del món

A partir del Meridià de Greenwich i cap a l'est, el paral·lel 74° sud passa per:
    Coordenades País. Territori o mar Notes 74° 0′ S, 0° 0′ E﻿ / ﻿74.000°S,0.000°E﻿ / -74.000; 0.000﻿ (Primer Meridià) Antàrtida Terra de la Reina Maud, reclamat per Noruega Territori Antàrtic Australià, reclamat per Austràlia Terra Adèlia, reclamat per França Territori Antàrtic Australià, reclamat per Austràlia Dependència de Ross, reclamat per Nova Zelanda 74° 0′ S, 166° 2′ E﻿ / ﻿74.000°S,166.033°E﻿ / -74.000; 166.033﻿ (Oceà Antàrtic) Oceà Antàrtic Mar de Ross 74° 0′ S, 127° 24′ O﻿ / ﻿74.000°S,127.400°O﻿ / -74.000; -127.400﻿ (Antàrtida) Antàrtida Territori no reclamat 74° 0′ S, 113° 34′ O﻿ / ﻿74.000°S,113.567°O﻿ / -74.000; -113.567﻿ (Oceà Antàrtic) Oceà Antàrtic Mar d'Amundsen 74° 0′ S, 109° 20′ O﻿ / ﻿74.000°S,109.333°O﻿ / -74.000; -109.333﻿ (Antàrtida) Antàrtida Territori no reclamat 74° 0′ S, 107° 49′ O﻿ / ﻿74.000°S,107.817°O﻿ / -74.000; -107.817﻿ (Oceà Antàrtic) Oceà Antàrtic Mar d'Amundsen 74° 0′ S, 102° 19′ O﻿ / ﻿74.000°S,102.317°O﻿ / -74.000; -102.317﻿ (Antàrtida) Antàrtida Territori no reclamat Antàrtida Xilena, reclamat per Xile Territori reclamat per Xile i Regne Unit (reclamacions sobreposades) Territori reclamat per Argentina, Xile i Regne Unit (reclamacions sobreposades) 74° 0′ S, 60° 50′ O﻿ / ﻿74.000°S,60.833°O﻿ / -74.000; -60.833﻿ (Oceà Antàrtic) Oceà Antàrtic Mar de Weddell 74° 0′ S, 21° 13′ O﻿ / ﻿74.000°S,21.217°O﻿ / -74.000; -21.217﻿ (Antàrtida) Antàrtida Territori Antàrtic Britànic, reclamat per Regne Unit Terra de la Reina Maud, reclamat per Noruega

## Vegeu també

* Paral·lel 73° sud
* Paral·lel 75° sud

## Referències

* ↑ «Length of a Degree of Latitud'And Longitude». National Geospatial-Intelligence Agency. Arxivat de l'original el 2013-01-28. [Consulta: 4 setembre 2018].
* ↑ T. Vincenty «Direct and Inverse Solutions of Geodesics on the Ellipsoid with application of nested equation». Survey Review, 4-1975.
# Línia T11 del metro d'Estocolm

Aquestes són les estacions de la línia T11 del metro d'Estocolm (Akalla-Kungsträdgården-Akalla), o Stockholms Tunnelbana, la xarxa de metro que serveix la capital de Suècia, Estocolm, i la seva zona metropolitana. És gestionada per Storstockholms Lokaltrafik en combinació amb Veolia Transportation.

## Estacions

| Estació | Municipi/Districte |
| Akalla | Akalla |
| Husby | Husby |
| Kista | Kista |
| Hallonbergen | Sundbyberg |
| Näckrosen | Solna |
| Solna Centrum | Solna |
| Västra skogen | Solna |
| Stadshagen | Stadshagen |
| Fridhemsplan | Kungsholmen |
| Rådhuset | Kungsholmen |
| T-Centralen | Norrmalm |
| Kungsträdgården | Norrmalm |
# Torre de Castellar del Riu

La torre de Castellar del Riu és una torre de defensa situada en terrenys del municipi de Castellar del Riu (Berguedà).

## Descripció

L'edifici, de reduïdes dimensions, és cobert a dues aigües amb el carener paral·lel a la façana de llevant i fet de teula àrab. Té forma de prisma de base rectangular, d'uns 8,50 m de llarg per 5,40 d'ample, la diagonal de la qual segueix la línia nord-sud. L'alçada és d'uns 10 m. Aquest edifici és de planta molt regular, sense els guerxaments que trobem sovint en els edificis de l'Edat Mitjana, tant si són religiosos, militars o civils, sovint construïts de manera barroera. Està dividit en tres plantes: baixos, pis i golfes, separades per sostres d'empostissat sobre bigues que, tot i que els d'ara no són els originals, deuen ser igual que els primitius. Aquests sostres descansen sobre uns relleixos que hi ha als paraments interiors dels murs, els quals, així, van minvant de guix a cada planta, per dins.
Les parets són fetes amb carreus de figura rectangular i mides variables, mitjanes (d'uns 30 a 40 cm de llarg, per 15 o 20 d'alçada), més grossos a les cantonades, on són posats alternants de cap i ample.
El portal original devia ser al primer pis, igual com solia fer-se en els castells; és a la cara sud-est i encara és visible per dins l'arcada interior, de mig punt, feta de dovelles de pedra picada, que tenen una llargada de 43 cm, és a dir, d'una mida intermèdia entre les típiques del s. XII, curtes, i les gòtiques del XIV, molt llargues. Devia tenir uns 60 cm d'amplada. Encara que també és adovellat i de mig punt, l'arc del portal que hi ha als baixos, a la cara sud-oest, deu ser molt posterior a l'altre, de quan la torre ja havia perdut la seva finalitat defensiva. Ja en època moderna es cobrí amb una teulada a dues aigües, com la trobem actualment.
La datació del s. XIII és una hipòtesi basada en els seus elements constructius, que s'adiu bé amb una època d'inseguretat al Berguedà, consegüent a la desfeta càtara a Occitània.
La segona torre, separada de la casa, deu ser dels segles XVI-XVII. La degueren bastir en temps del bandolerisme perquè l'antiga, amb les edificacions que se li havien adjuntat, devia haver perdut les seves facultats defensives, i en aquelles centúries es devia tornar a sentir la necessitat d'un refugi.

## Història

Els particulars, alouers o propietaris de terres lliures de vassallatge, degueren sentir la necessitat de tenir un edifici que els oferís certes garanties de defensa contra possibles atacs,i alguns se'l construïren i l'anomenaren torre («turris»), fortalesa o força («fortitudo», «fortea») (3) i, excepcionalment, castell («castrum» o «castellum») si bé no tenia terme. D'aquestes torres o fortaleses sense terme, de simples particulars, en queden tres al Berguedà: les de Foix, Riu i Faia.

## Referències

* 1 2 3 Sitjes i Molins, X «Dues torres medievals berguedanes:la del Riu i Faia». L'EROL Revista Cultural del Berguedà HISTORIA, núm. 44, 1994, p.9-11. ISSN: 0212-0445.

## Enllaços externs

* L'Erol-Història
* Torre de Riu al bloc de Castells Catalans
# Joan Creixell

Joan Creixell (Barcelona, 31 de juliol de 1946 - Barcelona, 25 de desembre de 1994) fou un periodista, historiador i escriptor català. Es llicencià en Ciències de la Informació i va ser membre del Pen Club Català; membre de l'Associació d'Escriptors en Llengua Catalana; membre de la Societat Catalana de Comunicació de l'Institut d'Estudis Catalans i col·laborador del Centre d'Història Contemporània de la Generalitat de Catalunya.
Del 1972 al 1976 col·laborà amb el Servei d'Informació Català (SIC) de Miquel Sellarès i Perelló i va fer tasca editorial per a l'Assemblea de Catalunya (de la qual n'era membre). Amb motiu d'una reunió clandestina de l'Assemblea, a l'església de Maria Mitjancera de Barcelona, fou detingut el 28 d'octubre de 1973 en l'anomenada "Detenció dels 113". Del 1976 al 1980 fou militant de Convergència Democràtica de Catalunya, però l'abandonà per discrepàncies amb Jordi Pujol. El 1986 es presentà com a independent en els llistes d'Esquerra Republicana de Catalunya i el 1987 fou un dels impulsors i fundadors de la Convenció per la Independència Nacional, de què en fou president fins al 1991.
Va ser un important divulgador d'història contemporània catalana, preferentment de temàtica nacionalista i independentista.
Morí d'un infart a Barcelona el dia de Nadal de l'any 1994.

## Obres

* Premsa catalana clandestina, 1970-1977, Edicions Crit, 1977
* Poesia patriòtica catalana sota la Dictadura de Primo de Rivera, edició de l'autor, 1977
* La fi del cagaelàstics. Poesia política anònima, 1939-1979, Edicions de la Magrana, 1980
* Els fets del Palau i el Consell de guerra a Jordi Pujol, Edicions de la Magrana, 1982
* Si és boig, que el tanquin! Poesia popular anònima, 1977-1982, amb col·laboració de Pere Quart, Editorial El Llamp, 1983
* Origen de la bandera independentista. Barcelona: El Llamp, 1984 (La Rella). ISBN 8486066352.
* El Monument a Rafael Casanova. Barcelona: El Llamp, 1985 (La Rella). ISBN 8486066492.
* La Caputxinada. Barcelona: Edicions 62, 1987 (Llibres a l'abast; 223). ISBN 8429725520.
* Premsa catalana clandestina i d'exili : 1917-1938. Barcelona: El Llamp, 1987 (La Rella). ISBN 8477810133.
* El Complot de Garraf. [Barcelona]: Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 1988 (Biblioteca Serra d'Or; 79). ISBN 8472029824.
* La bandera dels catalans d'Amèrica, edició de l'autor, 1993.

## Referències

* ↑ Renyer, Jaume. «Joan Crexell, en la memòria». Jaume Renyer. Per l'esquerra de la llibertat, 25-11-2008. [Consulta: 6 novembre 2012].
* ↑ «BORRÀS, Enric. Aproximació a l'obra d'en Joan Crexell: (In memoriam). Dins "Nació Digital" (30 desembre 2005)». [Consulta: 6 maig 2018].
# Guernsey (Iowa)

Guernsey és una població dels Estats Units a l'estat d'Iowa. Segons el cens del 2000 tenia 70 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Guernsey tenia 70 habitants, 29 habitatges, i 20 famílies. La densitat de població era de 150,2 habitants/km².
Dels 29 habitatges en un 34,5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 62,1% hi vivien parelles casades, en un 3,4% dones solteres, i en un 31% no eren unitats familiars. En el 31% dels habitatges hi vivien persones soles el 6,9% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,41 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,05.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 28,6% tenia menys de 18 anys, un 5,7% entre 18 i 24, un 24,3% entre 25 i 44, un 32,9% de 45 a 60 i un 8,6% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 35 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 127,3 homes.
La renda mediana per habitatge era de 36.250 $ i la renda mediana per família de 46.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.250 $ mentre que les dones 16.458 $. La renda per capita de la població era de 17.727 $. Cap de les famílies estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Guernsey». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Guernsey». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# North Aurora

North Aurora és una localitat dels Estats Units a l'estat d'Illinois. Segons el cens del 2000 tenia 10.585 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, North Aurora tenia 10.585 habitants, 4.019 habitatges, i 2.833 famílies. La densitat de població era de 792 habitants/km².
Dels 4.019 habitatges en un 36% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 59,4% hi vivien parelles casades, en un 8,1% dones solteres, i en un 29,5% no eren unitats familiars. En el 24,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 8,3% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,6 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,14.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 27,1% tenia menys de 18 anys, un 6,8% entre 18 i 24, un 36,6% entre 25 i 44, un 19,7% de 45 a 60 i un 9,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 34 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 95,1 homes.
La renda mediana per habitatge era de 58.557 $ i la renda mediana per família de 70.780 $. Els homes tenien una renda mediana de 48.579 $ mentre que les dones 31.522 $. La renda per capita de la població era de 25.552 $. Aproximadament l'1,5% de les famílies i el 3% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- North Aurora». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-15. [Consulta: 4 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- North Aurora». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.
# Paral·lel 78° sud

El paral·lel 78° sud és una línia de latitud que es troba a 78 graus sud de la línia equatorial terrestre. Travessa l'oceà Antàrtic i l'Antàrtida.

## Geografia

En el sistema geodèsic WGS84, al nivell de 78° de latitud sud, un grau de longitud equival a 23,219 km; la longitud total del paral·lel és de 8.359 km, que és aproximadament 21,0% de la de l'equador, del que es troba a 8.662 km i a 1.340 km del pol Sud

## Arreu del món

A partir del Meridià de Greenwich i cap a l'est, el paral·lel 78° sud passa per:
    Coordenades País. Territori o mar Notes 78° 0′ S, 0° 0′ E﻿ / ﻿78.000°S,0.000°E﻿ / -78.000; 0.000﻿ (Primer Meridià) Antàrtida Terra de la Reina Maud, reclamat per Noruega Territori Antàrtic Australià, reclamat per Austràlia Terra Adèlia, reclamat per França Territori Antàrtic Australià, reclamat per Austràlia Dependència de Ross, reclamat per Nova Zelanda 78° 0′ S, 177° 42′ E﻿ / ﻿78.000°S,177.700°E﻿ / -78.000; 177.700﻿ (Oceà Antàrtic) Oceà Antàrtic Mar de Ross 78° 0′ S, 160° 26′ O﻿ / ﻿78.000°S,160.433°O﻿ / -78.000; -160.433﻿ (Antàrtida) Antàrtida Dependència de Ross, reclamat per Nova Zelanda Territori no reclamat Antàrtida Xilena, reclamat per Xile Territori reclamat per Xile i Regne Unit (reclamacions sobreposades) Territori reclamat per Argentina, Xile i Regne Unit (reclamacions sobreposades) Territori reclamat per Argentina i Regne Unit (reclamacions sobreposades) 78° 0′ S, 45° 44′ O﻿ / ﻿78.000°S,45.733°O﻿ / -78.000; -45.733﻿ (Oceà Antàrtic) Oceà Antàrtic Mar de Weddell 78° 0′ S, 42° 7′ O﻿ / ﻿78.000°S,42.117°O﻿ / -78.000; -42.117﻿ (Antàrtida) Antàrtida Territori reclamat per Argentina i Regne Unit (reclamacions sobreposades) Territori Antàrtic Britànic, reclamat per Regne Unit Terra de la Reina Maud, reclamat per Noruega

## Vegeu també

* Paral·lel 77° sud
* Paral·lel 79° sud

## Referències

* ↑ «Length of a Degree of Latitud'And Longitude». National Geospatial-Intelligence Agency. Arxivat de l'original el 2013-01-28. [Consulta: 5 setembre 2018].
* ↑ T. Vincenty «Direct and Inverse Solutions of Geodesics on the Ellipsoid with application of nested equation». Survey Review, 4-1975.
# Sant Feliu de Monistrol de Calders

Sant Feliu de Monistrol de Calders, o Sant Feliu de Monistrol, és l'església parroquial del poble de Monistrol de Calders, a la comarca del Moianès. És una obra protegida com a bé cultural d'interès local.

## Descripció

Està situada a l'esquerra de la riera de Sant Joan, en el petit barri de la Sagrera, a migdia del sector principal del poble. És molt a prop i a llevant de l'antiga església de Sant Joan Baptista de Monistrol de Calders.
Església parroquial de Monistrol, situada dins el nucli de Monistrol. Portal d'entrada a la façana de ponent, de forma rectangular i adovellat, amb elements decoratius barrocs. A la mateixa façana de ponent, petita capelleta amb la imatge del sant, i rosassa circular.
Interior de tres naus, dividides mitjançant pilars de pedra i arcs de mig punt. Coberta de volta de mig punt, amb pedra tosca, arrebossada posteriorment. Ornacions amb guix. Campanar adossat sobre la nau dreta, amb influències barroques. Adossat al Sud-Est de l'església hi ha la rectoria.

## Història

Església documentada des del 1105, tot i que sembla més antiga. Aquesta església va ser molt reformada a mitjans del segle xviii, en afegir-hi capelles laterals, modificant-se totalment l'estructura original de l'edifici. Als voltants del 1780, segons una dovella d'una obertura, s'hi afegeix un esvelt campanar. A la façana de migdia hi ha un rellotge de sol, amb la data de 1640.
L'església actual conserva la part exterior de l'absis romànic, però la planta actual és del segle xviii, construïda en una arquitectura d'influència barroca, sobretot la façana i el campanar. L'absis, però, podria procedir d'una torre medieval.

## Referències

* 1 2 3 4 5 6 7 «Sant Feliu de Monistrol de Calders». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 8 març 2017].

## Bibliografia

* BENET I CLARÀ, Albert. "Sant Feliu de Monistrol". A XI El Bages. Barcelona: Enciclopèdia Catalana S. A., 1984. (Catalunya romànica, xi). ISBN 84-85194-57-8
* ERILL I PINYOT, Gustau, GUAL I PURTÍ, Jordi (fotografies) i MANENT I ORISTRELL, Llibert (cartografia). Monistrol de Calders: El poble dels pagesos enginyers. Moià-Monistrol de Calders: Gràfiques Ister. Ajuntament de Monistrol de Calders, 2006. (Col·lecció Pedra i aigua, 1). DL. B-54.339/2006
* GAVÍN, Josep M. "Bages 5". A: Inventari d'esglésies. Barcelona: Artestudi Edicions i Arxiu Gavín, 1979. ISBN 84-85180-18-6
* PERARNAU I LLORENS, Jaume i PIÑERO I SUBIRANA, Jordi. Monistrol de Calders. La seva història i el seu patrimoni. Monistrol de Calders: Ajuntament de Monistrol de Calders, 1993. Sense ISBN.
* ↑ [dir. de l'obra Jordi Vigué]. Catalunya romànica / 11, El Bages.. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1984. ISBN 84-85194-57-8.
# Aguas Corrientes

Aguas Corrientes és un municipi de l'Uruguai, ubicat al departament de Canelones, 13 quilòmetres des de la capital departamental, 7 quilòmetres des de Santa Lucía i 56 quilòmetres al nord de Montevideo.
El seu nom deriva de la instal·lació de plantes de bombatge, filtrat i purificació de les aigües del riu Santa Lucía, als marges del qual va sorgir aquest centre poblat.

## Història

El riu Santa Lucía va ser elegit pel govern nacional com a font proveïdora d'aigua potable per la ciutat de Montevideo entre els anys 1867 i 1871. La primera planta va ser creada amb capitals anglesos i després va passar a les mans de l'estat el 1949.
El 1923 va ser declarat Pueblo de Aguas Corrientes i el 1971 va ser elevat a la categoria de vila. La zona és principalment agrícola encara que molt bona part de la seva població està vinculada laboralment a l'Usina d'OSE, la major planta d'aigua potable del país i qui proveeix d'aigua potable als departaments de Montevideo i Canelones.
Els marges del riu Santa Lucía originen un escenari turístic de platges, adequat per a càmping i esports nàutics.

## Població

D'acord amb les dades del cens de 2004, Aguas Corrientes tenia 1.095 habitants. Segons dades publicades pel govern de Canelones el 2010, la població era de 2.180 persones.
| Any | Població |
| 1963 | 960 |
| 1975 | 1.001 |
| 1985 | 1.025 |
| 1996 | 1.046 |
| 2004 | 1.095 |
| 2010 | 2.180 |
Font: Institut Nacional d'Estadística de l'Uruguai

## Govern

L'alcalde del municipi d'Aguas Corrientes és Álvaro Alfonzo (Partit Nacional).

## Referències

* ↑ Dades estadístiques de l'Institut Nacional d'Estadística de l'Uruguai – Cens de 2004 Arxivat 2011-07-21 a Wayback Machine., consultat el 3 de juny de 2011
* ↑ "ELECCIONES - Canelones" a www.observa.com.uy (4/5/2010) Arxivat 2012-03-12 a Wayback Machine. (castellà)
* ↑ Dades estadístiques de l'Institut Nacional d'Estadística de l'Uruguai (INE) 1963–1996 Arxivat 2013-06-15 a Wayback Machine. (DOC)
* ↑ "ALCALDES Y CONCEJALES ELECTOS EN CANELONES" al lloc web "Hoy Canelones" Arxivat 2013-09-27 a Wayback Machine. (castellà)
* ↑ "Municipis de l'Uruguai" al lloc web del Congrés dels Intendents (CI) Arxivat 2012-03-08 a Wayback Machine. (castellà)

## Enllaços externs

* Mapa d'Aguas Corrientes (PDF; 96 kB)
# Enric Cucurella

Enric Cucurella (Barcelona, 1974) és un editor català.
Va graduar-se amb honors en Filosofia a la Universitat de Chicago. Després, va obtenir un Màster en Filosofia i lògica a la Universitat de Barcelona.
A partir del 2000, va treballar com a lector-editor en l'agència literària de Carme Balcells a Barcelona. El febrer de 2004 va fundar l'editorial Alpha Decay juntament amb Diana Zaforteza, en col·laboració amb Carme Balcells mateix.

## Referències

* ↑ «Enric Cucurella». Centre de Cultura Contemporània de Barcelona. [Consulta: 13 octubre 2022].

## Bibliografia

* https://www.fundacionformentor.com/speaker/enric-cucurella/
* https://www.uma.es/amzet/info/110976/i-festival-de-filosofia/
* https://revistadeletras.net/xxii-editores-ana-s-pareja-y-enric-cucurella/
* https://www.qestudio.cat/ana-s-pareja-7220/
* https://www.filmoteca.cat/web/es/node/29274
# Greeley (Iowa)

Greeley és una població dels Estats Units a l'estat d'Iowa. Segons el cens del 2000 tenia 276 habitants.

## Demografia

Segons el cens del 2000, Greeley tenia 276 habitants, 112 habitatges, i 84 famílies. La densitat de població era de 280,4 habitants/km².
Dels 112 habitatges en un 26,8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 58% hi vivien parelles casades, en un 11,6% dones solteres, i en un 25% no eren unitats familiars. En el 23,2% dels habitatges hi vivien persones soles el 13,4% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,46 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,86.
Per edats la població es repartia de la següent manera: un 22,1% tenia menys de 18 anys, un 8% entre 18 i 24, un 27,2% entre 25 i 44, un 26,8% de 45 a 60 i un 15,9% 65 anys o més.
L'edat mediana era de 41 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 92 homes.
La renda mediana per habitatge era de 35.000 $ i la renda mediana per família de 41.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 28.750 $ mentre que les dones 19.500 $. La renda per capita de la població era de 15.508 $. Entorn del 9,1% de les famílies i el 10,2% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.

## Poblacions més properes

El següent diagrama mostra les poblacions més properes.

## Referències

* ↑ «U.S. Gazetteer: 2000 and 1990». Oficina del Cens dels Estats Units, 10-07-2008.
* 1 2 3 «Fact Sheet- Greeley». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010. Arxivat de l'original el 2020-02-14. [Consulta: 6 agost 2010].
* ↑ «Geographic Comparison Table- Greeley». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.