# Fàbrica d'indianes de Jeroni Sala

La fàbrica d'indianes de Jeroni Sala era un conjunt d'edificis situats al carrer de les Carretes, 26-30 del Raval de Barcelona, actualment desapareguts.

## Història i descripció

El 1782, Josepa Barrera i Cardona, vídua del revenedor Jaume Sala i propietària d'un hort al carrer de les Carretes, va demanar permís per a construir-hi una casa-fàbrica amb tres portals i una «quadra» a l'interior d'illa (núm. 24), on el seu fill Jeroni Sala i Barrera va establir una fàbrica d'indianes, per a la qual cosa va comptar amb l'aportació de 700 lliures de la seva mare. Aquesta va demanar permís per a construir un segon edifici al costat de la casa-fàbrica (núms. 28-30) amb una porta de carros per on s'accedia a l'hort (núm. 26).
L'any següent, Jeroni Sala va constituir una societat amb el comerciant d'origen maltès Josep Berti, amb un capital de 4.000 lliures barcelonines a parts iguals (Sala en gèneres i utensilis i Berti en moneda) i pel termini de cinc anys. El 1785, va constituir una nova societat amb Manuel Planas, que hi va aportar 1.300 lliures del capital de 4.700, la qual es va dissoldre l'any següent. Ofegat pels deutes, a finals del 1787, ell i la seva mare vengueren l'hort al fabricant d'indianes Erasme de Gònima per 8.600 lliures, i tot seguit, aquest va presentar el projecte d'una casa-fàbrica de planta baixa i tres pisos i d'uns 55 m de façana al carrer de les Carretes, que no es va arribar a construir.
El 1788, Gònima va fer agnició de bona fe de l'hort al comerciant de productes colonials Gabriel Colom i Llansó, que el 1800 va comprar a Sala la casa-fàbrica del núm. 24 per 2.960 lliures i va demanar permís per a reedificar-ne el cos destinat a habitatges amb planta baixa, entresol i tres pisos, segons el projecte del mestre de cases Francesc Martí. El 1804, Jeroni Sala va establir en emfiteusi l'edifici dels núms. 28-30 al fabricant de teixits Pau Viladoms, amb qui tenia un deute per unes peces de cotó en blanc, a cens de 150 lliures anuals i una entrada de 3.500. Això va motivar un litigi entre aquest i Gabriel Colom per la propietat.
El 1807, els propietaris de diversos horts van presentar a l'Ajuntament un projecte d'obertura de tres nous carrers, els actuals de la Reina Amàlia, Lleialtat i Hort de la Bomba. El 1824, el corredor reial de canvis Gabriel Francesc Colom, fill de Gabriel Colom, va demanar permís per a enderrocar la tanca de fusta de l'hort que el separava dels veïns i substituir-la per una altra de pedra, per tal d'evitar-hi els continus robatoris de verdures. El 1833, Colom fill va establir en emfiteusi diversos solars edificables o cossos de casa, i el 1838, va vendre per 15.600 lliures la casa-fàbrica i la part que restava lliure de l'hort (incloent-hi els censos sobre les parcel·les ja establertes), al comerciant Bartomeu Vidal i Mayol (1776-1841) A la mort d'aquest, la propietat es va repartir a parts iguals entre els seus fills Bartomeu (1822-1877) i Josep Rufí Vidal i Nadal (1826-1866), si bé la vídua Marianna Nadal i Ferrater (1793-1870), que n'era la usufructuària, va continuar l'establiment de parcel·les per a edificar.
A l'interior d'illa, residu de l'antic hort, hi havia un establiment de blanqueig de teixits amb diversos safaretjos. Aquestes instal·lacions van ser aprofitades pel fabricant d'estampats Felip Padrós, que el 1858 va demanar permís per a instal·lar una màquina de vapor de 3 CV en una nova «quadra» paral·lela al carrer, segons els plànols del mestre d'obres Felip Ubach: Carretas, 26. Estampados de Felipe Padrós. Fábrica de estampados en indianas, panas, y semi-panas, madejas de lana, seda, hilo y algodon. El 1874, diversos veïns van presentar una denúncia contra el propietari Bartomeu Vidal i Nadal per les molèsties causades pel fum de les calderes de blanqueig.
A principis del segle xx hi havia la fàbrica de pintes d'asta de Rafael Bertran i la de joguines i miralls de Morales Hermanos. A les dècades del 1930 i 1950 hi havia la fàbrica de pintes d'asta i galalita de Miquel Pinyol, i encara hi funcionaven els safaretjos.
Finalment, tots aquests edificis van ser enderrocats el 1999 per a construir-hi una promoció d'habitatges.

## Referències

* ↑ «Josepha Sala i Barrera. Vídua. Carretes. Terreny. Edificar dues cases». C.XIV Obreria C-28/1782-36. AHCB, 03-04-1782.
* ↑ «Geroni Sala. Fabricant d'Indianes. Carretes. Casa. Posar estenedors al terrat». C.XIV Obreria C-31/1783-38. AHCB, 28-02-1783.
* ↑ AHPB, notari Tomàs Casanovas i Forès, manual 1.031/26 (1a part), f. 156v, 23-12-1782.
* ↑ «Josepha Sala i Barrera. Vídua. Carretes. Terreny (Hort). Edificar dues cases». C.XIV Obreria C-30/1782-128. AHCB, 02-10-1782.
* ↑ AHPB, notari Tomàs Casanovas i Forès, manual 1.031/26 (2a part), f. 131v-133v, 04-09-1783.
* ↑ López i Grau, 1974, p. 52.
* ↑ AHPB, notari Tomàs Casanovas i Forès, manual 1.031/27 (2a part), f. 49-51v, 07-04-1785.
* ↑ AHPB, notari Tomàs Casanovas i Forès, manual 1.031/28 (1a part), f. 14v-15v, 20-01-1786.
* ↑ «Escriptura de venda d'un hort dels Sala a Erasme de Gònima i Passarell». Servidor documental sobre la saga Bacardí (Julio-Carlos García Castrillón). AHPB, notari Manuel Oliva i Viloca, 23-12-1787.
* ↑ «Erasmo Gónima. Comerciant. Carretes. Casa. Planta baixa i tres pisos. Edificar». AHCB, 11-01-1788.
* ↑ Artigues, 2011, p. 270-271.
* ↑ «agnició de bona fe». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ AHPB, notari Manuel Oliva i Viloca, 09-12-1788.
* ↑ AHPB, notari Tomàs Villaró i Roca, manual 1.171/2, f. 33-35v, 03-02-1800.
* ↑ «Gabriel Colom. Comerciant. Carretes. Cases. Planta baixa, entresòl més tres pisos. Afegir dos pisos». C.XIV Obreria C-84/1800-058. AHCB, 25-06-1800.
* ↑ AHPB, notari Tomàs Villaró i Roca, manual 1.171/4, f. 13v-16, 05-01-1804.
* ↑ «Causa de Pablo Viladoms, fabricante de tejidos y vecino de Barcelona, contra Gabriel Colom, comerciante de la misma ciudad». Real Audiencia, Pleitos civiles 10475. Arxiu de la Corona d'Aragó, 1804.
* ↑ Acords Municipals. AHCB, 1807, p. 285-287.
* ↑ Alexandre, Octavi. Catàleg de la Destrucció del Patrimoni Arquitectònic Històrico-Artístic del Centre Històric de Barcelona. Veïns en Defensa de la Barcelona Vella i Estudiants pel Patrimoni, 2000, p. 30.
* ↑ «Causa de don Gabriel Francisco Colom y Torres, corredor real de cambios, vecino de Barcelona, contra su padre Gabriel Colom y Llansó, comerciante y fabricante de indianas». Arxiu de la Corona d'Aragó, 1818.
* ↑ «Gabriel Francesc Colom. Corredor reial de canvis. Carretes. Enderrocar la tanca existent de l'hort i fer-la d'acord amb el carrer projectat des de Sant Pau a l'hort de Granasies». C.XIV Obreria C-92. AHCB, 05-02-1824.
* ↑ AHPB, notari Manuel Rafart, 17, 21 i 22-02-1833.
* 1 2 AHPB, notari Benet Lafont, manual 1.239/12 (2a part), f. 15-19, 30-01-1838.
* ↑ Solà Parera, 1996, p. 307.
* 1 2 «Jose Rufino Vidal y Nadal family tree» (en anglès). ancestry.
* ↑ Solà Parera, 1996, p. 320.
* ↑ Guía de forasteros en Barcelona, 2ª parte, 1842, p. 47.
* ↑ Guía general de Barcelona, 1849, p. 390.
* ↑ El Consultor. Nueva guía de Barcelona, 1857, p. 198, 318.
* ↑ El Consultor. Nueva guía de Barcelona, 1863, p. 143, 255.
* ↑ Diario de Barcelona, de avisos y noticias. Edición de la mañana, núm. 209, 28-07-1858, p. 6723.
* ↑ AMCB, Q136 Obres Públiques 3/1 2089.
* ↑ Alexandre, 2000.
* ↑ Anuario del comercio y de la industria, de la magistratura y de la administracion, 1863, p. 135, 436.
* ↑ Anuario-Riera, 1896, p. 364.
* ↑ «Carretes 26. Presentar una queixa contra Bartolomé Vidal, per part de Isidro José Vidal i altres veïns, referent a les xemeneies de les calderes que té instal·lades en els safareigs». Q127 Foment 11 D. AHCB, 1874.
* ↑ Anuario del comercio, de la industria, de la magistratura y de la administración, 1909, p. 1233.
* ↑ Anuario industrial y artístico de España, núm. 2, 1933-1934, p. 719.
* ↑ Guía industrial y comercial de España. Cataluña y Baleares, 1951-1952, p. 1906.
* ↑ Guía industrial y comercial de España. Cataluña y Baleares, 1951-1952, p. 58, 1272.
* ↑ Ricart, Marta «Catálogo de derribos. Vecinos de Ciutat Vella critican la demolición de edificios que creen de interés». La Vanguardia. Vivir en Barcelona, 11-11-1999, pàg. 1.
* ↑ Ricart, Marta «Ciutat Vella indulta un edificio y estudia salvar otro del derribo». La Vanguardia. Vivir en Barcelona, 14-11-1999, pàg. 3.

## Vegeu també

* Casa-fàbrica Gònima
* Casa Salvador Puig
* Casa-fàbrica Viladoms
* Casa-fàbrica Vidal
* Can Raventós (Sarrià)
* Palau Meca
* Casa-fàbrica Padrós-Romeu

## Bibliografia

* Artigues i Vidal, Jaume «Les fàbriques d’indianes com a model d’espai fabril». Barcelona Quaderns d'Història, 17, 2011, pàg. 253-279.
* Artigues i Vidal, Jaume; Mas i Palahí, Francesc; Suñol i Ferrer, Xavier. El Raval. Història d'un barri servidor d'una ciutat, 1980, p. 16. ISBN 8430031146.
* Grau, Ramon; López, Marina «Empresari i capitalista a la manufactura catalana del segle xviii. Introducció a l'estudi de les fàbriques d'indianes». Recerques: història, economia, cultura, 4, 1974, pàg. 19-57.
* Solà Parera, Àngels «Producció, inversió i especulació en la gran burgesia barcelonina del segle xix. El cas dels germans Vidal i Nadal». Estudis Històrics i Documents dels Arxius de Protocols, XIV, 1996, pàg. 305-338.