# Dennis Ritchie

Dennis MacAlistair Ritchie (Bronxville, Nova York, 9 de setembre de 1941 - Berkeley Heights, Nova Jersey, 12 d'octubre de 2011) fou un físic estatunidenc que va col·laborar en el desenvolupament del sistema operatiu Unix i va crear el llenguatge de programació C, tema sobre el qual va escriure un cèlebre clàssic de la informàtica conjuntament amb Brian Kernighan: El llenguatge de programació C.
El 1983, Ritchie i Thompson van rebre el premi Turing pel desenvolupament de la teoria genèrica de sistemes operatius i específicament per la implementació del sistema operatiu UNIX. La conferència del Premi Turing de Ritchie es va titular Reflexions sobre la recerca de programari. El 1990, tant Ritchie com Thompson van rebre la medalla IEEE Richard W. Hamming de l'Institute of Electrical and Electronics Engineers (IEEE), per l'origen del sistema operatiu UNIX i el llenguatge de programació C.
Com a part d'una reestructuració d'AT&T a mitjans de la dècada del 1990, Ritchie va ser traslladat a Lucent Technologies, on es va retirar el 2007 com a cap del Departament d'Investigació de Programari del Sistema.

## Biografia
### Primers anys i educació

Dennis Ritchie va néixer a Bronxville, Nova York. El seu pare era Alistair E. Ritchie, un científic de Bell Labs i coautor de The Design of Switching Circuits sobre teoria de circuits de commutació. Quan era nen, Dennis es va traslladar amb la seva família a Summit, Nova Jersey, on es va graduar a la Summit High School. Es va graduar a la Universitat Harvard amb títols en física i matemàtiques aplicades el 1963.

### Carrera

L'any 1967, Ritchie va començar a treballar al Centre d'Investigació en Ciències Informàtiques de Bell Labs, on treballà en Multics, BCPL, ALTRAN i el llenguatge de programació B. El 1968, va defensar la seva tesi doctoral sobre Complexitat computacional i estructura de programes a Harvard sota la supervisió de Patrick C. Fischer. Tanmateix, Ritchie mai va rebre oficialment el seu doctorat, ja que no va enviar una còpia enquadernada de la seva tesi a la biblioteca de Harvard, un requisit per obtenir el títol. El 2020, el Museu d'Història de la Computació va treballar amb la família de Ritchie i la família de Fischer i va trobar una còpia de la tesi perduda.
Durant la dècada del 1960, Ritchie i Ken Thompson van treballar en el sistema operatiu Multics a Bell Labs. Thompson va trobar una antiga màquina PDP-7 i va desenvolupar els seus propis programes d'aplicació i sistema operatiu des de zero, amb l'ajuda de Ritchie i altres. El 1970, Brian Kernighan va suggerir el nom Unix, un joc de paraules amb el nom Multics. Per complementar el llenguatge assemblador amb un llenguatge de programació a nivell de sistema, Thompson va crear B. Més tard, B va ser substituït per C, creat per Ritchie, que va continuar contribuint al desenvolupament d'Unix i C durant molts anys.
Durant la dècada del 1970, Ritchie va col·laborar amb James Reeds i Robert Morris en un atac només amb text xifrat a la màquina de xifrat M-209 dels EUA que podia resoldre missatges d'almenys 2000-2500 lletres. Ritchie relata que, després de converses amb l'Agència de Seguretat Nacional, els autors van decidir no publicar-lo, ja que se'ls va dir que el principi s'aplicava a les màquines encara en ús per governs estrangers.
Ritchie també va participar en el desenvolupament dels sistemes operatius Plan 9 i Inferno, i el llenguatge de programació Limbo.
Com a part d'una reestructuració d'AT&T a mitjans de la dècada del 1990, Ritchie va ser traslladat a Lucent Technologies, on es va retirar el 2007 com a cap del Departament d'Investigació de Programari del Sistema.
A Lucent va encapçalar els esforços per a la creació de Pla 9 i Inferno. Les seves aportacions juntament amb les de Ken Thompson al camp dels sistemes operatius han estat reconegudes amb el Premi NEC C&C el 1979, amb el Premi Turing de la ACM el 1983 i amb la Medalla Nacional de Tecnologia dels Estats Units el 1998.

## C i Unix

Ritchie va crear el llenguatge de programació C i va ser un dels desenvolupadors del sistema operatiu Unix. Amb Brian Kernighan, va coescriure el llibre The C Programming Language, que sovint es coneix com a K&R després de les seves inicials. Ritchie va treballar juntament amb Ken Thompson, a qui se li atribueix l'escriptura de la versió original d'Unix; una de les contribucions de Ritchie a Unix va ser la seva portabilitat a diferents màquines i plataformes. Van ser tan influents en Research Unix que Doug McIlroy va escriure més tard: "Es pot suposar que els noms de Ritchie i Thompson estan relacionats amb gairebé tot allò que no s'atribueix d'una altra manera".
Avui en dia, el llenguatge C s'utilitza àmpliament en el desenvolupament d'aplicacions, sistemes operatius i sistemes incrustats, i la seva influència es veu en la majoria dels llenguatges de programació moderns. C és un llenguatge de baix nivell amb construccions que es tradueixen de prop al conjunt d'instruccions del maquinari. Tanmateix, no està lligat a cap maquinari en particular, cosa que fa que sigui fàcil escriure programes en qualsevol màquina que admeti C. A més, C és un llenguatge d'alt nivell amb construccions que s'assignen a les estructures de dades de l'aplicació.
C va influir en uns quants altres llenguatges i derivats, com ara C++, Objective-C utilitzat per Apple, C# utilitzat per Microsoft i Java àmpliament utilitzat en l'entorn corporatiu i també per Android. Ritchie i Thompson van utilitzar C per escriure UNIX. Unix ha influït en l'establiment de conceptes i principis informàtics que han estat àmpliament adoptats.
En una entrevista de 1999, Ritchie va aclarir que veia els sistemes operatius Linux i BSD com una continuació de la base del sistema operatiu Unix, i com a derivats d'Unix:
| « | Crec que el fenomen Linux és bastant deliciós, perquè es basa molt en la base que va proporcionar Unix. Linux sembla estar entre els derivats directes d'Unix més saludables, tot i que també hi ha els diferents sistemes BSD, així com les ofertes més oficials dels fabricants de estació de treball i mainframe. | » |
En la mateixa entrevista, va afirmar que considerava Unix i Linux com "la continuació d'idees que vam començar per Ken i jo i molts altres, fa molts anys".

## Premis

El 1983, Ritchie i Thompson van rebre el premi Turing "pel seu desenvolupament de la teoria genèrica de sistemes operatius i específicament per la implementació del sistema operatiu UNIX". La conferència del Premi Turing de Ritchie es va titular "Reflexions sobre la recerca de programari". El 1990, tant Ritchie com Thompson van rebre la medalla IEEE Richard W. Hamming de l'Institut d'Enginyers Elèctrics i Electrònics (IEEE), "per l'origen del sistema operatiu UNIX i el llenguatge de programació C".
El 1997, tant Ritchie com Thompson van ser nomenats Fellows del Computer History Museum, "per a la co-creació del sistema operatiu UNIX i per al desenvolupament del llenguatge de programació C".
El 21 d'abril de 1999, Thompson i Ritchie van rebre conjuntament la Medalla Nacional de Tecnologia de 1998 del president Bill Clinton per haver co-inventat el sistema operatiu UNIX i el llenguatge de programació C que, segons la cita de la medalla, "va comportar avenços enormes". en maquinari informàtic, programari i sistemes de xarxes i va estimular el creixement de tota una indústria, millorant així el lideratge estatunidenc a l'era de la informació".
El 2005, l’Institut de Recerca Industrial va atorgar a Ritchie el seu Achievement Award en reconeixement de la seva contribució a la ciència i la tecnologia, i a la societat en general, amb el desenvolupament del sistema operatiu Unix.
L'any 2011, Ritchie, juntament amb Thompson, va rebre el Premi Japó d'Informació i Comunicacions pel seu treball en el desenvolupament del sistema operatiu Unix.

## Mort

Ritchie va ser trobat mort el 12 d'octubre de 2011, als 70 anys a la seva casa de Berkeley Heights, Nova Jersey, on vivia sol. La primera notícia de la seva mort va arribar del seu antic company, Rob Pike. Feia uns quants anys que tenia una salut fràgil després d'un tractament per al càncer de pròstata i una malaltia cardíaca. La notícia de la mort de Ritchie es va veure en gran part eclipsada per la cobertura mediàtica de la mort del cofundador d'Apple Steve Jobs, que es va produir la setmana anterior.

## Llegat

Dennis Ritchie fou conegut amb freqüència com "dmr" (la seva direcció d'email a Bell Labs), en uns quants grups de notícies d'Usenet (com a comp.lang.c). Ritchie és la "R" de K&R o K/R, com es coneix popularment el famós llibre sobre C. Després de la mort de Ritchie, l'historiador de la informàtica Paul E. Ceruzzi va declarar:
* Ritchie va conversar en un xalet a les muntanyes que envolten Ciutat de Salt Lake a la conferènciade Usenix de 1984.
* A la mateixa conferència de Usenix de 1984, Dennis Ritchie es troba al mig, amb un jersei de ratlles, darrere de Steven Bellovin amb una gorra de beisbol.
En una entrevista poc després de la mort de Ritchie, el col·lega de molt temps Brian Kernighan va dir que Ritchie mai s'esperava que C fos tan significatiu. Kernighan va dir a The New York Times: «Les eines que Dennis va construir, i els seus descendents directes, ho gestionen pràcticament tot avui». Kernighan va recordar als lectors l'important paper que C i Unix havien jugat en el desenvolupament de projectes d'alt perfil posteriors, com l'iPhone. Van seguir altres testimonis de la seva influència.
Reflexionant sobre la seva mort, un comentarista va comparar la importància relativa de Steve Jobs i Ritchie, i va concloure que "el treball [de Ritchie] va tenir un paper clau a l'hora de generar la revolució tecnològica dels últims quaranta anys, inclosa la tecnologia sobre la qual Apple va construir la seva fortuna.." Un altre comentarista va dir: "Ritchie, d'altra banda, va inventar i coinventar dues tecnologies de programari clau que conformen l'ADN de cada producte de programari informàtic que utilitzem directament o fins i tot indirectament a l'edat moderna. Sembla com si una afirmació salvatge, però realment és veritat". Un altre va dir, «molts en informàtica i camps relacionats sabien de la importància de Ritchie per al creixement i desenvolupament de, bé, tot el que té a veure amb la informàtica...»
La distribució Fedora 16 Linux, que es va publicar aproximadament un mes després de la seva mort, estava dedicada a la seva memòria. FreeBSD 9.0, llançat el 12 de gener de 2012, també es va dedicar a la seva memòria.
L'asteroide 294727 Dennisritchie, descobert pels astrònoms Tom Glinos i David H. Levy el 2008, va ser nomenat en la seva memòria. La naming citation va ser publicada pel Minor Planet Center el 7 de febrer de 2012 (M.P.C. 78272).

## Obres destacades

* Llenguatge de programació B
* Llenguatge de programació C en el qual es basen molts llenguatges i tecnologies que s'utilitzen actualment.
* Unix, un sistema operatiu multiusuari. S'han desenvolupat uns quants sistemes semblants a Unix (comunament coneguts com a sistemes semblants a Unix) basats en el disseny d'Unix. Alguns segueixen els estàndards POSIX, de nou basats en Unix.
* Manual del programador Unix (1971)
* El llenguatge de programació C (de vegades conegut com a K&R; 1978 amb Brian Kernighan)

## Textos

* The C Programming Language (1978 amb Brian Kernighan)
* Unix Programmer's Manual (1971)

## Vegeu també

* Llenguatge de programació C
* Laboratoris Bell
* Unix
* Brian Kernighan
* Ken Thompson

## Referències

* 1 2 «A.M. Turing Award Laureate - Dennis M. Ritchie». amturing.acm.org. ACM. [Consulta: 2 abril 2019].
* ↑ Ritchie. ACM Turing Award Lectures: The First Twenty Years 1666–1985. DOI 10.1145/1283920.1283939. ISBN 9781450310499 [Consulta: 30 gener 2012].
* 1 2 «IEEE Richard W. Hamming Medal Recipients». IEEE. Arxivat de l'original el 2010-06-20. [Consulta: 29 maig 2011].
* 1 2 Musil, Steven. «Dennis Ritchie, father of C programming language, dies». cnet. Arxivat de l'2011 original el Dec 9, 2021.
* ↑ Keister, William. The Design of Switching Circuits. eighth printing Sep. 1963. Princeton, NJ: D. Van Nostrand Co., inc., 1951.
* ↑ van Renesse, Robbert ACM SIGOPS Operating Systems Review, 48, 1, 1-2014, pàg. 100. DOI: 10.1145/2626401.2626421 [Consulta: free].
* 1 2 Brock, David C. «Discovering Dennis Ritchie's Lost Dissertation» (en anglès). CHM, 19-06-2020. [Consulta: 20 juny 2020].
* ↑ Brailsford, David F. «How did Dennis Ritchie Produce his PhD Thesis? A Typographical Mystery». DOI: 10.1145/3558100.3563839. [Consulta: 15 març 2023].
* ↑ Ritchie, Dennis M. «The Evolution of the Unix Time-sharing System». Bell Laboratories. [Consulta: 31 octubre 2016].
* ↑ Ritchie, Dennis. «The Development of the C Language». Bell Labs, 01-04-1993. [Consulta: 31 octubre 2016].
* 1 2 «Dabbling in Cryptography». Bell Labs, 05-05-2000. [Consulta: 14 novembre 2016].
* ↑ "Pioneer Programmer Shaped the Evolution of Computers", Wall Street Journal, octubre 14, 2011, p.A7
* ↑ "The C Programming Language, Second Edition", Bell Telephone Laboratories, Inc., 1988, p.xi
* 1 2 Benet, Manuel. «Interview With Dennis M. Ritchie». LinuxFocus.org, 1999.
* ↑ Error: hi ha títol o url, però calen tots dos paràmetres.«[{{{url}}} ACM Turing Award Lectures: The First Twenty Years 1666–1985]». DOI: 10.1145/1283920.1283939. [Consulta: 30 gener 2012].
* ↑ CHM. «Dennis Ritchie — CHM Fellow Award Winner». Arxivat de l'original el April 3, 2015. [Consulta: 30 març 2015].
* ↑ «Ritchie and Thompson Get National Medal of Technology». Bell Labs, 08-12-1998. Arxivat de l'original el March 27, 2006. [Consulta: 6 setembre 2006].
* ↑ «Ritchie and Thompson Receive National Medal of Technology from President Clinton». Bell Labs, 27-04-1999. Arxivat de l'original el October 11, 2003. [Consulta: 4 novembre 2003].
* ↑ «Dennis Ritchie, Bell Labs Researcher and Co-Inventor of Unix, Receives 2005 Industrial Research Institute Achievement Award». Alcatel-Lucent Press Release, 15-11-2005. Arxivat de l'original el February 4, 2014. [Consulta: 8 febrer 2012].
* ↑ «Ken Thompson, Dennis Ritchie win Japan Prize». , 25-01-2011.
* ↑ «Summary Box: Dennis Ritchie, pioneer in computer programming at Bell Labs, dies at 70vacant3, 2011». [Consulta: 14 octubre 2011].
* ↑ Binstock, Andrew. «Dennis Ritchie, in Memoriam». Dr. Dobb's Journal. [Consulta: 14 octubre 2011].
* ↑ Srinivasan, Rajeevvacant5, 2011. «Dennis Ritchie, a tech genius as great as Steve Jobs». Firstpost. [Consulta: 4 desembre 2017].
* ↑ BoingBoing - Dennis Ritchie, 1941-2011: Computer scientist, Unix co-creator, C programming language co-inventor
* ↑ Langer, Emilyvacant4, 2011 «Dennis Ritchie, founder of Unix and C, dies at 70». [Consulta: 3 novembre 2011].
* ↑ «Dennis Ritchie, 70, Dies, Programming Trailblazer». [Consulta: 14 novembre 2016].
* ↑ «Myths of Steve Jobs». , 28-11-2011 [Consulta: 28 novembre 2011].
* ↑ «The tale of three deeply different technologists». , 14-11-2011 [Consulta: 28 novembre 2011].
* ↑ «Dennis Ritchie, creator of C, bids "goodbye, world"». , 02-11-2011 [Consulta: 28 novembre 2011].
* ↑ «Dennis Ritchie and John McCarthy: Dennis Ritchie and John McCarthy, machine whisperers, died on octubre 8th and 24th respectively, aged 70 and 84». , 05-11-2011 [Consulta: 28 novembre 2011].
* ↑ «The Strange Birth and Long Life of Unix». , 23-11-2011 [Consulta: 28 novembre 2011].
* ↑ «The forgotten tech luminaries: The new generation of the digital age owe a part of their numeric souls to Dennis Ritchie and John McCarthy». , 01-11-2011 [Consulta: 28 novembre 2011]. Arxivat de juliol 3, 2016, a Wayback Machine.
* ↑ Duncan, Geoffvacant3, 2011. «Was Dennis Ritchie more important than Steve Jobs?». Digital Trends. [Consulta: 14 novembre 2016].
* ↑ Perlow, Jason. «Without Dennis Ritchie, there would be no Steve Jobs». ZDNet.com, 09-10-2015. [Consulta: 14 novembre 2016].
* ↑ «2011 What Can We Learn From Dennis Ritchie?». TechCrunch. [Consulta: 14 novembre 2016].
* ↑ Phoronix. «Red Hat Releases Fedora 16 "Verne"». [Consulta: 8 novembre 2011].
* ↑ The FreeBSD project. «FreeBSD-9.0 Announcement». [Consulta: 12 gener 2012].
* ↑ Kernighan, Brian W. The C Programming Language. Englewood Cliffs, N.J.: Prentice-Hall, 1978. ISBN 978-0131101630. OCLC 3608698.

## Enllaços externs

* Pàgina personal de Dennis Ritchie als Laboratoris Bell Arxivat 2013-03-30 a Wayback Machine. (en anglès).
* Entrevista con Dennis M. Ritchie - Per Manuel Benet (publicada a LinuxFocus.org el juliol de 1999)
* Unix.se Entrevista amb DMR publicada el 7 de febrer de 2003