# Palau Marimon

El Palau Marimon és un edifici situat a l'Avinguda del Portal de l'Àngel, 3-5 de Barcelona, catalogat com a bé cultural d'interès local.

## Història

El 1605, el donzell Galceran d'Agullana i de Dusai establí la finca en emfiteusi a Pere de Reguer, senyor de Vilagrassa. Aquest fou succeït per la seva neta Maria de Reguer, casada amb Joan Antoni de Velasco. La seva filla Maria Francesca de Velasco i Reguer es va casar amb Josep de Marimon i Corbera, segon marquès de Cerdanyola, i d'aquesta manera la finca va passar a mans d'aquest família.
A la part posterior hi havia un carreró anomenat d'en Claramunt, que anava des del carrer de la Canuda fins al de la Portaferrissa, i que fou suprimit a principis del segle xviii. Això va originar unes servituds amb la veïna Casa Gralla, la qual cosa va motivar el 1857 un conveni entre Josep Martí i Fàbregas, promotor de l'obertura del carrer del Duc de la Victòria (actualment del Duc), i la marquesa Maria Dolors de Marimon i Querí, de manera que la nova paret mitgera que el primer va fer construir sobre la ja existent quedés de propietat exclusiva dels marquesos.
El 1867, ja vidu i per a fer front a diversos deutes, el seu marit José María de Arróspide y Chascó va vendre la propietat al metge barceloní Joan Sanllehy i Metges (1821-1900) i la seva dona Gertrudis Alrich i Elias per 89.800 escuts. El 1880, Sanllehy va encarregar-ne la reforma i ampliació sobre la finca veïna del núm. 5 (que havia pertangut al farmacèutic Josep Maria Fina) a l'arquitecte Josep Oriol Mestres, que en va refer els balcons, dotant els del principal de frontons, i hi va afegir la balustrada del coronament. El saló fou decorat amb un sostre i sobreportes d'estil Lluís XV, obra del pintor Victorià Codina i Langlin (1844-1911), mentre que la biblioteca i el despatx estaven vestits amb l'austeritat de les peces espanyoles conventuals. També hi havia un oratori o capella personal, signe de prestigi en les residències aristocràtiques.
El seu fill Domènec Joan Sanllehy i Alrich (1847-1911) es casà amb Anna Girona i Vidal, filla del banquer Manuel Girona i Agrafel i futura marquesa de Caldes de Montbui, títol que heretà el seu fill gran, l'historiador Carles Sanllehy i Girona (1882-1973).

## Descripció

A través d'un portal d'arc escarser, les portes del qual conserven unes picaportes situades a l'alçada d'un genet a cavall, s'accedeix a un vestíbul de voltes rebaixades que duu al pati central, on es conserva una loggia toscana sobre grans arcs rebaixats.
La resta de la planta baixa compta amb quatre obertures rectangulars més, tot i que la de la dreta al final és doble, amb marc motllurat. A sobre hi ha un principal i dos pisos més, amb set obertures amb balcó per cadascuna. Els del principal tenen marcs motllurats i frontons rebaixats d'estil clàssic. El balcó del segon pis es recolza sobre petites mènsules en forma de voluta i els finestrals, tant d'aquesta com del tercer pis, compten amb marc motllurat. El coronament té una balustrada al terrat.

## Vegeu també

* Torre Marimon
* Castell de Sant Marçal

## Referències

* ↑ «Palau Marimon». Catàleg de Patrimoni. Ajuntament de Barcelona.
* ↑ Llobet Portella, 2013, p. 21.
* ↑ AHPB. notari Jaume Rondó, 06-10-1650.
* 1 2 3 AHPB, notari Gaietà Menós, manual 1.292/23, f. 549-572v, 290-6-1867.
* 1 2 Llobet Portella, 2013, p. 22.
* 1 2 3 4 5 «Palau Marimon». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.
* ↑ «José Martí y Fábregas. Duque de la Victoria (ara Duc) entre Portaferrissa i Canuda. Construcció d'una paret-façana». Q127 Foment 923 C. AMCB.
* ↑ AHPB, notari Salvador Clos i Gualba, manual 1.254/40, f. 368-378, 27-11-1857.
* ↑ «José María de Arróspide y Chascó». Db-e. Real Academia de la Historia.
* ↑ «Juan Sanllehy Metges». geneanet. Antonio Aguayo Ferreira.
* ↑ «Joan Sanllehy i Metges». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* 1 2 «Joan Sanllehy i Metges». Galeria de metges catalans. Col·legi de Metges de Barcelona.
* ↑ «Permís de Juan Sanllehy per rebaixar la vorera front a casa seva a la plaça de Santa Anna». Q136 Obres públiques 3/0 169. AHCB, 1875-1876.
* ↑ Diario de Barcelona, 04-08-1846, p. 3279.
* ↑ El Consultor. Nueva guía de Barcelona, 1857, p. 162, 408.
* ↑ El Telégrafo (edición mañana), 23-11-1869, p. 7658.
* ↑ AMCB, Q127 Foment 1233 I, 207 J i 809 J.
* ↑ «Victorià Codina i Langlin». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «La Ilustración: periódico semanal de literatura, artes, ciencias y viajes» p. 46, 20-01-1889.

## Bibliografia

* Llobet Portella, Josep Maria «Documents sobre la vila de Vilagrassa (1360-1841)». Jornades de Treball del Grup de Recerques de les Terres de Ponent, 2013, pàg. 19-118.

## Enllaços externs

* «Palau Marimon». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.