# Raça caucàsica

La raça caucàsica (també caucasoide, euròpid, o europoide) és una classificació racial obsoleta dels humans basada en una teoria de la raça biològica ara refutada. Històricament, la raça caucàsica va ser considerada com un tàxon biològic que, depenent de quina de les classificacions històriques de la raça s'utilitzava, normalment incloïa poblacions antigues i modernes de tota o parts d'Europa, Àsia occidental, Àsia Central, Àsia meridional, Àfrica del Nord i la Banya d'Àfrica.
Introduït a la dècada de 1780 per membres de l'escola d'història de Göttingen, el terme denotava una de les tres presumptes races principals de la humanitat (les tres eren caucasoide, mongoloide i negroide). En antropologia biològica, caucasoide s'ha utilitzat com a terme paraigua per a grups fenotípicament similars d'aquestes diferents regions, amb un enfocament en l'anatomia esquelètica, i especialment en la morfologia cranial, sense tenir en compte el to de la pell. Per tant, les poblacions "caucasoides" antigues i modernes no eren exclusivament "blanques", sinó que variaven en complexió des de la pell blanca fins al marró fosc.
Des de la segona meitat del segle XX, els antropòlegs físics han passat d'una comprensió tipològica de la diversitat biològica humana cap a una perspectiva genòmica i basada en la població, i han tendit a entendre la raça com una classificació social dels humans basada en el fenotip i l'ascendència, així com factors culturals, ja que el concepte també s'entén a les ciències socials.
Als Estats Units, el terme arrel caucàsic encara s'utilitza com a sinònim de blanc o d'ascendència europea, de l'Orient Mitjà o del nord d'Àfrica, un ús que ha estat criticat.

## Història del concepte
### El Caucas com a origen de la humanitat i cim de la bellesa

Al segle XVIII, la visió predominant entre els estudiosos europeus era que l'espècie humana tenia el seu origen a la regió de les muntanyes del Caucas. Aquesta visió es basava en que el Caucas era la ubicació del suposat punt d'aterratge de l'arca de Noè, de la qual la Bíblia diu que descendeix la humanitat, i la ubicació del patiment de Prometeu, que en el mite d'Hesíode havia creat la humanitat amb argila.
A més, els europeus consideraven que els humans més bells eren les estereotipades "belleses circassianes" i el poble georgià; tant Geòrgia com Circàssia es troben a la regió del Caucas. L'estereotip de la "bellesa circassiana" va tenir les seves arrels a l'edat mitjana, mentre que la reputació de l'atractiu del poble georgià va ser desenvolupada pels primers viatgers moderns a la regió com Jean Chardin.

### Escola d'història de Göttingen

El terme caucàsic com a categoria racial va ser introduït a la dècada de 1780 per membres de l'escola d'història de Göttingen, especialment Christoph Meiners el 1785 i Johann Friedrich Blumenbach el 1795; originàriament, es referia en un sentit estret als habitants nadius de la regió del Caucas.
En el seu The Outline of History of Mankind (1785), el filòsof alemany Christoph Meiners va utilitzar per primera vegada el concepte de raça "caucàsica" (Kaukasisch) en el seu sentit racial més ampli. El terme de Meiners va rebre una circulació més àmplia a la dècada de 1790 per molta gent. Meiners va imaginar que la raça caucàsica abastava totes les poblacions natives antigues i la majoria de les modernes d'Europa, els habitants aborígens de l'Àsia occidental (inclosos els fenicis, els hebreus i els àrabs), els autòctons del nord d'Àfrica (berbers, egipcis, abissinis i grups veïns), els indis i els antics guanxes.
Va ser Johann Friedrich Blumenbach, col·lega de Meiners, que més tard va passar a ser considerat un dels fundadors de la disciplina de l'antropologia, qui va donar al terme un públic més ampli, basant-lo en els nous mètodes de craniometria i taxonomia linneana. Blumenbach no va acreditar a Meiners la seva taxonomia, encara que la seva justificació apunta clarament al punt de vista estètic de Meiners sobre els orígens del Caucas. En contrast amb Meiners, però, Blumenbach era un monogenista: considerava que tots els humans tenien un origen compartit i eren una sola espècie. Blumenbach, com Meiners, sí que va classificar el seu grup caucàsic més alt que altres grups pel que fa a les facultats mentals o el potencial d'assoliment, tot i assenyalar que la transició d'una raça a una altra és tan gradual que les distincions entre les races presentades per ell són "molt arbitràries".
Juntament amb l'antropòleg Georges Cuvier, Blumenbach va classificar la raça caucàsica per mesures cranials i morfologia òssia a més de la pigmentació de la pell. Després de Meiners, Blumenbach va descriure la raça caucàsica com la formada pels habitants nadius d'Europa, Àsia occidental, la península de l'Índia i el nord d'Àfrica. Aquest ús es va convertir més tard en la terminologia de color àmpliament utilitzada per a raça, en contrast amb els termes negroide, mongoloide i australoide.

### Carleton Coon

Mai hi va haver consens entre els defensors del concepte de "raça caucasoide" sobre com es delimitaria d'altres grups com la proposada raça mongoloide. Carleton S. Coon (1939) va incloure les poblacions natives de tota l'Àsia Central i del Nord, inclòs el poble ainu, sota l'etiqueta caucasoide. No obstant això, molts científics van mantenir les categoritzacions racials del color establertes per les obres de Meiners i Blumenbach, juntament amb molts altres primers passos de l'antropologia, fins ben entrat el segle XIX i de mitjans a finals del segle XX, cada cop més utilitzades per justificar pràctiques polítiques, com ara segregació i restriccions de immigració, i altres opinions basades en prejudicis. Per exemple, Thomas Henry Huxley (1870) va classificar totes les poblacions de les nacions asiàtiques com a mongoloides. Lothrop Stoddard (1920) al seu torn va classificar com a "marrons" la majoria de les poblacions de l'Orient Mitjà, el nord d'Àfrica, la Banya d'Àfrica, Àsia Central i el Sud d'Àsia. Va comptar com a "blancs" només els pobles europeus i els seus descendents, així com algunes poblacions a zones adjacents o enfront del sud d'Europa, a parts d'Anatòlia i parts de les muntanyes del Rif i de l'Atles.
El 1939, Coon va argumentar que la raça caucàsica s'havia originat a través de la barreja entre l'Homo neanderthalensis i l'Homo sapiens del "tipus mediterrànida" que considerava diferent dels caucàsics, en lloc d'un subtipus com ho havien fet altres. Si bé Blumenbach havia pensat erròniament que el color de la pell clar era ancestral per a tots els humans i que la pell fosca de les poblacions del sud era deguda al sol, Coon pensava que els caucàsics havien perdut la seva pigmentació original quan es desplaçaven cap al nord. Coon va utilitzar els termes "caucasoide" i "raça blanca" com a sinònims.
El 1962, Coon va publicar The Origin of Races («L'origen de les races»), on proposava una visió poligenista, que les races humanes havien evolucionat per separat de les varietats locals de l'Homo erectus. Dividint els humans en cinc races principals, i argumentant que cadascuna va evolucionar en paral·lel però a ritmes diferents, de manera que algunes races havien assolit nivells d'evolució més alts que altres. Va argumentar que la raça caucasoide havia evolucionat 200.000 anys abans de la "raça congoide" i, per tant, representava una etapa evolutiva superior.
Coon va argumentar que els trets caucasoides van sorgir abans dels cromanyons, i estaven presents en els homínids de Skhul i Qafzeh. Tanmateix, es considerava que aquests fòssils i l'exemplar de Predmost eren derivats del neandertaloide perquè posseïen vèrtebres cervicals curtes, pelves més baixes i estretes i tenien alguns trets del crani neandertal. Coon va afirmar, a més, que la raça caucasoide era de doble origen, formada per l'Homo sapiens dolicocefàlic primerenc (per exemple, Galley Hill, Combe-Capelle, Téviec) i l'Homo sapiens mediterrànida neolític (per exemple, Muge, Long Barrow, Corded), així com l'Homo sapiens braquicèfal d'influència neandertal que data del Mesolític i Neolític (per exemple, Afalou, Hvellinge, Fjelkinge).
Les teories de Coon sobre la raça van ser molt controvertides durant la seva vida i es consideren pseudocientífiques a l'antropologia moderna.

### Crítica basada en la genètica moderna

Després de discutir diversos criteris utilitzats en biologia per definir subespècies o races, Alan R. Templeton conclou el 2016: "La resposta a la pregunta de si existeixen races en humans és clara i sense ambigüitats: no".$^{:360}$

## Antropologia racial
### Trets físics
#### Crani i dents

A partir de la teoria de l'angle facial de Petrus Camper, Blumenbach i Cuvier van classificar les races, a través de les seves col·leccions de cranis basant-se en les seves característiques cranials i mesures antropomètriques. Els trets caucasoides es van reconèixer com: obertura nasal prima ("nas estret"), boca petita, angle facial de 100 a 90° i ortognatisme, exemplificat pel que Blumenbach va veure a la majoria de cranies i estàtues gregues antigues. Antropòlegs posteriors del segle XIX i principis del XX com James Cowles Prichard, Charles Pickering, Paul Broca, Paul Topinard, Samuel George Morton, Oscar Peschel, Charles Gabriel Seligman, Robert Bennett Bean, William Zebina Ripley, Alfred Cort Haddon i Roland Dixon van arribar a reconèixer altres característiques morfològiques caucasoides, com ara crestes supraorbitals prominents i un ampit nasal afilat. Molts antropòlegs del segle xx van utilitzar el terme "caucasoide" a la seva literatura, com William Clouser Boyd, Reginald Ruggles Gates, Carleton S. Coon, Sonia Mary Cole, Alice Mossie Brues i Grover Krantz substituint el terme anterior "caucàsic", ja que havia quedat fora d'ús.

## Classificació

Al segle XIX, al Meyers Konversations-Lexikon (1885–1890), el caucasoide era una de les tres grans races de la humanitat, juntament amb el mongoloide i el negroide. Es va considerar que el tàxon constava d'una sèrie de subtipus. Els pobles caucasoides es dividien generalment en tres grups per motius etnolingüístics, anomenats aris (indoeuropeus), semites (llengües semítiques) i hamítiques (llengües hamítiques, és a dir, berber-cuxític-egipci).
Les classificacions del segle XIX dels pobles de l'Índia eren inicialment incertes, si els dravidians i els cingalesos eren caucasoides o una raça dràvida separada, però al segle XX, els antropòlegs van declarar predominantment que els dravidians eren caucasoides.
Històricament, la classificació racial dels pobles turquesos es va donar de vegades com a "turànida". El tipus racial turànida o "raça menor", subtipus de la raça euròpida (caucàsica) amb mescles mongoloides, estava situat al límit de la distribució de les "grans races" mongoloide i euròpid.
No hi havia un consens universal sobre la validesa de l'agrupació "caucasoide" entre els que van intentar categoritzar la variació humana. Thomas Henry Huxley el 1870, va escriure que l'"absurda denominació de 'caucàsic'" era de fet una combinació dels seus tipus xanthochroi (nòrdic) i melanochroi (mediterrànida).

### Subraces

Les subraces postulades varien segons l'autor, incloent, entre d'altres, la mediterrànida, atlàntida, nòrdica, baltooriental, àlpida, dinàrica, turànida, armenoide, irànida, índia, àrabiga i hamítica.
H.G. Wells va argumentar que a Europa, el nord d'Àfrica, la Banya d'Àfrica, Àsia occidental, Àsia Central i Àsia del Sud, existia un estoc físic caucàsic. Va dividir aquest element racial en dos grans grups: una raça mediterrànida o ibèrica més curta i més fosca i una raça nòrdica més alta i lleugera. Wells va afirmar que les poblacions semítiques i hamítiques eren principalment de tipus mediterrani, i les poblacions àries eren originàriament de tipus nòrdic. Considerava els bascos com a descendents dels primers pobles mediterranis, que habitaven l'Europa occidental abans de l'arribada dels celtes aris de la direcció de l'Europa central.
La "raça nord-caucàsica" és una subraça proposada per Carleton S. Coon (1930). Comprèn les poblacions autòctones del Caucas del Nord, els balkars, els karatxais i els vainakh (txetxens i ingúixos).
Una introducció a l'antropologia, publicada el 1953, ofereix un esquema de classificació més complex:
* "Races caucasoides arcaiques": pobles ainu al Japó, raça australoide, pobles dravidians i veddah
* "Races caucasoides primàries": raça alpina, raça armenoide, raça mediterrànida i raça nòrdica
* "Races caucasoides secundàries o derivades": raça dinàrica, raça bàltica oriental i raça polinèsia

## Ús als Estats Units

A més del seu ús en antropologia i camps relacionats, el terme "caucàsic" s'ha utilitzat sovint als Estats Units en un context social diferent, per descriure un grup anomenat comunament "gent blanca". "Blanc" també apareix com una entrada d'autoinforme al cens dels EUA. La naturalització com a ciutadà dels Estats Units va ser restringida a "persones blanques lliures" per la Naturalization Act of 1790 ("Llei de naturalització de 1790"), i més tard es va estendre a altres poblacions residents per la Naturalization Act of 1870 ("Llei de naturalització de 1870"), la Indian Citizenship Act ("Llei de ciutadania índia" de 1924) i la Immigration and Nationality Act of 1952 ("Llei d'immigració i nacionalitat de 1952"). El Tribunal Suprem dels Estats Units en el cas United States v. Bhagat Singh Thind (1923), va decidir que els indis asiàtics no eren elegibles per a la ciutadania perquè, encara que antropològicament considerats "caucàsics", no eren blancs com els descendents europeus ja que la majoria dels laics no els consideraven persones "blanques". Això representava un canvi respecte a l'opinió anterior del Tribunal Suprem a Ozawa contra els Estats Units, en què havia aprovat expressament dos casos de tribunals inferiors que consideraven que els "hindús de casta alta" eren "persones blanques lliures" en el sentit de la llei de naturalització. Els advocats del govern van reconèixer més tard que el Tribunal Suprem havia "retirat" aquesta aprovació a Thind. El 1946, el Congrés dels Estats Units va aprovar una nova llei que establia una petita quota d'immigració per als indis, que també els permetia convertir-se en ciutadans. Els canvis importants a la llei d'immigració, però, només van arribar més tard el 1965, quan es van aixecar moltes restriccions racials anteriors a la immigració. Això va provocar confusió sobre si els hispans americans s'inclouen com a "blancs", ja que el terme hispà s'aplicava originalment a l'herència espanyola, però des de llavors s'ha ampliat per incloure totes les persones amb orígens en països de parla espanyola. En altres països, el terme hispà no s'utilitza amb freqüència.
La Biblioteca Nacional de Medicina dels Estats Units sovint utilitzava el terme "caucàsic" com a raça en el passat. Tanmateix, més tard va suspendre aquest ús a favor del terme geogràfic més estret europeu, que tradicionalment només s'aplicava a un subconjunt de caucasoides.

## Notes

* ↑ El terme antropològic tradicional caucasoide és una combinació del demònim caucàsic i el sufix grec eidos (que significa "forma", "format", "semblança") que implica una semblança amb els habitants nadius del Caucas. Etimològicament contrasta amb els termes negroide, mongoloide i australoide. Per a un contrast amb la raça "mongòlica" o mongoloide, vegeu la nota al peu núm. 4 pàgs. 58–59 a Beckwith, Christopher (2009). Empires of the Silk Road: A History of Central Eurasia from the Bronze Age to the Present. Princeton and Oxford: Princeton University Press. ISBN 978-0-691-13589-2. OCLC 800915872.
* ↑ Citat per l'editor col·laborador d'un grup de quatre obres de Baum, Woodward, Rupke, i Simon.
* 1 2 Pàgina 25.
* ↑ Citat per l'editor col·laborador d'un grup de nou obres de Mario, Isaac, Schiebinger, Rupp-Eisenreich, Dougherty, Hochman, Mikkelsen, Painter, i Binden.

## Referències

* ↑ Freedman, B. J. «For debate... Caucasian». British Medical Journal. Routledge, vol. 288, 6418, 1984, pàg. 696–98. DOI: 10.1136/bmj.288.6418.696. PMC: 1444385. PMID: 6421437.
* ↑ Pearson, Roger. Anthropological glossary. R. E. Krieger Pub. Co., 1985, p. 79. ISBN 9780898745108.
* ↑ Templeton, A.. «Evolution and Notions of Human Race». A: How Evolution Shapes Our Lives: Essays on Biology and Society. Princeton; Oxford: Princeton University Press, 2016, p. 346–361. DOI 10.2307/j.ctv7h0s6j.26. «...la resposta a la pregunta de si existeixen races en humans és clara i sense ambigüitats: no.»
* ↑ Wagner, Jennifer K.; Yu, Joon-Ho; Ifekwunigwe, Jayne O.; Harrell, Tanya M.; Bamshad, Michael J.; Royal, Charmaine D. «Anthropologists' views on race, ancestry, and genetics». American Journal of Physical Anthropology, vol. 162, 2, 2-2017, pàg. 318–327. DOI: 10.1002/ajpa.23120. PMC: 5299519. PMID: 27874171.
* ↑ American Association of Physical Anthropologists. «AAPA Statement on Race and Racism». American Association of Physical Anthropologists, 27-03-2019. [Consulta: 19 juny 2020].
* ↑ Coon, Carleton Stevens. The Races of Europe. New York: The Macmillan Company, 1939, p. 400–401. «"Aquesta tercera zona racial s'estén des d'Espanya a través de l'estret de Gibraltar fins al Marroc, i des d'allí per les costes del sud de la Mediterrània fins a Aràbia, Àfrica oriental, Mesopotàmia i les terres altes perses; i a través de l'Afganistan fins a l'Índia [...] La zona racial mediterrània s'estén sense interrupcions des d'Espanya a través de l'estret de Gibraltar fins al Marroc, i d'allí cap a l'est fins a l'Índia [...] Una branca d'aquesta s'estén molt cap al sud a banda i banda del mar Roig fins al sud d'Aràbia, les terres altes d'Etiòpia i la Banya d'Àfrica."»
* ↑ Coon, Carleton Stevens; Hunt, Edward E. The Living Races of Man. Londres: Jonathan Cape, 1966, p. 93. «Els capsians del nord d'Àfrica són clarament caucasoides i, més concretament, gairebé totalment mediterrànides.»
* ↑ Baum 2006, pàg. 84–85: "Finalment, Christoph Meiners (1747–1810), el "filòsof popular" i historiador de la Universitat de Göttingen, va donar per primera vegada al terme caucàsic un significat racial en el seu Grundriss der Geschichte der Menschheit ("Esquema de la història de la humanitat", 1785) ... Meiners va perseguir aquest "programa de Göttingen" d'investigació en amplis escrits històrico-antropològics, que incloïa dues edicions del seu "Esquema de la història de la humanitat" i nombrosos articles a Göttingisches Historisches Magazin"
* ↑ William R. Woodward. Hermann Lotze: An Intellectual Biography. Cambridge University Press, 09-06-2015, p. 260. ISBN 978-1-316-29785-8. «... les cinc races humanes identificades per Johann Friedrich Blumenbach: negres, indis americans, malaisians, mongols i caucàsics. Va optar per confiar en Blumenbach, líder de l'escola d'anatomia comparada de Göttingen»
* ↑ Nicolaas A. Rupke. Göttingen and the Development of the Natural Sciences. Wallstein-Verlag, 2002. ISBN 978-3-89244-611-8. «Perquè va ser a Göttingen en aquest període on es van establir els contorns d'un sistema de classificació d'una manera que encara configura la manera en què intentem comprendre les diferents varietats de la humanitat, inclòs l'ús de termes com ara "caucàsic".»
* ↑ Charles Simon-Aaron. The Atlantic Slave Trade: Empire, Enlightenment, and the Cult of the Unthinking Negro. Lewiston, New York: Edwin Mellen Press, 2008. ISBN 978-0-7734-5197-1. «Aquí, Blumenbach va situar l'europeu blanc al cim de la família humana; fins i tot va donar un nou nom a l'europeu, és a dir, caucàsic. Aquesta relació també va inspirar els treballs acadèmics de Karl Otfried Muller, C. Meiners i K. A. Heumann, els pensadors més importants de Göttingen per al nostre projecte. (Aquesta llista no pretén ser exhaustiva.)»
* ↑ Pickering, Robert. The Use of Forensic Anthropology. CRC Press, 2009, p. 82. ISBN 978-1-4200-6877-1.
* ↑ Pickering, Robert. The Use of Forensic Anthropology. CRC Press, 2009, p. 109. ISBN 978-1-4200-6877-1.
* ↑ Johann Friedrich Blumenbach. Thomas Bendyshe. The Anthropological Treatises of Johann Friedrich Blumenbach. Anthropological Society, 1865, p. 265, 303, 367. ISBN 9780878211241.
* 1 2 Caspari, Rachel «From types to populations: A century of race, physical anthropology, and the American Anthropological Association». American Anthropologist, vol. 105, 1, 2003, pàg. 65–76. DOI: 10.1525/aa.2003.105.1.65.
* ↑ «Race».
* ↑ Bhopal, R.; Donaldson, L. «White, European, Western, Caucasian, or what? Inappropriate labeling in research on race, ethnicity, and health». American Journal of Public Health, vol. 88, 9, 1998, pàg. 1303–1307. DOI: 10.2105/ajph.88.9.1303. PMC: 1509085. PMID: 9736867.
* ↑ Baum, 2006, p. 3,18.
* ↑ Herbst, Philip. The color of words: an encyclopaedic dictionary of ethnic bias in the United States. Intercultural Press, 15-06-1997. ISBN 978-1-877864-97-1. «Tot i que està desacreditat com a terme antropològic i no recomanat a la majoria de les directrius editorials, encara s'escolta i s'utilitza, per exemple, com a categoria de formularis que demanen identificació ètnica. També s'utilitza encara per als borradores policials (l'abreujat Cauc es pot escoltar entre la policia) i apareix en altres llocs com un eufemisme. El seu sinònim, caucasoide, també utilitzat antigament en antropologia però ara datat i considerat pejoratiu, està desapareixent.»
* ↑ Mukhopadhyay, Carol C. «Getting Rid of the Word 'Caucasian'». A: Mica Pollock. Everyday Antiracism: Getting Real About Race in School. New Press, 30-06-2008, p. 14–. ISBN 978-1-59558-567-7. «No obstant això, hi ha una excepció sorprenent en el nostre vocabulari racial modern: el terme "caucàsic". Tot i ser una resta d'una teoria desprestigiada de la classificació racial, el terme ha persistit al segle XXI, tant dins com fora de la comunitat educativa. Ja és hora de desfer-nos de la paraula caucàsica. Alguns podrien protestar que és "només una etiqueta". Però el llenguatge és un dels vehicles més sistemàtics, subtils i significatius per transmetre la ideologia racial. Els termes que descriuen grups imaginaris, com ara el caucàsic, encapsulen aquestes creences. Cada vegada que els fem servir i els exposem de manera acrítica als estudiants, estem reforçant en lloc de desmantellar la vella visió del món racialitzada. L'ús de la paraula caucàsica invoca el racisme científic, la falsa idea que les races es produeixen de manera natural, les subdivisions biològicament classificades de l'espècie humana i que els caucàsics són la raça superior. Més enllà d'això, l'etiqueta caucàsica fins i tot pot transmetre missatges sobre quins grups tenen cultura i tenen dret al reconeixement com a estadunidencs.»
* ↑ Dewanjuly, Shaila «Has 'Caucasian' Lost Its Meaning?». The New York Times, 06-07-2013. «Com a classificació racial, el terme caucàsic té molts defectes, ja que data d'una època en què l'estudi de la raça es basava en mesures del crani i diaris de viatge ... Els seus equivalents d'aquella època són obsolets: ningú es refereix als asiàtics com "mongols" o negres com "negroides". ... No hi ha cap motiu legal per utilitzar-lo. Poques vegades apareix als estatuts federals, i l'Oficina del Cens mai ha posat una casella de selecció amb la paraula caucàsica. (El blanc és una opció.) ... El Tribunal Suprem, que pot ser més col·loquial, només ha utilitzat el terme en 64 casos, entre ells un parell dels anys 20 que en revela les limitacions ... L'any 1889, els editors de l'Oxford English Dictionary original va assenyalar que el terme caucàsic havia estat "pràcticament descartat". Però van parlar massa aviat. L'autoritat de Blumenbach havia donat a la paraula una brillantor pseudocientífica que conservava el seu atractiu. Fins i tot ara, la paraula dona a les discussions sobre la raça una estranya gravetat tecnocràtica, com quan la policia insisteix que sortiu del vostre "vehicle" en lloc del cotxe ... Susan Glisson, que com a directora executiva del William Winter Institute per La reconciliació racial d'Oxford, Mississippi, és testimoni regularment dels sudistes que estudien el seu vocabulari racial, dient que poques vegades escolta "caucàsic". "La majoria de la gent que treballa en aquest camp sap que és un terme completament ridícul per assignar als blancs", va dir. "Crec que és un terme d'últim recurs per a les persones que estan realment incòmodes parlant de raça. Utilitzen el terme que els farà estar tan allunyats com sigui possible.»
* 1 2 3 4 Baum, 2006, p. 82.
* ↑ Figal, 2010, p. 81–84.
* ↑ Chardin. «Journal du voyage du chevalier Chardin en Perse et aux Indes Orientales par la Mer Noire et par la Colchide» (en francès), 1686. «Le sang de Géorgie est le plus beau d'Orient, et je puis dire du monde, je n'ai pas remarqué un laid visage en ce païs la, parmi l'un et l'autre sexe: mais j'y en ay vû d'Angeliques.»
* ↑ Per exemple, com en l'Allgemeine Erdbeschreibung publicada per Meyer el 1777: Allgemeine Erdbeschreibung: Asien - Volume 3. Meyer, 1777, p. 1435.
* ↑ Meiners, Christoph. Grundriss der Geschichte der Menschheit. Im Verlage der Meyerschen Buchhandlung., 1785, p. 25–.
* ↑ Luigi Marino, I Maestri della Germania (1975) OCLC 797567391; traduït a l'alemany com Praeceptores Germaniae: Göttingen 1770–1820 OCLC 34194206
* ↑ B. Isaac, The invention of racism in classical antiquity, Princeton University Press, 2004, p. 105 OCLC 51942570
* ↑ Londa Schiebinger, The Anatomy of Difference: Race and Sex in Eighteenth-Century Science, Eighteenth-Century Studies, Vol. 23, No. 4, Special Issue: The Politics of Difference, Summer, 1990, pp. 387–405
* ↑ B. Rupp-Eisenreich, "Des Choses Occultes en Histoire des Sciences Humaines: le Destin de la 'Science Nouvelle' de Christoph Meiners", L'Ethnographie v.2 (1983), p. 151
* ↑ F. Dougherty, "Christoph Meiners und Johann Friedrich Blumenbach im Streit um den Begriff der Menschenrasse," a G. Mann i F. Dumont, eds., Die Natur des Menschen , pp. 103–04
* ↑ Hochman, Leah. The Ugliness of Moses Mendelssohn: Aesthetics, Religion & Morality in the Eighteenth Century. Routledge, 10-10-2014, p. 74–. ISBN 978-1-317-66997-5.
* ↑ Mikkelsen, Jon M. Kant and the Concept of Race: Late Eighteenth-Century Writings. SUNY Press, 2013-08-01, p. 196–. ISBN 978-1-4384-4363-8.
* ↑ Painter, N. «Why White People are Called Caucasian?». Arxivat de l'original el 2013-10-20. [Consulta: 9 octubre 2006].
* ↑ Un altre document en línia repassa la història primerenca de la teoria de la raça.18th and 19th Century Views of Human Variation Arxivat 21-10-2013 a Wayback Machine. Els tractats de Blumenbach es poden trobar en línia here.
* ↑ The New American Cyclopaedia: A Popular Dictionary of General Knowledge, Volume 4. Appleton, 1870, p. 588.
* 1 2 Bhopal R «The beautiful skull and Blumenbach's errors: the birth of the scientific concept of race». BMJ, vol. 335, 7633, 12-2007, pàg. 1308–09. DOI: 10.1136/bmj.39413.463958.80. PMC: 2151154. PMID: 18156242.
* ↑ Baum 2006, p. 88: "La connexió entre les idees de Meiners sobre una branca caucàsica de la humanitat i la concepció posterior de Blumenbach d'una varietat caucàsica (eventualment, una raça caucàsica) no està del tot clara. El que és clar és que les dues edicions del Outline de Meiners, es van publicar entre la segona edició d'On the Natural Variety of Mankind de Blumenbach i la tercera edició, on Blumenbach va utilitzar per primera vegada el terme caucàsic. Blumenbach va citar Meiners una vegada el 1795, però només per incloure la divisió de la humanitat de Meiners el 1793 en pobles "guapos i blancs" i "lletges i foscos" entre diverses "divisions alternatives de les varietats de la humanitat". No obstant això, Blumenbach devia ser conscient de la designació anterior de Meiners de les branques de la humanitat caucàsica i mongol, ja que els dos homes es coneixien com a col·legues de la Universitat de Göttingen. La manera en què Blumenbach va abraçar el terme caucàsic suggereix que va treballar per allunyar el seu propi pensament antropològic del de Meiners mentre recuperava el terme caucàsic per a la seva pròpia classificació racial més refinada: no va fer esment de l'ús de Meiners el 1785 i li va donar un nou significat".
* ↑ Alemany: "sehr willkürlich": Johann Friedrich Blumenbach. Handbuch der Naturgeschichte, 1797, p. 61. «Alle diese Verschiedenheiten fließen aber durch so mancherley Abstufungen und Uebergänge so unvermerkt zusammen, daß sich keine andre, als sehr willkürliche Grenzen zwischen ihnen festsetzen lassen.»
* ↑ On the Natural Variety of Mankind, 3rd ed. (1795) a Bendyshe: 264–65; "racial face," 229.
* ↑ Raj Bhopal. «The beautiful skull and Blumenbach’s errors: the birth of the scientific concept of race» (en anglès americà). National Library of Medicine, 22-12-2007. [Consulta: 11 juliol 2024].
* ↑ Freedman, B. J. «For debate... Caucasian». British Medical Journal. Routledge, vol. 288, 6418, 1984, pàg. 696–98. DOI: 10.1136/bmj.288.6418.696. PMC: 1444385. PMID: 6421437.
* 1 2 Coon, Carleton. The Races of Europe. The Macmillan Company, abril de 1939, p. 51.
* ↑ Coon, Carleton. The Races of Europe, Chapter XIII, Section 2 (en anglès), abril de 1939. Arxivat 2006-05-11 at Archive.is
* ↑ Jackson, J. P. Jr. «"In Ways Unacademical": The Reception of Carleton S. Coon's The Origin of Races». Journal of the History of Biology, vol. 34, 2, 2001, pàg. 247–85. DOI: 10.1023/a:1010366015968.
* ↑ The Origin of Races. Random House Inc., 1962, p. 570.
* ↑ Coon, Carleton Stevens. The Races of Europe. The Macmillan Company, 1939, p. 26–28, 50–55.
* ↑ Sachs Collopy, Peter «Race Relationships: Collegiality and Demarcation in Physical Anthropology» (en anglès). Journal of the History of the Behavioral Sciences, vol. 51, 3, 2015, pàg. 237–260. DOI: 10.1002/jhbs.21728. PMID: 25950769.
* ↑ Spickard, Paul. «The Return of Scientific Racism? DNA Ancestry Testing, Race, and the New Eugenics Movement». A: Race in Mind: Critical Essays. University of Notre Dame Press, 2016, p. 157. DOI 10.2307/j.ctvpj76k0.11. ISBN 978-0-268-04148-9. «Durant més de quatre dècades a partir de finals de la dècada de 1930, l'antropòleg de Harvard Carleton Coon va escriure una sèrie de grans llibres per a un públic cada cop més reduït en què va impulsar un angle d'anàlisi racial pseudocientífic.»
* ↑ Selcer, Perrin «Beyond the Cephalic Index: Negotiating Politics to Produce UNESCO's Scientific Statements on Race». Current Anthropology, vol. 53, S5, 2012, pàg. S180. DOI: 10.1086/662290. «El més inquietant per als antropòlegs liberals, la nova generació de "pseudociència" racista va amenaçar amb tornar a la respectabilitat dominant el 1962, amb la publicació de The Origin of Races de Carleton Coon. (Coon 1962).»
* ↑ Loewen, James W. Sundown Towns: A Hidden Dimension of American Racism. Nova York: New Press, 2005, p. 462. ISBN 9781565848870. «Carleton Coon, del qual The Origin of Races [...] va afirmar que l'Homo sapiens va evolucionar cinc vegades diferents, els negres l'últim. La seva mala acollida per part dels antropòlegs, seguida de l'evidència de l'arqueologia i la paleontologia que la humanitat va evolucionar una vegada, i a l'Àfrica, finalment va posar fi a aquesta pseudociència.»
* ↑ Regal, Brian. «The Life of Grover Krantz». A: Searching for Sasquatch. Nova York: Palgrave Macmillan, 2011, p. 93–94 (Palgrave Studies in the History of Science and Technology). DOI 10.1057/9780230118294_5. ISBN 978-0-230-11829-4. «Carleton Coon va adoptar plenament la tipologia com a forma de determinar la base de la diferència racial i ètnica [...] Malauradament per a ell, l'antropologia americana va equiparar cada cop més la tipologia amb la pseudociència.»
* ↑ Templeton, A. (2016). EVOLUTION AND NOTIONS OF HUMAN RACE. A Losos J. & Lenski R. (Eds.), How Evolution Shapes Our Lives: Essays on Biology and Society (pp. 346-361). Princeton; Oxford: Princeton University Press. doi:10.2307/j.ctv7h0s6j.26.
* ↑ "Miriam Claude Meijer, Race and Aesthetics in the Anthropology of Petrus Camper", 1722–1789, Amsterdam: Rodopi, 1999, pp. 169–74.
* ↑ Bertoletti, Stefano Fabbri. 1994. "The anthropological theory of Johann Friedrich Blumenbach. In Romanticism in science, science in Europe, 1790–1840".
* ↑ Consulteu la literatura individual per a aquestes identificacions caucasoides, mentre que l'article següent ofereix una breu visió general: How "Caucasoids" Got Such Big Crania and Why They Shrank: From Morton to Rushton, Leonard Lieberman, Current Anthropology, Vol. 42, No. 1, febrer de 2001, pp. 69–95.
* ↑ "People and races", Alice Mossie Brues, Waveland Press, 1990, assenyala com el terme caucasoide va substituir caucàsic.
* ↑ Meyers Konversations-Lexikon, 4a edició, 1885–90, T11, p. 476.
* ↑ Wright, Arnold. Southern India, Its History, People, Commerce, and Industrial Resources (en anglès). Foreign and Colonial Compiling and Publishing Company, 1915, p. 69.
* ↑ Sharma, Ram Nath; Sharma, Rajendra K. Anthropology (en anglès). Atlantic Publishers & Dist, 1997, p. 109. ISBN 978-81-7156-673-0.
* ↑ Mhaiske, Vinod M.; Patil, Vinayak K.; Narkhede, S. S.. Forest Tribology And Anthropology (en anglès). Scientific Publishers, 2016, p. 5. ISBN 978-93-86102-08-9.
* ↑ Simpson, George Eaton; Yinger, John Milton. Racial and cultural minorities: an analysis of prejudice and discrimination, Environment, development, and public policy. Springer, 1985, p. 32. ISBN 978-0-306-41777-1.
* ↑ American anthropologist, American Anthropological Association, Anthropological Society of Washington (Washington, D.C,), 1984 v. 86, nos. 3–4, p. 741.
* ↑ T. H. Huxley, "On the Geographical Distribution of the Chief Modifications of Mankind", Journal of the Ethnological Society of London (1870).
* ↑ Grolier Incorporated. Encyclopedia Americana, Volume 6. Grolier Incorporated, 2001, p. 85. ISBN 978-0-7172-0134-1.
* ↑ Wells, H. G.. The outline of history, being a plain history of life and mankind. The Macmillan Company, 1921, p. 119–123, 236–238.
* ↑ Carolyn Fluehr-Lobban. «Race and Racism: An Introduction» (en anglès americà) p. 127–133, 08-12-2005.
* ↑ Dmitry Bogatenkov. «Anthropology and Ethnic History» (en rus). Universitat Russa de l'Amistat dels Pobles.
* ↑ Dmitry Bogatenkov. «Racial variety of Mankind, section 5.5.3» (en rus). Universitat Russa de l'Amistat dels Pobles. Arxivat de l'original el 19 de juliol de 2011. [Consulta: 21 abril 2020].
* ↑ «Ethnogenesis the North Caucasus indigenous population» (en rus). School Bakai.
* ↑ Beals, Ralph L.; Hoijer, Harry. An Introduction to Anthropology. Nova York: The Macmillan Company, 1953.
* ↑ Llistat segons: Nida, Eugene Albert. Customs and Cultures: Anthropology for Christian Missions. Nova York: Harper and Brothers, 1954, p. 283.
* ↑ Painter, Nell Irvin. «Collective Degradation: Slavery and the Construction of Race. Why White People are Called Caucasian». Yale University, 2003. Arxivat de l'original el 20 d'octubre de 2013. [Consulta: 9 octubre 2006].
* ↑ «Definition of Race Categories Used in the 2010 Census». United States Census Bureau, 01-03-2011. [Consulta: 25 abril 2014].
* ↑ Coulson, Doug «British Imperialism, the Indian Independence Movement, and the Racial Eligibility Provisions of the Naturalization Act: United States v. Thind Revisited» (en anglès americà). Georgetown Journal of Law & Modern Critical Race Perspectives, vol. 7, 2015, pàg. 1–42.
* ↑ «Not All Caucasians Are White: The Supreme Court Rejects Citizenship for Asian Indians"» (en anglès americà). History Matters.
* ↑ Tybaert, Sara; Rosov, Jane «MEDLINE Data Changes - 2004» (en anglès americà). NLM Technical Bulletin, 335, 11-2003, pàg. e6. «El terme MeSH Racial Stocks i els seus quatre fills (Raça Australoide, Raça Caucasoide, Raça Mongoloide i Raça Negroide) s'han eliminat de MeSH l'any 2004. S'ha creat un nou encapçalament, "Grups de població continentals", amb una nova identificació que emfatitza la geografia.»

### Bibliografia

* Camberg, Kim «Long-term tensions behind Sydney riots». BBC News, 13-12-2005.
* Figal, Sara Eigen. Heredity, Race, and the Birth of the Modern. Routledge, 15-04-2010. ISBN 978-1-135-89161-9.
* Leroi, Armand Marie «A Family Tree in Every Gene». , 14-03-2005, p. A23.
* Lewontin, Richard. «Confusions About Human Races». Race and Genomics, Social Sciences Research Council, 2005. Arxivat de l'original el 2013-05-04. [Consulta: 28 desembre 2006].
* Painter, Nell Irvin «Collective Degradation: Slavery and the Construction of Race. Why White People are Called Caucasian». Yale University. Arxivat 2013-10-20 a Wayback Machine.
* Risch N, Burchard E, Ziv E, & Tang H «Categorization of humans in biomedical research: genes, race and disease». Genome Biol., vol. 3, 7, 7-2002, pàg. comment2007.2001–12. DOI: 10.1186/gb-2002-3-7-comment2007. PMC: 139378. PMID: 12184798.
* Rosenberg NA; Cann, HM; Kidd, KK; Zhivotovsky, LA; Feldman, MW «Genetic structure of human populations». Science, vol. 298, 5602, 12-2002, pàg. 2381–85. Bibcode: 2002Sci...298.2381R. DOI: 10.1126/science.1078311. PMID: 12493913.
* Rosenberg NA, Mahajan S, Ramachandran S, Zhao C, Pritchard JK, & Feldman MW «Clines, Clusters, and the Effect of Study Design on the Inference of Human Population Structure». PLOS Genet., vol. 1, 6, 12-2005, pàg. e70. DOI: 10.1371/journal.pgen.0010070. PMC: 1310579. PMID: 16355252.
* Templeton, Alan R. «Human races: A genetic and evolutionary perspective». American Anthropologist, vol. 100, 3, 9-1998, pàg. 632–50. DOI: 10.1525/aa.1998.100.3.632. JSTOR: 682042.

### Literatura

* Augstein, HF. «From the Land of the Bible to the Caucasus and Beyond». A: Race, Science and Medicine, 1700–1960. New York: Routledge, 1999, p. 58–79. ISBN 978-0-415-18152-5.
* Baum, Bruce. The rise and fall of the Caucasian race: a political history of racial identity. New York: New York University Press, 2006. ISBN 978-0-8147-9892-8.
* Blumenbach, Johann Friedrich (1775) On the Natural Varieties of Mankind – el llibre que va introduir el concepte
* Cavalli-Sforza, Luigi Luca. Genes, Peoples and Languages. Londres: Allen Lane, 2000. ISBN 978-0-7139-9486-5.
* Gould, Stephen Jay. The Mismeasure of Man. New York: Norton, 1981. ISBN 978-0-393-01489-1. – una història de la pseudociència de la raça, les mesures del crani i l'herència del coeficient intel·lectual
* Guthrie, Paul. The Making of the Whiteman: From the Original Man to the Whiteman. Chicago: Research Associates School Times, 1999. ISBN 978-0-948390-49-4.
* Piazza, Alberto. The History and Geography of Human Genes. Princeton, New Jersey: Princeton University Press, 1996. ISBN 978-0-691-02905-4. – una referència important de la genètica moderna de poblacions
* Stoddard, Theodore Lothrop. Racial Realities in Europe. New York: Charles Scribner's Sons, 1924.
* Wolf, Eric R.. The Hidden Frontier: Ecology and Ethnicity in an Alpine Valley. Berkeley, California: University of California Press, 1999. ISBN 978-0-520-21681-5.

## Enllaços externs

* La nena caucàsica i la quotidianitat del racisme
* Poblacions, diversitat i història (per Miquel Hernández Martínez)