OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Escut de la Nou de Berguedà

L'escut oficial de La Nou de Berguedà té el següent blasonament:
    Escut caironat: de porpra, una espasa d'argent guarnida d'or acostada de 2 mitres d'argent embellides d'or. Per timbre, una corona mural de poble.

## Història

Va ser aprovat el 21 d'octubre de 1991 i publicat al DOGC el 15 de novembre del mateix any amb el número 1518.
L'espasa és l'atribut de sant Martí, patró del poble. Les mitres a banda i banda simbolitzen que la localitat va pertànyer als bisbes d'Urgell i, des del 1593, al nou bisbat de Solsona.

## Vegeu també

* Escuts i banderes del Berguedà

## Referències

* ↑ «ANUNCI relatiu a l'aprovació de l'escut heràldic municipal de la Nou de Berguedà.» (pdf). DOGC núm. 1518. Generalitat de Catalunya, 15-11-1991. [Consulta: 26 juny 2010].
# Escut de la Pobla d'Arenós

L'escut de la Pobla d'Arenós és el símbol representatiu oficial de la Pobla d'Arenós, municipi del País Valencià, a la comarca de l'Alt Millars. Té el següent blasonament:
| « | Escut quadrilong de punta redona, partit. Al primer quarter, en camp d'atzur, un castell de tres homenatges d'or, maçonat i aclarit de sable. Al segon quarter, en camper d'argent, tres faixes ondades d'atzur. Al timbre, una corona reial oberta. | » |

## Història

L'escut s'aprovà per Resolució de 26 de juny de 1996, del conseller de Presidència, publicada en el DOGV núm. 2.837, del 30 de setembre de 1996.
El castell fa al·lusió a l'antic castell d'Arenós, que fou centre d'una baronia. Les ones d'atzur sobre camper d'argent són les armes dels barons d'Arenós, antics senyors de la vila.

## Vegeu també

* Escuts i banderes de l'Alt Millars
* Llista d'escuts del País Valencià

## Referències

* 1 2 Generalitat Valenciana. Escuts i banderes dels municipis de la Comunitat Valenciana (pdf), 2003, p. 190 [Consulta: 12 setembre 2015].
* ↑ «Resolució de 26 de juny de 1996, del conseller de Presidència, per la qual aprova l'escut de l'Ajuntament de Puebla de Arenoso (Castelló)» (pdf). Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, 2.837, 30-09-1996, pàg. 10.910 [Consulta: 22 juny 2016].
# Escut de la Tallada d'Empordà

L'escut oficial de la Tallada d'Empordà té el següent blasonament:
    Escut caironat: d'or, una creu grega claviculada rectilínia d'atzur acompanyada de 2 rocs també d'atzur un a cada costat del braç inferior; el peu faixat d'or i de gules de 6 peces partit d'or, 4 pals de gules, sostenint una cinta d'atzur. Per timbre una corona mural de poble.

## Història

Va ser aprovat el 28 de setembre de 1984 i publicat al DOGC l'11 de novembre del mateix any amb el número 486.
L'escut del poble presenta tradicionalment una creu claviculada; els dos rocs a banda i banda provenen de les armes dels Rocabertí, barons de Verges. El castell de la Tallada (del segle xi) va pertànyer als comtes d'Empúries (representats aquí per les seves armes, faixat d'or i de gules), més endavant a la baronia de Verges i, des del 1587, es va veure lligat a la Corona a través de la batllia reial de Verges (representada pels quatre pals de Catalunya).

## Vegeu també

* Escuts i banderes del Baix Empordà

## Referències

* ↑ «DECRET 314/1984, de 28 de setembre, pel qual s'autoritza l'Ajuntament de la Tallada per adoptar el seu escut heràldic municipal.» ( PDF). DOGC núm. 486. Generalitat de Catalunya, 16-11-1984. [Consulta: 8 desembre 2013].
# Escut de les Borges Blanques

L'escut oficial de les Borges Blanques té el següent blasonament:
    Escut caironat: d'or, quatre pals de gules; ressaltant sobre el tot, un bou passant d'argent sobremuntat d'un ram de tres branques de sinople flordelisades d'argent. Per timbre, una corona de ciutat.

## Història

L'Ajuntament va acordar en ple iniciar l'expedient d'adopció de l'escut el dia 20 de juliol de 2017. Després dels tràmits reglamentaris, l'escut es va aprovar el 22 de febrer de 2018 i fou publicat al DOGC número 7568 de 28 de febrer del mateix any.
L'escut conté com a element principal el bou, que tradicionalment ha estat l'element propi del municipi representat a l'escut acompanyat del senyal dels quatre pals (que representa que el municipi va estar sota la jurisdicció comtal-reial). Finalment, l'escut oficialitzat recupera el senyal del ram de lliris, també present històricament en els escuts de la ciutat però que s'havia perdut recentment. El ram és el senyal típic de la ciutat de Lleida, i a l'escut de les Borges Blanques representa el dret de carrer de Lleida que van aconseguir els habitants borgencs en pagar un cànon censual per redimir-se de la senyoria de Pere de Sanahuja l'any 1344.

## Vegeu també

* Escuts i banderes de les Garrigues

## Referències

* ↑ «RESOLUCIÓ GAH/290/2018, de 22 de febrer, per la qual es dóna conformitat a l'adopció de l'escut heràldic del municipi de les Borges Blanques.» (pdf). DOGC núm. 7568. Generalitat de Catalunya, 28-02-2018. [Consulta: 18 març 2018].
* ↑ Història dels escuts de la ciutat Arxivat 2018-03-19 a Wayback Machine., Ajuntament de les Borges Blanques
# Escut del Brull

L'escut oficial del Brull té el següent blasonament:
    Escut caironat: d'argent, un griu de sable lampassat i armat de gules. Per timbre una corona mural de poble.

## Història

Va ser aprovat el 29 de gener del 1987 i publicat en el DOGC el 6 de març del mateix any amb el número 812.
El griu de sable sobre camper d'argent són les armes dels Desbrull, senyors del castell del Brull.

## Vegeu també

* Bandera del Brull
* Escuts i banderes d'Osona

## Referències

* ↑ «DECRET 47/1987, de 29 de gener, pel qual s'autoritza l'Ajuntament del Brull per adoptar el seu escut heràldic municipal.» (pdf). DOGC núm. 812. Generalitat de Catalunya, 06-03-1987. [Consulta: 23 juny 2010].
# Escut i bandera d'Antella

L'escut i la bandera d'Antella són els símbols representatius d'Antella, municipi del País Valencià, a la comarca de la Ribera Alta.

## Escut heràldic

L'escut oficial d'Antella té el següent blasonament:
| « | Escut quadrilong de punta redona, partit i mig truncat. Al primer quarter, en camp d'or, una torre del seu color, maçonada de sable. Al segon quarter, en camp d'argent, un assut del seu color, sobre ones d'argent i atzur. Al tercer quarter, en camp d'or, una àguila alaestesa de sable. Per timbre, corona reial oberta. | » |

## Bandera

La bandera oficial d'Antella té la següent descripció:
| « | Bandera de proporcions 2:3. partida per mitat vertical. Primera, la torre del seu color, en camp groc. En la segona, l'assut amb tres ones de blau i plata o gris perla. | » |

## Història

L'escut s'aprovà mitjançant la Resolució de 29 d'agost de 2006, del conseller de Justícia, Interior i Administracions Públiques, publicada al DOGV núm. 5.345, de 13 de setembre de 2006.
La bandera s'aprovà per Resolució de 18 de novembre de 2010, del conseller de Solidaritat i Ciutadania, publicada en el DOCV núm. 6.401, de 19 de novembre de 2010.
S'hi representen dos dels elements més característics del poble: la torre àrab, vestigi de l'antic castell palau, i l'assut d'Antella vora el Xúquer amb la Casa de les Comportes, des d'on parteix la Séquia Reial. La tercera partició mostra les armes de Miquel de Salvador, primer baró d'Antella el 1568.

## Vegeu també

* Llista d'escuts del País Valencià.
* Escuts i banderes de la Ribera Alta.

## Referències

* 1 2 «Resolució de 29 d'agost de 2006 del Conseller de Justícia, Interior i Administracions Públiques, per la qual s'aprova l'escut de l'Ajuntament d'Antella (València)» (pdf). Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, 5.345, 13-09-2006, pàg. 30.287 [Consulta: 15 desembre 2015].
* 1 2 «Resolució de 15 de novembre de 2010 del Conseller de Solidaritat i Ciutadania, per la qual s'aprova la bandera del municipi d'Antella» (pdf). Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, 6.401, 19-11-2010, pàg. 42.547 [Consulta: 28 juny 2017].
* ↑ Generalitat Valenciana. Escuts i banderes dels municipis de la Comunitat Valenciana (pdf), 2019, p. 58 i 219 [Consulta: 10 octubre 2020].

## Enllaços externs

* Ajuntament d'Antella.
# Escut i bandera d'Espadella

L'escut i la bandera d'Espadella són els símbols representatius d'Espadella, municipi del País Valencià, a la comarca de l'Alt Millars.

## Escut heràldic

L'escut oficial d'Espadella té el següent blasonament:
| « | Escut quadrilong de punta redona. De gules, una espasa d'argent amb l'empunyadura d'or, posada en banda. Al timbre, corona reial oberta. | » |

## Bandera

La bandera oficial d'Espadella té la següent descripció:
| « | Bandera de proporcions 2:3. De roig, tres espases del seu color, creuades al centre. | » |

## Història

L'escut s'aprovà per Resolució de 19 de desembre de 2001, del conseller de Justícia i Administracions Públiques, publicada en el DOGV núm. 4.182, de 4 de febrer de 2002.
L'espasa és un senyal parlant al·lusiu al nom del poble.
La bandera s'aprovà per Resolució de 22 d'abril de 2005, del conseller de Justícia i Administracions Públiques, publicada en el DOGV núm. 5.007, de 17 de maig de 2005

## Vegeu també

* Escuts i banderes de l'Alt Millars
* Llista d'escuts del País Valencià

## Referències

* 1 2 Generalitat Valenciana. Escuts i banderes dels municipis de la Comunitat Valenciana (pdf), 2003, p. 120 [Consulta: 12 setembre 2015].
* 1 2 «Resolució de 22 d'abril de 2005, del conseller de Justícia i Administracions Públiques, per la qual s'aprova la bandera de l'Ajuntament d'Espadilla (Castelló)» (pdf). Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, 5.007, 17-05-2005, pàg. 16.846-16.847 [Consulta: 17 juny 2016].
* ↑ «Resolució de 19 de desembre de 2001, del conseller de Justícia i Administracions Públiques, per la qual s'aprova l'escut de l'Ajuntament d'Espadilla (Castelló)» (pdf). Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, 4.182, 04-02-2002, pàg. 2.863 [Consulta: 17 juny 2016].
# Escut i bandera de Cases Altes

L'escut i la bandera de Cases Altes són els símbols representatius del municipi valencià de Cases Altes (Racó d'Ademús).

## Escut heràldic

L'escut oficial de Cases Altes té el següent blasonament:
| « | Escut quadrilong de punta redona. Migpartit i truncat. Al primer quarter, en camp de gules, tres cases d'or mal ordenades, maçonades i aclarides de sable. Al segon quarter, en camp de gules, un triangle d'argent carregat d'un colom del mateix metall i una creu de sable. Al tercer quarter, en camp d'argent, tres faixes onades d'atzur. Al timbre, corona reial oberta. | » |

## Bandera

La bandera oficial de Cases Altes té la següent descripció:
| « | Bandera de proporcions 2:3. Partida per meitat horitzontal, la franja superior blanca i la inferior de roig. Al centre, l'escut municipal, sense corona. L'escut ocuparà les tres cinquenes parts de l'alçada de la bandera. | » |

## Història

L'escut s'aprovà per Resolució de 21 de març de 2000, del conseller de Justícia i Administracions Públiques, publicada en el DOGV núm. 3.745, de 9 de maig de 2000. En la resolució original deia «tres cases d'or ben ordenades», frase que fou esmenada per «tres cases d'or mal ordenades», mitjançant la Resolució de 27 de juliol de 2016, de la Presidència de la Generalitat, publicada en el DOGV núm. 7.852, de 17 d'agost de 2016.
Les cases són un senyal parlant al·lusiu al nom del poble, igualment com el riu d'ones, ja que antigament el municipi s'anomenava Casas del Río; el riu vora el qual s'alça Cases Altes és el Túria. El colom, el triangle i la creu són el símbol de la Santíssima Trinitat, que n'ostenta el patronatge.
La bandera s'aprovà per Resolució de 5 de juliol de 2017, de Presidència de la Generalitat, publicada en el DOGV núm. 8.100, de 7 d'agost de 2017.

## Vegeu també

* Escuts i banderes del Racó d'Ademús
* Llista d'escuts del País Valencià

## Referències

* 1 2 «Resolució de 27 de juliol de 2016, de la Presidència de la Generalitat, per la qual s'aprova la modificació de l'escut del municipi de Casas Altas» (pdf). Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, 7.852, 17-08-2016, pàg. 23.544 [Consulta: 14 setembre 2016].
* 1 2 «Resolució de 5 de juliol de 2017, de la Presidència de la Generalitat, per la qual s'aprova la bandera del municipi de Casas Altas» (pdf). Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, 8.100, 07-08-2017, pàg. 28.404 [Consulta: 24 agost 2017].
* ↑ «Resolució de 21 de març de 2000, del conseller de Justícia i Administracions Públiques, per la qual s'aprova l'escut de l'Ajuntament de Casas Altas (València)» (pdf). Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, 3.745, 09-05-2000, pàg. 8.054 [Consulta: 12 setembre 2015].
* ↑ Generalitat Valenciana. Escuts i banderes dels municipis de la Comunitat Valenciana (pdf), 2003, p. 99 [Consulta: 12 setembre 2015].
# Escut i bandera de Corbera

L'escut i la bandera de Corbera són els símbols representatius tradicionals del municipi valencià de Corbera (la Ribera Baixa).

## Escut heràldic

L'escut oficial de Corbera (Ribera Baixa) té el següent blasonament:
| « | Escut caironat. En camper d'or, quatre pals de gules. Carregat d'un castell d'argent, aclarit i maçonat de sable. Somats cadascun dels homenatges laterals d'un corb de sable, adreçats a l'homenatge central. Per timbre, una corona reial oberta. | » |

## Bandera de Corbera

La bandera oficial de Corbera té la següent descripció:
| « | Bandera de proporcions 2:3. De color roig carmesí. Al centre un castell d'argent o gris perla amb tres homenatges, i és el central major en altura i volum que els dos laterals, maçonat i aclarit de negre. Sobre els homenatges laterals dos corbs enfrontats de negre. Flanquejat el castell en ambdós costats de dos cairons, amb les armes dels reis d'Aragó. Al timbre, sobre cada un dels dos cairons, una corona reial. | » |

## Història

L'escut va ser aprovat per Resolució del 3 de desembre de 1999, del conseller de Justícia i Administracions Públiques. Publicat en el DOGV núm. 3.669, de 19 de gener de 2000.
Aquest és l'escut tradicional de Corbera, emprat des del segle xvi, amb la representació del castell, conquerit per Jaume I als musulmans el 1248, i els corbs com a senyal parlant al·lusiu al nom de la vila. Els quatre pals recorden la seva condició de vila reial, que el 1418 fou cap de la jurisdicció anomenada Honor de Corbera.
La bandera va ser aprovada per Resolució d'1 de desembre de 2005, del conseller de Justícia, Interior i Administracions Públiques. Publicat en el DOGV núm. 5.170, de 4 de gener de 2006.

## Vegeu també

* Escuts i banderes de la Ribera Baixa
* Llista d'escuts del País Valencià

## Referències

* 1 2 Generalitat Valenciana. Escuts i banderes dels municipis de la Comunitat Valenciana (pdf), 2003, p. 111 [Consulta: 12 setembre 2015].
* 1 2 «Resolució d'1 de desembre de 2005, del conseller de Justícia, Interior i Administracions Públiques, per la qual s'aprova la bandera de l'Ajuntament de Corbera (València)» (pdf). Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, 5.170, 04-01-2006, pàg. 633 [Consulta: 18 gener 2016].
* ↑ «Resolució de 3 de desembre de 1999, del conseller de Justícia i Administracions Públiques, per la qual s'aprova l'escut de l'Ajuntament de Corbera (València)» (pdf). Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, 3.669, 19-01-2000, pàg. 928 [Consulta: 27 desembre 2015].
# Escut i bandera de Figueres (Alt Palància)

L'escut i la bandera de Figueres són els símbols representatius de Figueres, municipi del País Valencià, a la comarca de l'Alt Palància.

## Escut heràldic

L'escut oficial de Figueres té el següent blasonament:
| « | Escut quadrilong de punta redona. En camp d'or, una figuera del seu color, terrassada del natural, somada de la imatge de la Puríssima Concepció. Al timbre, corona reial oberta. | » |

## Bandera

La bandera oficial de Figueres té la següent descripció:
| « | Bandera de proporcions 2:3. Tercejat horitzontal, el segon terç és de doble amplària que els altres. Els terços externs de sinople i el del mig d'or, carregat amb arbre figuera de sinople amb el seu tronc d'argent. | » |

## Història

L'escut s'aprovà per Resolució de 28 de juny de 2002, del conseller de Justícia i Administracions Públiques, publicada al DOGV núm. 4.307, de 5 d'agost de 2002.
Es tracta de l'escut emprat tradicionalment per la població. Es representa una figuera com a senyal parlant del nom de la població i la imatge de la Puríssima Concepció, advocació de la seua parròquia.
La bandera s'aprovà per Resolució de 3 de febrer de 2004, del conseller de Justícia i Administracions Públiques, publicada al DOGV núm. 4.695, de 19 de febrer de 2004.

## Vegeu també

* Llista d'escuts del País Valencià

## Referències

* 1 2 Generalitat Valenciana. Escuts i banderes dels municipis de la Comunitat Valenciana (pdf), 2003, p. 46 [Consulta: 12 setembre 2015].
* 1 2 «Resolució de 30 de gener de 2004, del conseller de Justícia i Administracions Públiques, per la qual s'aprova la bandera de l'Ajuntament d'Higueras (Castelló)» (pdf). Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, 4.695, 19-02-2004, pàg. 3.889-3.890 [Consulta: 30 juny 2016].
* ↑ «Resolució de 28 de juny de 2002, del conseller de Justícia i Administracions Públiques, per la qual s'aprova l'escut de l'Ajuntament d'Higueras (Castelló)» (pdf). Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, 4.307, 05-08-2002, pàg. 4.307 [Consulta: 30 juny 2016].
# Escut i bandera de Los Montesinos

L'escut i la bandera de Los Montesinos són els símbols representatius de Los Montesinos, municipi del País Valencià, a la comarca del Baix Segura.

## Escut heràldic

L'escut oficial de Los Montesinos té el següent blasonament:
| « | Escut quadrilong de punta redona, partit. Al cap, en camp d'or, quatre pals de gules. Al primer quarter, en camp d'atzur, un pilar d'argent, carregat de la creu de Santiago. Al segon quarter, en camp d'atzur, tres ordres d'ones d'argent carregades d'una alzina de sinople. Al timbre, corona reial oberta. | » |

## Bandera

La bandera oficial de Los Montesinos té la següent descripció:
| « | Bandera de proporcions 2:3. De blau fosc, amb dos faixes ondades de gris perla o argent en el quart inferior, amb una alzina de verd en el centre flanquejada per dues columnes de gris perla o argent carregades amb la creu de Sant Jaume de gules. | » |

## Història

L'escut s'aprovà per Resolució de 4 de novembre de 1999, del conseller de Justícia i Administracions Públiques, publicada en el DOGV núm. 3.638, de 2 de desembre de 1999.
La bandera s'aprovà per Resolució de 5 de juliol de 2005, del Conseller de Justícia i Administracions Públiques, publicada en el DOGV núm. 5.060 de 29 de juliol de 2005.
Els quatre pals, les armes del cap, al·ludeixen a la pertinença del municipi a la vila reial d'Almoradí fins al 1990. El pilar amb la creu de l'orde de Sant Jaume al·ludeix a la Mare de Déu del Pilar, patrona del poble. L'alzina centenària, ja desapareguda, fou el símbol de la localitat durant el procés de segregació, i les ones representen els canals de reg que travessen aquesta àrea de secà del Baix Segura.

## Vegeu també

* Llista d'escuts del País Valencià

## Referències

* 1 2 Generalitat Valenciana. Escuts i banderes dels municipis de la Comunitat Valenciana (pdf), 2003, p. 161 [Consulta: 12 setembre 2015].
* 1 2 «Resolució de 5 de juliol de 2005, del Conseller de Justícia i Administracions Públiques, per la qual s'aprova la bandera de l'Ajuntament Los Montesinos (Alacant)» (pdf). Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, 5.060, 29-07-2005, pàg. 26.447-26.448 [Consulta: 3 juliol 2017].
* ↑ «Resolució de 9 de novembre de 1999, del Conseller de Justícia i Administracions Públiques, per la qual s'aprova l'escut de l'Ajuntament Los Montesinos (Alacant)» (pdf). Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, 3.638, 02-12-1999, pàg. 19.396 [Consulta: 3 juliol 2017].
# Escut i bandera de Miramar

L'escut i la bandera de Miramar són els símbols representatius del municipi valencià de Miramar (la Safor).

## Escut heràldic

L'escut oficial de Miramar té el següent blasonament:
| « | Escut de forma ibèrica, truncat i mig partit. Al primer quarter, en camper d'argent, una cornucòpia. Al segon quarter, en camper d'or, un bou passant de gules, terrassat de sinople amb una bordura de gules carregada de vuit feixos d'or. Al tercer quarter, un faixat d'or i de sable en sis peces. Al timbre corona reial oberta. | » |

## Bandera de Miramar

La bandera oficial de Miramar té la següent descripció:
| « | Bandera rectangular de proporcions tres parts de llargària per dos d'amplària, terçada en alt. La primera terça, la de l'asta, de gules; la segona o central, d'or, i la tercera, al batent, de sable (negre). | » |

## Història

L'escut va ser aprovat per Resolució del 26 de febrer de 1992, del conseller d'Administració Pública. Publicat en el DOGV núm. 1.756, de l'1 d'abril de 1992.
La cornucòpia o corn de l'abundància, símbol de fertilitat, és un senyal tradicional de l'escut de Miramar, localitat dedicada majoritàriament al conreu de la taronja. A sota, les armories dels Borja, ducs de Gandia i antics senyors del poble.
La bandera va ser aprovada per resolució de 28 de juliol de 1992, del conseller d'Administració Pública, i publicada en el DOGV núm. 1.854, de 3 de setembre de 1992.

## Vegeu també

* Escuts i banderes de la Safor.
* Llista d'escuts del País Valencià.

## Referències

* 1 2 Generalitat Valenciana «Resolució de 26 de febrer de 1992, del Con­seller d'Administració Pública, per la qual apro­va l'escut municipal de l'Ajuntament de Miramar(Va­lència)» (pdf). Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, 1.756, 01-04-1992, pàg. 2.885 [Consulta: 3 febrer 2014].
* 1 2 Generalitat Valenciana «Resolució de 28 de juliol de 1992, del Con­seller d'Administració Pública, per la qual s'aprova la bandera municipal de l'Ajuntament de Miramar (València)» (pdf). Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, 1.854, 03-09-1992, pàg. 8.871 [Consulta: 2 febrer 2014].
* ↑ Generalitat Valenciana. Escuts i banderes dels municipis de la Comunitat Valenciana (pdf), 2003, p. 27 [Consulta: 12 setembre 2015].