# Casa-fàbrica Miquel Comas

La casa-fàbrica Miquel Comas era un edifici situat als carrers del Marquès de Barberà i de Sant Oleguer del Raval de Barcelona, actualment desaparegut.

## Història

L'abril del 1791, Josep Esteve Galceran de Pinós i Sureda de Santmartí, marquès de Barberà, va adquirir en emfiteusi una part dels horts d'Antoni Iglésias i de la família Carreras a la banda de muntanya del Comte de l'Asalto (actualment Nou de la Rambla). El maig del mateix any, el fuster Miquel Comas, associat amb el xocolater Tomàs Puig i el forner Francesc Massana, va adquirir en emfiteusi una altra porció de terreny al mateix carrer a Gregori French, que incloïa una part de la fàbrica d'indianes fundada pel seu pare, així com un hort al carrer de Sant Pau davant del Col·legi de Sant Vicenç Ferrer dels frares dominics a la vídua Bernarda Oliver.
El mes d'agost, el marquès va demanar permís per a obrir dos carrers de 32 pams d'amplada en els terrenys de la seva propietat: l'actual de Sant Ramon i el que porta el seu nom (conegut com a de la Fontseca fins al 1865), a més d'un tercer de 22 pams d'amplada que es diria de Santa Margarida. Poc després, Comas va demanar permís per a obrir-hi un altre carrer de 22 pams d'amplada entre els de Sant Pau i Nou de la Rambla, que es diria de Sant Oleguer i on desembocaria el del Marquès de Barberà. Finalment, l'Ajuntament va aprovar ambdós projectes, si bé va donar als carrers més estrets l'amplada de 24 pams.
A finals d'any, Comas i els seus dos socis es van repartir per sorteig davant notari les diferentes parcel·les, segons el plànol traçat pel geòmetra (agrimensor) Ignasi Mayans i Benet. A principis del segle xix, Comas va fer construir una casa-fàbrica a la cantonada meridional del carrer de Sant Oleguer amb el del Marquès de Barberà. Posteriorment, entrà en concurs de creditors, i el 1823, el segrestador dels seus béns va demanar permís per a tapiar-ne parcialment quatre finestres grans. El 1825, el segrestador Ramon Benitàs va demanar permís per a posar ampit a uns balcons, sota la direcció del mestre d'obres Pere Calçada. El 1832, el segrestador Pau Biosca va demanar permís per a arranjar-ne una part de la cornisa.
Finalment, el 1848, l'edifici va ser posat en subhasta, i adjudicat al millor postor, Pere Màrtir Font, formalitzant-se la venda l'any següent per 16.500 lliures barcelonines.

## Vegeu també

* Fàbrica d'indianes de Pau i Jacint Ramon
* Casa-fàbrica Castelló-Güell
* Casa-fàbrica Serrallach

## Referències

* ↑ AHPB, notari Ignasi Plana i Fontana, manual 1.113/18, f. 237-243, 15-04-1791.
* ↑ AHPB, notari Ignasi Plana i Fontana, manual 1.113/18, f. 251-257v, 15-04-1791.
* ↑ «Causa de Miguel Comas, carpintero de la ciudad de Barcelona, contra Thomàs Puig, molinero de chocolate y Francisco Massana, hornero, vecinos de la ciudad de Barcelona». REAL AUDIENCIA, Pleitos civiles, 26950. ACA, 1791.
* ↑ AHPB, notari Jeroni Cavallol, manual 1.122/7 (2a part), f. 157-161v, 14-07-1791.
* ↑ AHPB, notari Jeroni Cavallol, manual 1.122/7 (2a part), f. 101-106, 27-05-1791.
* ↑ «Marquès de Barberà, carrer del». Nomenclàtor dels carrers. Ajuntament de Barcelona.
* ↑ AHCB, I-74 Acords Municipals de 1791, f. 355-357, 02-08-1791.
* ↑ AHCB, I-74 Acords Municipals de 1791, f. 358-358v, 11-08-1791.
* ↑ AHCB, I-74 Acords Municipals de 1791, f. 354v, 360, 26-08-1791.
* ↑ «MAYANS BENET, Ignasi». Diccionari de mapes parcel·laris i agrimensors a Catalunya (segles XVIII-XIX). Grup d’Estudis d’Història de la Cartografia.
* ↑ AHPB, notari Armengol Pinyol i Teixidor, manual 1.062/31, f. 370-380, 24-12-1791.
* ↑ «Cases reedificades. Cuaderno de casas rehedificadas desde 1803 inclusive en adelante, f. 10». Cadastre I-36. AHCB.
* ↑ Diario de Barcelona, 15-11-1807, p. 1420.
* ↑ «El segrestador de Miquel Comas. Marquès de Barberà, 10. Sant Oleguer. Tapiar parcialment 4 finestres grans». C.XIV Obreria C-86. AHCB, 26-11-1823.
* ↑ «Ramon Benitàs. Sant Oleguer 19. Segrestador dels béns del difunt Miquel Comas. Casa. Posar ampits a uns balcons». C.XIV Obreria C-124/1825-072. AHCB, 17-06-1825.
* ↑ «Pau Biosca. Segrestador de la casa del difunt Miquel Comas.Sant Oleguer, travessia, 19. Arranjar una part de la cornisa». C.XIV Obreria C-109. AHCB, 19-11-1832.
* ↑ Diario de Barcelona, 11-04-1848, p. 1685.
* ↑ Diario de Barcelona, 03-06-1848, p. 2580.
* ↑ AHPB, notari Ramon Cailà i Gual, manual 1.290/2 (5a part), f. 5-23v, 13-02-1849.
* ↑ Diario de Barcelona, 20-11-1849, p. 327.

## Bibliografia

* Burgueño Rivero, Jesús «Els geòmetres del cadastre de Catalunya (1720-1815)». Cuadernos de geografía, 86, 2009, pàg. 261-288.