OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Monrovia Black Star FC

El Monrovia Black Star Football Club és un club de futbol liberià radicat a la ciutat de Monròvia. Disputa els seus partits a l'estadi Antonette Tubman. Va ser fundat el 15 de març de 1980.

## Trajectòria esportiva

* 1980 - 4a divisió
* 1981 - 4a divisió
* 1982 - 4a divisió
* 1983 - 3a divisió
* 1984 - 3a divisió
* 1985 - 2a divisió
* 1986 - 2a divisió
* 1987 - 2a divisió
* 1988 - 1a divisió
* 1989 - 1a divisió
* 1990 - 1a divisió
* 1991 - 1a divisió
* 1992 - 1a divisió
* 1993 - Premier League
* 1998 - 1a divisió
* 1999 - Premier League
* 2000 - Premier League
* 2001 - Premier League
* 2002 - Premier League
* 2003 - 1a divisió
* 2004 - 1a divisió
* 2005 - 1a divisió
* 2006 - Premier League
* 2007 - Premier League
* 2008 - Premier League, guanyador de lliga i copa
* 2009 - Premier League
* 2010/11 - Premier League

## Antics presidents

* Harris Myers
* Joseph Morris
* Henry Blackie
* Henry Brown
* Pennue Bestman

## Entrenadors destacats

* Jarwee Quaih
* George Attiah
* Philip Togba
* Musa Sillah

## Jugadors destacats

* Kelvin Sebwe
* Musa Sillah
* Thomas Kojo
* Dionysius Sebwe
* Oliver Makor
* Alex Brown
* Mama Saah
* Josephus Quiah
* Alvin Kieh
* Peter Doe
* Leo Gibson

## Palmarès

* Lliga liberiana de futbol:
** 2008
* Copa liberiana de futbol:
** 2008

## Referències

* ↑ «Liberia – List of Champions». RSSSF.
* ↑ «Liberia - List of Cup Winners». rsssf.com. [Consulta: 16 desembre 2017].
# Liberian International Shipping & Corporate Registry FC

El Liberian International Shipping & Corporate Registry Football Club és un club de futbol liberià de la ciutat de Monròvia. disputa els seus partits a l'estadi Antonette Tubman. Fundat l'agost del 1995 ha guanyar dos cops la Copa liberiana de futbol (2003 i 2004) i un cop la Supercopa liberiana de futbol (2004).

## Palmarès

* Lliga liberiana de futbol:
** 2010–11, 2011–12, 2016-17, 2022-23
* Copa liberiana de futbol:
** 2004, 2005, 2016-17, 2019
* Supercopa liberiana de futbol:
** 2004, 2011, 2018

## Enllaços externs

* Article Arxivat 2009-05-14 a Wayback Machine.

## Referències

* ↑ «Liberia – List of Champions». RSSSF.
* ↑ «Liberia - List of Cup Winners». rsssf.com. [Consulta: 16 desembre 2017].
# Estadi Antoinette Tubman

L'Estadi Antoinette Tubman és un estadi esportiu de la ciutat de Monròvia, a Libèria.
Té una capacitat per a 10.000 espectadors.
Amb motiu del brod d'ebola que va patir Libèria l'any 2014, l'estadi fou convertit en una unitat de tractament d'aquesta malaltia.

## Referències

* ↑ «Informació». soccerway.com. [Consulta: 1r febrer 2022].
* ↑ «Informació». goalzz.com. [Consulta: 1r febrer 2022].
* ↑ «Informació». transfermarkt.com. [Consulta: 1r febrer 2022].
* ↑ Liberia football ground converted into Ebola treatment centre Arxivat November 13, 2014, a Wayback Machine.
# Prince Daye

Prince Daye (Monròvia, 11 d'abril de 1978) és un exfutbolista liberià de la dècada de 1990.
Fou internacional amb la selecció de futbol de Libèria.
Pel que fa a clubs, destacà a SC Bastia i CD Badajoz.

## Referències

* ↑ Prince Daye Fitxa i estadístiques a la FIFA
* ↑ Prince Daye a National-Football-Teams.com (anglès)
* ↑ Prince Daye a BDFutbol
# (78) Diana

Diana és l'asteroide núm. 78 de la sèrie. El 15 de març de 1863 Karl Theodor Robert Luther (1822-1900), el va descobrir des de Düsseldorf.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 16 octubre 2023].
* 1 2 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 23 gener 2024].
* ↑ Afirmat a: Dictionary of Minor Planet Names (sisena edició revisada i ampliada). Pàgina: 20. Editorial: Springer Science+Business Media. Llengua del terme, de l'obra o del nom: anglès.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 «JPL Small-Body Database». [Consulta: 3 novembre 2024].
Viccionari
# Mass Sarr Jr.

Mass Sarr Jr. (Monròvia, 6 de febrer de 1973) és un exfutbolista liberià de la dècada de 1990.
Fou internacional amb la selecció de futbol de Libèria. Pel que fa a clubs, destacà a Olympique Alès, Hajduk Split i Reading FC.

## Referències

* ↑ «Mass Sarr Junior Moves To Malaysia - www.liberiansoccer.com». Arxivat de l'original el 2012-02-08. [Consulta: 19 gener 2020].
* ↑ Mass Sarr Jr. a National-Football-Teams.com (anglès)
# William Richard Tolbert Jr

William Richard Tolbert Jr (anglès: William R. Tolbert, Jr.) (Bensonville, 13 de maig de 1913 - Monròvia, 12 d'abril de 1980) va ser el vintè president de Libèria des de 1971 fins a 1980, quan va ser assassinat en un cop d'estat dirigit per Samuel Doe.
Va ingressar a la Cambra de Representants de país el 1943 per al Partit True Whig, llavors l'únic partit establert al país. Va ser triat vicepresident de William Tubman el 1952 i va ocupar aquest càrrec fins que es va convertir en president després de la mort de Tubman el 1971.
Tot sortint de la forta política exterior prooccidental de Tubman, Tolbert va adoptar una que es va centrar en promoure la independència política de Libèria. Amb aquesta finalitat, establir relacions diplomàtiques amb la Unió Soviètica, Xina, Cuba i diversos altres països del Bloc Oriental, adoptant així una postura més no alineada.
Tolbert va tallar els llaços de Libèria amb Israel durant la Guerra de Yom Kippur a l'octubre de 1973 i va parlar a favor del reconeixement dels drets nacionals del poble palestí. No obstant això, Tolbert va donar suport als Estats Units en la Guerra del Vietnam.
Aquestes tensions socials van ser especialment agudes des del 1979. A l'abril, una gran manifestació va recórrer els carrers de Monrovia per protestar contra l'augment del preu de l'arròs. El president Tolbert dona la tropa. Almenys 70 manifestants van ser assassinats o trepitjats. Aquest incident va incendiar la pols. Durant l'any següent, disturbis i manifestacions van sacsejar el país. Tolbert va intentar en va restaurar l'ordre arrestant els líders de l'oposició, però els seus intents van fracassar i el desordre va augmentar.
Steven Ellis, en el seu llibre Màscara de l'anarquia, diu que el president va ser trobat dormint a la seva oficina, on els soldats el van matar, però la biografia de Ellen Johnson Sirleaf, This Child Will Be Great, diu que Tolbert va ser segrestat i assassinat al seu llit.

## Referències

* ↑ «William R. Tolbert | president of Liberia | Britannica.com», 18-04-2019. Arxivat de l'original el 2019-04-18. [Consulta: 14 març 2020].
* ↑ «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2020-02-27. [Consulta: 14 març 2020].
* ↑ «Liberia Country Study». [Consulta: 14 març 2020].
# 1227
## Esdeveniments

* Divisió de l'Imperi Mongol en 4 parts
* Crisi del poder reial a Dinamarca
* Gregori IX accedeix al papat

### Països Catalans

* Batalla del Puig de Santa Maria
* Se signa la Pau d'Alcalà.

## Naixements

* 30 de setembre, Papa Nicolau IV, a Ascoli

## Necrològiques

* 18 de març, Roma, Estats Pontificis: Honori IIIpapa
* 23 de novembre, Gąsawa, Leszek I el Blanc
* 15 de desembre: Alemany d'Aiguaviva bisbe de Girona.

## Referències

* ↑ Mata, Jordi «Jaume I. Rei i Mite». Sàpiens [Barcelona], núm. 121, 10-2012, p.8.14. ISSN: 1695-2014.
# 1492
## Esdeveniments
### Països Catalans

* 3 de febrer - Girona: El convent de Cadins decideix instal·lar-se al Mercadal, Girona, procedent de Cabanes (Alt Empordà).
* 31 de març - Corona d'Aragó i Regne de Castella: els Reis Catòlics promulguen un decret pel qual s'ordena l'expulsió dels jueus del territori de les seves corones.

### Resta del món

* 12 d'octubre - Colom arriba a l'illa que anomenarà San Salvador, actualment Watling (les Bahames), fet que, per als europeus, va suposar el Descobriment d'Amèrica.
* 2 de gener - Granada (Andalusia): l'ocupació de la ciutat per les tropes castellanes posa fi a la conquesta del regne de Granada.

## Naixements

Països Catalans
Resta del món
* 4 de març, Florència: Francesco de Layolle, compositor i organista.
* 20 d'abril, Arezzo: Pietro Aretino, poeta i dramaturg italià (m. 1556).

## Necrològiques
### Països Catalans

* Abraham Šalom, cabalista jueu, filòsof i jurista que feu de metge a Tàrrega.

### Resta del món

* 9 d'abril, Careggi, Toscana: Llorenç el Magnífic, mecenes, banquer, poeta, filòsof i Senyor de Florència entre 1469 i 1492 (n. 1449).

## Referències

* ↑ Mirambell i Belloc, Enric «Les religioses Bernardes al Gironès». Revista de Girona, núm. 155, nov-des 1992, pàg. 60-67.
* ↑ Innamorati, Giuliano. «Aretino, Pietro» (en italià). Dizionario Biografico degli Italiani, 1962. [Consulta: abril 2020].
* ↑ Walter, Ingeborg. «Medici, Lorenzo de'» (en italià). Dizionario Biografico degli Italiani, 2009. [Consulta: abril 2020].
# Dolmen de Cobartorat

El Dolmen de Cobartorat (Coberturat en francès) és un monument megalític del límit dels termes comunals de Cornellà de Conflent i Fullà, tots dos de la comarca del Conflent, a la Catalunya del Nord.
Pren el seu nom del turó (628 m.) on és situat. Més al nord, a la falda d'un altre turó de la mateixa serra, hi ha la cova de les Grans Canaletes -un jaciment prehistòric- ja en terres de Vilafranca de Conflent.

## Història i descripció

El seu origen es remunta a mitjans del segon mil·lenni abans de Crist, i hom atribueix la seva erecció a l'acompliment de dues funcions: servir de monument funerari i, també, marcar el territori que ocupava un determinat clan prehistòric del Calcolític.
L'estructura del megàlit és molt senzilla i similar a la d'altres dòlmens: la formen tres grans pedres de vores arrodonides, situades verticalment de manera que en sostinguin una de més gran, en forma de llosa i aparentment molt pesada, col·locada horitzontalment al damunt. L'espai que formen és la cambra d'enterrament, en aquest cas molt àmplia i de proporcions irregulars (dos metres per metre i mig), amb obertura cap a sud-oest. El dolmen té un forat que es feia servir per dipositar-hi les ofrenes als morts.

## Vegeu també

* Llista de monuments megalítics dels Pirineus Orientals

## Referències

* ↑ Abélanet, 2011.

## Bibliografia

* Abélanet, Jean. Itinéraires mégalithiques : dolmens et rites funéraires en Roussillon et Pyrénées nord-catalanes (en (francès)). Canet: Trabucaire, 2011. ISBN 9782849741245.
* Becat, Joan. «46 - Cornellà de Conflent i 72 - Fullà». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. I. Aiguatèbia - Montner. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032.
* Carreras Vigorós, Enric; Tarrús Galter, Josep. 181 anys de recerca megalítica a la Catalunya Nord (1832-2012). Girona: Annals de l'Institut d'Estudis Gironins, n. 54, 2013.
* Giralt, Joseph «Notice historique sur la commune de Fuilla». Société agricole, scientifique et littéraire des Pyrénées-Orientales, núm. 50, 1909, pàg. 333-374. (. Perpinyà: Impr. Comet.)
* Ponsich, Pere; Lloret, Teresa; Gual, Raimon. «Cornellà de Conflent i Fullà». A: Vallespir, Conflent, Capcir, Baixa Cerdanya, Alta Cerdanya. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 15). ISBN 84-85194-60-8.

## Enllaços externs

* Descripció i mapa (francès)
* Indicacions d'accés i fotografia (francès)
* Fitxa sumària i fotografia (francès)
* Pàgina web de Dòlmens i menhirs Pilar
* Pàgina web de Lieux insolites en France ou ailleurs
# Undecà

L'undecà és un hidrocarbur alcà líquid i la seva fórmula química és CH₃(CH₂)$_9$CH₃ o C$_{11}$H$_{24}$. És utilitzat com a atraient per a alguns tipus d'arnes i blatodeus, i un senyal d'alerta per diverses espècies de formigues. Té 159 isòmers.

## Reaccions
### Combustió

La reacció de combustió de l'undecà seria:
$C_{11}H_{24}+5O_{2}\to 11CO_{2}+12H_{2}O$

## Vegeu també

* Llista d'isòmers de l'undecà

## Referències

* ↑ Hölldobler B, Wilson EO (1990).
# Eustomias braueri

Eustomias braueri és una espècie de peix de la família dels estòmids i de l'ordre dels estomiformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 13,5 cm de longitud total.

## Hàbitat

És un peix marí i d'aigües tropicals que viu fins als 1.400 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba davant les costes de Gibraltar, l'Atlàntic occidental (incloent-hi les Petites Antilles i Brasil), l'Índic i el Pacífic.

## Referències

* ↑ Vaillant L. L., 1888. Expéditions scientifiques du "Travailleur" et du "Talisman" pendant les années 1880, 1881, 1882, 1883. Poissons. París. Exped. Travailleur et Talisman. 1-406.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Gibbs, R.H. Jr., 1984. Melanostomiidae. p. 341-365. A: P.J.P. Whitehead, M.-L. Bauchot, J.-C. Hureau, J. Nielsen i E. Tortonese (eds.) Fishes of the north-eastern Atlantic and the Mediterranean. UNESCO, París, França. Vol. 1.
* ↑ McEachran, J.D. I J.D. Fechhelm, 1998. Fishes of the Gulf of Mexico. Volum 1: Myxiniformes to Gasterosteiformes. University of Texas Press, Austin. 1112p.
* ↑ Bigelow, H.B., D.M. Cohen, M.M. Dick, R.H. Gibbs, Jr., M. Grey, J.E. Morrow, Jr., L.P. Schultz i V. Walters, 1964. Fishes of the western North Atlantic. Part four. New Haven, Sears Found. Mar. Res., Yale Univ.

## Bibliografia

* Eschmeyer, W. N. Genera of Recent Fishes (en anglès). iii + 697. Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1990. ISBN 0-940228-23-8.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Gibbs, R. H., Jr., 1960: The stomiatoid fish genera Eustomias and Melanostomias in the Pacific, with descriptions of two new species. Copeia 1960 (núm. 3): 200-203.
* Gibbs, R. H., Jr., T. A. Clarke i J. R. Gomon, 1983: Taxonomy and distribution of the stomioid fish genus Eustomias (Melanostomiidae), I: subgenus Nominostomias. Smithsonian Contributions to Zoology Núm. 380: i-iv + 1-139.
* Gomon, J. R. i R. H., Jr. Gibbs, 1985: Taxonomy and distribution of the stomioid fish genus Eustomias (Melanostomiidae), II: Biradiostomias, new subgenus. Smithsonian Contributions to Zoology Núm. 409: 1-58.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Sutton, T. T. i K. E. Hartel, 2004: New species of Eustomias (Teleostei: Stomiidae) from the western North Atlantic, with a review of the subgenus Neostomias. Copeia 2004 (núm. 1): 116-121.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Berceni

La població de Berceni és una de les localitats que formen part de la Província d'Ilfov (Romania). Està ubicada al sud-est de la capital romanesa, Bucarest. El 2011 tenia 5.942 habitants.
El nom de Berceni procedeix del nom dels hússars hongaresos de Miklós Bercsényi que van participar en els conflictes de la guerra hongaresa de Kuruc en temps del príncep hongarès Francis II Rákóczi (a principis del segle xviii), quan es procedí a assetjar la ciutat de Bucarest.
No s'ha de confondre aquest població amb el barri del mateix nom, Berceni (Bucarest), que està ubicat al sud de Bucarest.

## Referències

* ↑ «Ilfov (Romania): Cities, Towns and Communes» (en anglès), 20 octubre 2011. [Consulta: 8 maig 2022].
# Bragadiru

Bragadiru és una ciutat al sud-oest del comtat d'Ilfov, Muntènia (Romania). Es troba a la vora del riu Ciorogârla, a la part sud-oest del comtat, a una distància de 12,5 km del Kilometer Zero al centre de Bucarest.

## Demografia

Segons el cens del 2011, la població de Bragadiru ascendeix a 15.329 habitants, respecte al cens anterior del 2002, quan es registraven 8.165 habitants. La majoria dels habitants són romanesos (90,8%), amb una minoria de gitanos (1,75%). Per al 6,8% de la població, es desconeix l'ètnia. Des del punt de vista confessional, la majoria dels habitants són ortodoxos (90,75%). Per al 6,87% de la població, no es coneix l'afiliació confessional.

## Referències

* 1 2 3 Rezultatele finale ale Recensământului din 2011: «Tab13. Populația stabilă după religie – județe, municipii, orașe, comune», 01-07-2013. Arxivat de l'original el 2020-08-07. [Consulta: 5 agost 2013].
* ↑ «Recensământul Populației și al Locuințelor 2002 - populația unităților administrative pe etnii». Kulturális Innovációs Alapítvány (KIA.hu - Fundația Culturală pentru Inovație). Arxivat de l'original el 2013-10-14. [Consulta: 6 agost 2013].
# Popești-Leordeni

Popești-Leordeni (pronunciació en romanès: [poˌpeʃtʲ le.orˈdenʲ]) és una ciutat del comtat d'Ilfov, Muntènia, Romania, 9 km al sud del centre de Bucarest, tot i que des de l'extrem nord de la ciutat fins a l'extrem sud de Bucarest la distància és inferior a 100 m.
La majoria dels seus habitants es desplacen a Bucarest, considerant-se Popești-Leordeni com una ciutat satèl·lit de la capital romanesa.

## Història

Popești-Leordeni va ser històricament el lloc de dos pobles separats — Popești (nom derivat de popă, "sacerdot", semblant a la paraula "papa") i Leordeni (nom derivat de leurdă, "ramons" o Allium ursinum).
Els llogarets van ser testificats per primera vegada durant el segle 16: Leordeni era un domini de la família Băleanu de boiars de Valàquia, mentre Popesti es va incloure en les terres pertanyents als avantpassats del cronista Radu Popescu. Aquest darrer va ser heretat pel noble fanariota conegut amb el nom Alexandru Conduratu, que el va establir amb búlgars dels voltants de Nikopol i del Banat; la localitat de nova creació va ser nomenada Popești-Conduratu o Pavlicheni, en referència als "paulicans " (una tradició designada el grup catòlic romà de la comunitat búlgara pels noms dels seus avantpassats).
Popești i Leordeni es van unir en una sola comuna el 1873; les terres boyardes van ser dividides per successives reformes agràries, i la casa pairal Conduratu es va passar a la família Costa-Foru (el membre de la qual Constantin Costa-Foru va ser un conegut periodista en el període d'entreguerres).
Tal com està, Popești-Leordeni és actualment un suburbi creixent de Bucarest i ha experimentat grans desenvolupaments a partir de la dècada del 2010. Tanmateix, això ha vingut junt amb les crítiques a la mala planificació urbana i a la manca de llicències de construcció per als seus nous edificis.

## Demografia

A partir del 2002:

### Ètnia

* Romanesos: 14.915 (98,7%)
* Roma: 164 (1,1%)
* Hongarès: 12 (0,1%)
* Italians: 6 (0,04%)

### Llenguatge

Els habitants de Popești-Leordeni tenen les llengües següents com a primera llengua:
* Romanès: 15.001 (99,3%)
* Gitanos: 80 (0,5%)
* Hongarès: 8 (0,05%)
* Italià: 5 (0,03%)

### Religió

* Ortodoxa romanesa: 9.665 (63,9%).
* Catòlic romà: 5.308 (35,1%)
* Altres religions o no religioses: 152 (1,0%)
El 1930, el 99,2% dels 3.489 habitants es van declarar romanes d’ètnia. El 63,8% eren catòlics, el 36,1% romanesos ortodoxos.

## Referències

* ↑ Romanian 2002 Census
* ↑ Recensământul populației din 1930. Institutul Central de Statistică, p. 256, 649.
# 964

El 964 (CMLXIV) fou un any de traspàs començat en divendres del calendari julià.

## Esdeveniments

* Benet V és escollit papa però deposat el mateix any
* S'escriu el primer text en castellà

## Naixements

* Garcia III Sanxes II de Navarra, rei de Navarra i comte d'Aragó

## Necrològiques

* Joan XII, Papa
# Escut d'Almiserà

L'escut d'Almiserà és un símbol representatiu oficial del municipi d'Almiserà, al País Valencià, comarca de la Safor. Té el següent blasonament:
| « | Escut quadrilong de punta redona. Truncat. Al primer quarter, en camper d'atzur, set estrelles de vuit puntes d'argent. Al segon quarter, en camper d'argent, una rosa de gules. Al timbre, una corona reial oberta. | » |

## Història

L'escut fou aprovat per resolució de 31 de març de 1995, del conseller d'Administració Pública, i publicat en el DOGV núm. 2.521, de 2 de juny de 1995.
Les estrelles de la primera partició són un senyal al·lusiu a la Mare de Déu, titular de la parròquia. La rosa de gules sobre camper d'argent són les armories dels Ros d'Ursins, antics barons d'Almiserà.

## Vegeu també

* Escuts i banderes de la Safor.
* Llista d'escuts del País Valencià.

## Referències

* 1 2 Generalitat Valenciana. Escuts i banderes dels municipis de la Comunitat Valenciana (pdf), 2003, p. 50 [Consulta: 12 setembre 2015].
* ↑ «Resolució de 31 de març de 1995, del conseller d'Administració Pública per la qual aprova l'escut de l'Ajuntament d'Almiserat» (pdf). Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, 2.521, 02-06-1995, pàg. 8.350 [Consulta: 20 gener 2016].
# Universitat central d'estudis superiors tibetans

L'Institut Central d'Estudis Superiors Tibetans (CIHTS; tibetà: ཝ་ མཐོ་ སློབ ; wylie: wa Na mtho slob), conegut també com a Universitat Central d'Estudis Tibetans (CUTS), és una deemed university fundat a Sarnath, Benarés (Índia), el 1967, com a organització autònoma del Ministeri de Cultura de la Unió. L'Instutut va ser fundat per Pt. Jawaharlal Nehru en consulta amb Tenzin Gyatso, el 14è Dalai-Lama, amb l'objectiu d'educar els joves tibetans a l'exili i els estudiants fronterers de l'Himàlaia, així com amb l'objectiu de tornar a traduir al sànscrit, l'hindi i altres llengües índies modernes els textos perduts sànscrits indo-budistes que actualment només existeixen en tibetà.
Originalment funcionava com una ala de constitució especial de la Universitat Sampurnanand de sànscrit, Benarés. A principis de la dècada del 1970, el Govern de l'Índia va examinar el progrés de l'institut i va decidir concedir-li un estatus d'òrgan autònom del Departament de Cultura, Ministeri d'Educació, Govern de l'Índia el 1977 amb un 100% de suport financer del govern de l'Índia.
L'institut va progressar constantment i el govern de l'Índia el va declarar una deemed university (universitat considerada) el 5 d'abril de 1988. Antigament dirigit per Kyabje Zong Rinpoche, Samdong Rinpoche (antic primer ministre de les administracions centrals tibetanes) i Ngawang Samten, també antic alumne, l'institut està dirigit actualment per Lobsang Norbu Shastri, ajudat pels professors, amb l'objectiu d'aconseguir l'excel·lència en els àmbits de la Tibetologia i la Budologia. La universitat atreu a un gran nombre d'estudiants de moltes regions de l'Himàlaia, amb estudiants procedents de Kinnaur, Lahaul, Spiti, Ladakh i Monpas d'Arunachal. Els alumnes de Nepal estan formats per estudiants (xerpes, lames i molts més) de les regions limítrofes de Mustang i Dolpo. A banda d'aquests, els estudiants també provenen de Bhutan i Mongòlia.
La universitat també ofereix cursos de medicina tibetana (sowa rigpa), astrologia i belles arts.
El 14 de gener de 2009, l'institut va ser declarat oficialment universitat (rebent el nom de Universitat Central d'Estudis Tibetans), i la inauguració va ser realitzada pel 14è Dalai Lama.

## Referències

* ↑ «Deemed Universities». Deemed Universities. UGC. [Consulta: 13 març 2012].
* ↑ Department of Culture, India. Indian culture : tradition & continuity. 1st. New Delhi: Department of Culture, Ministry of Tourism and Culture, Government of India, 2002, p. 13. ISBN 9788187614081.
* ↑ «VC's Message». CUTS, 2016. Arxivat de l'original el 14 de març 2016. [Consulta: 14 febrer 2016].