# Casa-fàbrica Portell-Marimon

La casa-fàbrica Portell-Marimon era un edifici situat al carrer de l'Hospital, 95 del Raval de Barcelona, actualment desaparegut.

## Història

El 1785, tot just després d'acabada la seva associació amb Joan Baptista Cirés, Rosa Llorens, vídua del veler Francesc Fraginals, va establir una nova societat amb Antoni Marimon, que des de feia anys regentava una fàbrica d'indianes, i a la seva mort el 1791, fou succeïda pel seu fill Pere Jaume Fraginals i Llorens.
Aquell mateix any, Joan Josep de Portell i de Càncer va llogar a Antoni Marimon una casa amb hortet al carrer de l'Hospital pel termini de cinc anys, a raó de 500 lliures anuals, i amb llicència per a fer-hi les obres necessàries per a transformar-la en fàbrica d'indianes, incloent-hi la construcció de dues «quadres», una per als telers i una altra per als pintadors. Tot seguit, Portell va llogar la casa per cinc anys més a Pere Jaume Fraginals i a Pere Fàbregas i Casafont, casat amb Eulàlia Marimon. El 1798, un cop aprovat el projecte d'obertura de tres nous carrers entre els d'en Robador i el de la Cadena, Joan Josep de Portell i el seu fill Ramon de Portell i d'Oms els hi van establir en emfiteusi en nom de la societat Marimon i Cia, i el 1799, Fàbregas va demanar permís per a eixamplar-hi una finestra, segons el projecte del mestre de cases Joan Valls i Balansó.
Fàbregas, que tenia un negoci de comerç al major a Múrcia, va morir el 1822, i fou succeït pel seu fill Pere Fàbregas i Marimon, que el 1828 va obtenir la condició de comerciant matriculat de Barcelona. Aquest mateix any, va comprar la participació dels seus germans i dels altres socis de la companyia (en liquidació des del 1826), esdevenint així l'únic propietari de la casa-fàbrica, valorada en 9.250 lliures en net, i el 1830 va demanar permís per a reobrir-hi dues portes de botiga i fer-hi una de veïns, segons el projecte del mateix Valls. El 1832 va ser nomenat president de la Comissió de Fàbriques de Barcelona, i va morir dos anys després.
Finalment, el 1844, la seva vídua Maria del Carme Elizalde, en nom propi i dels seus fills, residents a Múrcia, vengué la finca a Josep Roura i Estrada, catedràtic de química aplicada a l'Escola de la Llotja, que hi faria construir un nou edifici.

## Notes

* ↑ Segons la documentació notarial, formava part d'una finca més gran, adquirida el 1617 pel teixidor de lli Joan Cirera a Marianna Ciurana. La seva filla Isabel Cirera i Llauder es va casar amb el notari Antoni Portell (†1655), burgès honrat de Mataró. i l'hereu fou Francesc Portell i Cirera.

## Referències

* ↑ Vicente, 2007, p. 56-57.
* ↑ «Juan Joseph de PORTELL de CÀNCER». geneanet. Albert Casabò Coderch.
* ↑ AHPB, notari Rafael Riera, 16-02-1617.
* ↑ «Isabel de CIRERA de LLAUDER». geneanet. Albert Casabò Coderch.
* ↑ «Antoni de PORTELL». geneanet. Albert Casabò Coderch.
* ↑ «Francesc de PORTELL de CIRERA». geneanet. Albert Casabò Coderch.
* ↑ Maristany i Tió, 1984, p. 11.
* ↑ Molas Ribalta, 2008, p. 266-267.
* ↑ AHPB, notari Josep Francesc Claramunt i Cardeñes, manual 1.061/36, f. 180v-184, 24-07-1791.
* ↑ AHPB, notari Josep Francesc Claramunt i Cardeñes, manual 1.061/36, f. 186-189, 25-07-1891.
* 1 2 AHPB, notari Josep Marzola i Prats, manual 1.235/9, f. 236-240, 25-10-1828 i f. 240-244v, 27-10-1828.
* ↑ «Ramon de PORTELL de OMS». geneanet. Albert Casabò Coderch.
* ↑ AHPB, notari Ignasi Plana i Fontana, manual 1.113/25, f. 237-304v, 24-04-1798.
* ↑ «Pere Fabregas. Fabricant d'indianes. Hospital 14. Casa. Engrandir una finestra». C.XIV Obreria C-83/1799-159. AHCB, 22-11-1799.
* 1 2 Solà Parera, 1996, p. 54.
* ↑ AHPB, notari Manuel Maspons, 12 i 17-02-1822.
* ↑ Morales Roca, 2000, p. 574.
* ↑ «Pere Fàbregas i Marimon. Hospital 8. Casa. Obrir dues portes de botigues i una porta d'entrada». C.XIV Obreria C-144/1830-181. AHCB, 12-10-1830.
* ↑ AHPB, notari Josep Maria Marzola, 13-11-1834 i 09-02-1835.
* ↑ «Registre de numeració dels carrers de Barcelona coetani i anterior a l'any 1853». Districte 4, 40. AMCB, 1853.
* ↑ AHPB, notari Magí Soler i Gelada, manual 1.287/5, f. 87-94, 30-05-1844.

## Vegeu també

* Can Portell Vell
* Cal Peirí
* La Palomera (Vilanova d'Escornalbou)

## Bibliografia

* Maristany i Tió, Carles «La casa dels Portell de Valldeix a les darreries de la Guerra dels Segadors». Fulls del Museu Arxiu de Santa Maria, núm. 19, 1984, pàg. 11-17.
* Molas Ribalta, Pere «La família Portell, del Consell Reial a la Reial Acadèmia». Butlletí de la Reial Acadèmia de Bones Lletres de Barcelona, vol. 51, 2008, pàg. 263-281.
* Morales Roca, Francisco José «Comerciantes de matrícula de Barcelona. Su acceso a las dignidades». Hidalguía: la revista de genealogía, nobleza y armas, 292-293, maig-agost 2002, pàg. 561-596.
* Solà Parera, Àngels. «Comerciants catalans un xic especials: anada i retorn dels catalans a "les Castilles" en el segle XIX». A: Els catalans a Espanya, 1760-1914: Actes del congrés, Barcelona, 21 i 22 de novembre de 1996. Universitat de Barcelona, Departament d'Història Contemporània i Generalitat de Catalunya, Centre d'Història Contemporània de Catalunya, novembre 1996, p. 47-65.
* Vicente, Marta V. «‘Comerciar en femení’. La identitat de les empresàries a la Barcelona del segle XVIII». Recerques: història, economia, cultura, núm. 56, 2007, pàg. 47-59.