# Casa Josep Borrell

La casa Josep Borrell és un edifici situat al carrer del Pi, 12 de Barcelona, catalogat com a bé cultural d'interès local.

## Història

El 1736, Manuel d'Areny-Queralt i de Cartellà, baró de Claret, i la seva esposa Manuela de Graell-Brossa i d'Areny, senyora d'Esparreguera, van vendre la finca a Josepa de Sabater i de Copons, vídua d'Andrés de Burgos, capità de les Guàrdies Espanyoles, per 4.100 lliures. El seu fill Andreu de Burgos i de Sabater, també militar, va morir el 1792 i pel que sembla, la finca va passar a mans d'una marmessoria.
El 1846, el sotstinent d'infanteria retirat Josep Borrell i Monreal i el seu fill Joaquim Borrell i Vila, advocat, van pactar amb Francesc Gorgui i Molins i el seu fill Epifani Gorgui i Surià, propietaris de la casa veïna del carrer de la Palla, 13-15, la regularització dels límits i les servituds entre ambdues propietats. El projecte del nou edifici fou encarregat aquell mateix any a l'arquitecte Francesc Vila.

## Descripció

És un edifici d'habitatges sobre una parcel·la irregular, que s'articula al voltant d'un pati interior amb dues escales. Consta de planta baixa, amb cinc obertures d'arc escarser, principal amb balconada correguda i tres pisos més, jerarquitzades en el tractament dels balcons, i golfes.
La decoració de la façana se centra en els relleus de terracota que es troben entremig de les diverses obertures dels pisos. Aquests contenen bustos inscrits dintre de medallons envoltats de volutes i garlandes sobre un plafó entre els finestrals de la planta principal; florons circulars a les faixes dels pisos intermedis; i plafons buits entre els finestrals superiors. La tipologia de la decoració de la planta principal coincideix exactament, tret dels personatges retratats, amb la que es pot veure a la cases Joan Cabot (Escudellers, 31) i Joan Serrahima (Groc, 3).

## Vegeu també

* Casa-fàbrica Pi

## Notes

* ↑ Casat amb Damiana de Garcia i Condé (†1806), van tenir una única filla, Damiana (1772-1849), que es va casar amb Jacques Augustin de Pruyssenaere, natural de Bruges i tinent coronel de la Guàrdia Valona, però aquests no vivien a la casa.

## Referències

* 1 2 3 4 «Edifici d'habitatges al carrer Pi, 12». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.
* ↑ «Edifici d'habitatges». Catàleg de Patrimoni. Ajuntament de Barcelona.
* ↑ «Manel d'Areny i de Cartellà». geneanet. Carlos Marco.
* ↑ «María Manuela de GRAELL-BROSSA y de ARENY». geneanet. Martín Rodríguez.
* ↑ «Josepha Sabater Copons». geneanet. Lluís Losantos.
* ↑ «Andres de Burgos». geneanet. Lluís Losantos.
* ↑ AHPB, notari Guerau Ferrussola, 29-05-1736.
* ↑ Diario de Barcelona, 28-07-1843, p. 2853-1854.
* ↑ «Damienne de Garcia y Condé». geneanet. Jacques van der Meer.
* ↑ «Damiane Clotilde Raymonde Saturnine Gaetane de Burgos Sabatter». geneanet. Jacques van der Meer.
* ↑ «Jacques Augustin de Pruyssenaere, Seigneur de la Wostyne». geneanet. Jacques van der Meer.
* ↑ van Dicke, Frank. Recueil héraldique: avec des notices généalogiques et historiques sur un grand nombre de familles nobles et patriciennes de la ville et du franconat de Bruges. Bruges: C. de Moor, octubre 1831, p. 350.
* ↑ Diario de Barcelona, 28-12-1793, p. 1476.
* 1 2 Diario de Barcelona, 18-05-1834, p. 1128.
* ↑ «Valentí de Pont d'Altarriba. Administrador de la marmessoria d'Andrés de Burgos. Pi 12. Casa. Convertir dues finestres en balcons». C.XIV Obreria C-120/1822-094. AMCB, 10-08-1822.
* ↑ Diario de Barcelona, 23-09-1825, p. 2239.
* ↑ Diario de Barcelona, 17-08-1845, p. 3153-3154.
* ↑ Lista general de electores para las próximas elecciones de concejales de esta ciudad de Barcelona para el año 1848. Imprenta de Antonio Brusi, 1847, p. 4.
* ↑ El Consultor. Nueva guía de Barcelona, 1857, p. 129, 440.
* ↑ Guia del viajero por el ferro-carril del Norte sección de Barcelona á Granollers, 1854, p. 11.
* ↑ AHPB, notari Benet Lafont i Tomàs, manual 1.239/17, f. 282-284v, 12-11-1846.
* ↑ AMCB, Q127 Foment 5/1846.

## Bibliografia

* García Fortes, Salvador «Evolución del uso de la terracota en la arquitectura de Barcelona. Siglos XIX y XX». La Terracota como elemento ornamental en la arquitectura de Barcelona. Técnicas de fabricación, conservación y restauración (tesi doctoral). Departament de Pintura. Universitat de Barcelona, 10-05-2001, pàg. 31-110.
* de Riquer i Morera, Martí. Quinze generacions d'una família catalana. Barcelona: Editorial Planeta, 1979, p. 276.

## Enllaços externs

* «Casa Josep Borrell». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.