OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Uniforme

L'uniforme és la vestimenta específica i distintiva d'una entitat (institució pública, organització privada, empresa, etc.) i que els que en són membres han de vestir reglamentàriament quan en participen en les activitats.
Hi ha múltiples tipus d'uniforme, segons el camp d'activitat. Hi destaquen:
* els uniformes escolars obligatoris en determinats centres d'ensenyament primari i secundari (i, antigament, també a les universitats);
* els uniformes laborals civils necessaris a l'activitat;
* els uniformes civils de gala, emprats en el passat o actualment per institucions públiques o entitats científico-culturals en actes de gala (ambaixadors en la presentació de credencials, membres d'acadèmies i professors universitaris en ocasions solemnes, etc.)
* els uniformes esportius, especialment de clubs esportius (futbol, bàsquet, etc.);
* l'uniforme militar;
* l'uniforme policial;
* l'uniforme de presidiari;
* l'hàbit eclesiàstic, probablement la forma més antiga d'uniforme, i la que ha tingut major continuïtat històrica;
* altra mena d'uniformes (escoltista, de servei domèstic, etc.).
Metafòricament és habitual anomenar uniforme la indumentària característica i consubstancial de determinades activitats, socialment de rigor per convenció assentada, però que no recolza en cap reglamentació expressa; per exemple, es diu que el vestit formal amb corbata és "uniforme d'executiu empresarial".

## Bibliografia

* Deslandres, Yvonne. El traje, imagen del hombre. Barcelona: Tusquets, 1985. (Los 5 sentidos; 22) ISBN 84-7223-822-9.

## Enllaços externs

* Lèxic Uniformològic Multilingüe Català-English-Español-Français-Italiano-Português Amb Suplements Alemany, Romanès I Rus, Ferran Lupescu

## Vegeu també

* Uniformologia
* Uniforme militar
* Uniforme Mao
Viccionari
# Creu de terme de Pedrosa

La Creu de terme de Pedrosa fou construïda al segle XVII, al Lugar da Pedrosa (Correlhã, Ponte de Lima), i està classificada com Immoble d'Interés Públic (IIP).
Es troba dins el perímetre urbà, junt a unes cases en ruïnes, i al marge d'un camí públic, que forma part del Camí de Sant Jaume.
La protecció com a IIP li fou atribuïda el 24 de gener de 1983, pel decret núm. 8/83 del Diari de la República.
Fou construïda al 1636, i erigida per Bráz Colosso Guerra, com s'indica en la inscripció de la base.
Es considera una de les millors creus manieristes del municipi, una creu de terme de caràcter popular, amb una correcta riquesa decorativa en fer prevaler dos grups escultòrics: d'una banda la representació de la marededeu, amb les mans sobre el ventre, es manté molt unida a la columna i la roba àmplia no permet detectar el volum corpori, fent-se així una imatge plana. D'altra banda hi ha una imatge del Crist que denota una major preocupació anatòmica, amb un correcte equilibri de la grandària dels braços en relació amb el cos.

## Enllaços externs

* Imatge de la creu Arxivat 2016-03-03 a Wayback Machine.
* Pàgina de la creu en IGESPAR
# Creüsa (filla de Gea)

D'acord amb la mitologia grega, Creüsa (en grec antic Κρέουσα) va ser una nimfa, filla d'Oceà i de Gea.
Estimada pel déu-riu Peneu, va tenir d'ell dos fills, Estilbe i Hipseu, rei dels làpites. De vegades se li afegeix una altra filla, Andrea.

## Referències

* ↑ Grimal, Pierre. Diccionari de mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions de 1984, 2008, p. 119. ISBN 9788496061972.

## Bibliografia

* Parramon i Blasco, Jordi: Diccionari de la mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions 62, 1997, p. 56. (El Cangur / Diccionaris, núm. 209). ISBN 84-297-4146-1
# Crimís

Segons la mitologia grega, Crimís (o Crinís segons Virgili i Higí) (en grec antic Κριμισός) va ser un déu fluvial de Sicília.
Transformat en os (o en gos, segons altres versions), s'uní a la troiana Egesta, filla d'Hípotes i va ser pare d'Acestes, fundador de la ciutat de Segesta.

## Referències

* ↑ Grimal, Pierre. Diccionari de mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions de 1984, 2008, p. 119. ISBN 9788496061972.

## Bibliografia

* Parramon i Blasco, Jordi: Diccionari de la mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions 62, 1997, p. 56. (El Cangur / Diccionaris, núm. 209). ISBN 84-297-4146-1
# Crisi de subsistència

Una crisi de subsistència era cada un dels períodes crònics de fam característics de les societats agràries anteriors a la Revolució Industrial, provocats per un descens important de les collites de cereals durant dos o més anys consecutius (generalment, a causa d'una climatologia negativa).
Feien augmentar la mortalitat i, per tant, impedien el creixement sostingut de la població.

## Vegeu també

* Capacitat de càrrega

## Referències

* ↑ Palomero Caro, Rafael i Pérez Rodríguez, Josep Maria: Histocard 2. Història contemporània de Catalunya i d'Espanya. Castellnou Edicions. Barcelona, abril del 2006. Col·lecció Minimanual, núm. 14. ISBN 84-9804-211-9. Planes 23-24.
# Cristatogobius

Cristatogobius és un gènere de peixos de la família dels gòbids i de l'ordre dels perciformes.

## Taxonomia

* Cristatogobius albius (Chen, 1959)
* Cristatogobius aurimaculatus (Akihito & Meguro, 2000)
* Cristatogobius gobioides (Ogilby, 1886)
* Cristatogobius lophius (Herre, 1927)
* Cristatogobius nonatoae (Ablan, 1940)
* Cristatogobius rubripectoralis (Akihito, Meguro & Sakamoto, 2003)

## Referències

* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* ↑ Akihito & K. Meguro, 2000. Review of the gobiid genus Cristatogobius found in Japan with description of a new species. Ichth. Research v. 47 (núm. 3): 249-261.
* ↑ Akihito, K. Meguro & K. Sakamoto. 2003. A new species of gobiid fish, Cristatogobius rubripectoralis, from Australia. Ichth. Research v. 50 (núm. 2): 117-122.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ AQUATAB.NET
* ↑ FishBase (anglès)
* ↑ Catalogue of Life (anglès)
* ↑ Dictionary of Common (Vernacular) Names (anglès)
* ↑ UNEP-WCMC Species Database (anglès)

## Enllaços externs

* uBio (anglès)
# Perxe (Batea)

El perxe és una construcció a la vila de Batea (Terra Alta) inclosa a l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. El perxe o cobert és un element medieval molt corrent a la Terra Alta, malgrat que, els darrers anys, molts d'aquests s'han perdut per facilitar la circulació rodada. A pesar de tot, Batea és el màxim exponent de la zona i no constitueixen un element aïllat sinó una imatge que es va repetint que marca la personalitat del barri vell. Són elements que usen l'arc apuntat més o menys sencer, o de mig punt rebaixat de vegades, sempre de pedra. El sostres estan embigats amb fusta que en molts casos no s'encasta directament al mur, sinó que es recolza sobre altres paral·leles i adossades al mur mitjançant mènsules. Els paraments interiors solen tenir portades adovellades, moltes de les quals, avui dia estan cegades. La major part d'aquests perxes estan pujant pel carrer Major, a mà dreta, sobretot al carrer Cavaller, al carrer del Mig o Sant Miquel.

## Notes

* ↑ «"PERXE" O COBERT». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 28 agost 2015].

## Enllaços externs

* «Perxe o cobert». Mapa de recursos culturals. Diputació de Tarragona.
# Criteris de selecció de Patrimoni de la Humanitat

Els criteris de selecció per a determinar el reconeixement com a Patrimoni de la Humanitat d'un element arquitectònic, un espai d'interès naturals o d'un fet cultural van ser determinats l'any 2005.
L'any 1992 es van començar a fixar uns criteris acordats que permetessin harmonitzar en les successives sessions, els reconeixements de les propostes que es presenten. Fins al 2004, hi havia sis criteris en l'àmbit cultural (numerats de l'I al VI) i quatre en l'àmbit natural (també numerats de l'I al IV). El 2005 això es va modificar perquè només hi hagi un grup de deu criteris. Per ser inclòs en la llista del Patrimoni de la Humanitat un lloc ha de tenir un «valor universal excel·lent» i ha de satisfer almenys un dels següents criteris de selecció. Des del 1992 el conjunt resultant de la interacció entre l'home i el medi ambient és reconegut com a paisatge cultural.
* I - representar una obra mestra del geni creatiu humà;
* II - testimoniar un important intercanvi de valors humans al llarg d'un període o dintre d'una àrea cultural del món, en el desenvolupament de l'arquitectura o la tecnologia, les arts monumentals, l'urbanisme o el disseny paisatgístic;
* III - aportar un testimoniatge únic o almenys excepcional d'una tradició cultural o d'una civilització existent o ja desapareguda;
* IV - oferir un exemple eminent d'un tipus d'edifici, d'un conjunt arquitectònic o tecnològic o d'un paisatge, que il·lustri una etapa significativa de la història humana;
* V - ser un exemple eminent d'una tradició d'assentament humà, d'utilització del mar o de la terra, que sigui representativa d'una cultura (o cultures), o de la interacció humana amb el medi ambient, especialment quan aquest es torni vulnerable enfront de l'impacte de canvis irreversibles;
* VI - estar directament o tangiblement associat amb esdeveniments o tradicions vives, amb idees o amb creences, amb treballs artístics i literaris d'una destacada significació universal. (El comitè considera que aquest criteri ha d'estar preferentment acompanyat d'altres criteris);
* VII - contenir fenòmens naturals superlatius o àrees d'excepcional bellesa natural i importància estètica;
* VIII - ser un dels exemples representatius d'importants etapes de la història de la terra, incloent-hi testimoniatges de la vida, processos geològics creadors de formes geològiques o característiques geomòrfiques o fisiogràfiques significatives;
* IX - ser un dels exemples eminents de processos ecològics i biològics en el curs de l'evolució dels ecosistemes;
* X - contenir els hàbitats naturals més representatius i més importants per a la conservació de la biodiversitat, incloent-hi aquells que contenen espècies amenaçades de destacat valor universal des del punt de vista de la ciència i del conservacionisme.

## Referències

* ↑ «World Heritage: The Criteria for Selection» (en anglès). UNESCO.
* ↑ «Criterios de Selección | Patrimonio Mundial». [Consulta: 27 juny 2023].
# Manuel Preciado Rebolledo

Manuel Preciado Rebolledo, més conegut com a Manolo Preciado (El Astillero, Cantàbria, 28 d'agost de 1957 - El Mareny de Barraquetes, Sueca, Ribera Baixa, 7 de juny de 2012), fou un futbolista i entrenador càntabre. L'últim club que va entrenar va ser el Vila-real CF, pel qual va fitxar un dia abans de la seua mort.

## Trajectòria

Es va formar com a futbolista a les categories inferiors del Racing de Santander, debutant amb el primer equip a la temporada 1977-78 contra la UD Salamanca.
Amb el club càntabre va patir un descens a segona divisió, aconseguint l'ascens abans de fitxar pel Linares CF. Dues temporades després va jugar breument al RCD Mallorca, Deportivo Alavés i el CD Ourense, finalitzant la seva carrera com a futbolista a la Gimnástica de Torrelavega que després també va entrenar.
A la temporada 2002-03 va dirigir el Racing de Santander i posteriorment el Llevant UE, amb el qual assolí l'ascens a Primera divisió.
Després d'entrenar el Real Múrcia durant una temporada i el Racing un altre cop, sense arribar a estar-hi una campanya sencera, va ser contractat pel Sporting de Gijón.
La temporada 2007/08 va rebre el Trofeu Miguel Muñoz al millor entrenador de la Segona Divisió, per la seva excel·lent campanya amb l'Sporting de Gijón.
El 2 d'abril de 2011, l'Sporting de Gijón dirigit per Manolo Preciado, va aconseguir vèncer a l'Estadi Santiago Bernabéu i així es convertia en el primer equip que ho feia aquella temporada i també era la primera vegada que José Mourinho perdia com a entrenador local des de l'any 2002. Ambdós entrenadors havien mantingut una agra polèmica la setmana anterior al partit de la primera volta.
Va ser acomiadat del club asturià el 31 de gener de 2012 després dels mals resultats a la lliga.
Morí el 7 de juny de 2012 a sa casa al Mareny de Barraquetes, als 54 anys, per causa d'un infart. Es trobava allà doncs acabava de fitxar com a entrenador pel Vila-real CF de Segona Divisió.

## Referències

* ↑ L'entrenador càntabre Manolo Preciado va morir anit a sa casa de Bega de Mar Arxivat 2014-07-14 a Wayback Machine. notícia a RiberaBaixa.info del 7 de juny de 2012
* ↑ El Madrid perd davant l'Sporting per 0-1
* ↑ Paniagua, Raúl. «Preciado deixa de ser el tècnic de l'Sporting». Barcelona: El Periódico de Catalunya, 31-01-2012. [Consulta: 31 gener 2012].
* ↑ «Mor l'entrenador Manolo Preciado als 54 anys d'un atac de cor». Ara, 07-06-2012 [Consulta: 7 juny 2012].
* ↑ «Mor d'un infart l'entrenador Manolo Preciado». El Periódico de Catalunya, 07-06-2012 [Consulta: 7 juny 2012].
* ↑ «S'ha mort d'un infart l'entrenador Manolo Preciado, que acabava de fitxar pel Vila-real». Vilaweb, 07-06-2012 [Consulta: 7 juny 2012].

## Enllaços externs

* «Estadístiques a transfermarkt.de» (en alemany).
# Cryptacanthodes giganteus

Cryptacanthodes giganteus és una espècie de peix de la família dels criptacantòdids i de l'ordre dels perciformes.

## Descripció

* Fa 117 cm de llargària màxima i és de color marró clar amb tocs grocs o violat.
* 72-77 espines i cap radi tou a l'aleta dorsal i 2 espines i 43-49 radis tous a l'anal.

## Hàbitat i distribució geogràfica

És un peix marí, demersal (entre 6 i 128 m de fondària) i de clima temperat (60°N-38°N, 175°W- 120°W), el qual viu al Pacífic nord-oriental: els fons tous des del sud-est del mar de Bering fins al nord de Califòrnia (els Estats Units), incloent-hi la Colúmbia Britànica (el Canadà).

## Observacions

És inofensiu per als humans i probablement passa part de la seua vida enterrat.

## Referències

* ↑ Bean, T. H., 1882. Notes on a collection of fishes made by Captain Henry E. Nichols, U. S. N., in British Columbia and southern Alaska, with descriptions of new species and a new genus (Delolepis). Proceedings of the United States National Museum. V. 4 (núm. 255): 463-474.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* 1 2 3 4 Coad, B.W., 1995. Encyclopedia of Canadian fishes. Canadian Museum of Nature and Canadian Sportfishing Productions Inc. Singapur.
* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Mecklenburg, C. W., T. A. Mecklenburg i L. K. Thorsteinson, 2002. Fishes of Alaska. American Fisheries Society, Bethesda, Maryland. i-xxxvii + 1-1037.
* ↑ The Vertebrates of British Columbia: Scientific and English Names Arxivat 2012-07-10 a Wayback Machine. (anglès)
* ↑ Marine Fishes of British Columbia (2002) (anglès)
* ↑ GBIF (anglès)

## Enllaços externs

* AQUATAB (txec)
* BioLib (anglès)
* ION (anglès)
* Encyclopedia of Puget Sound (anglès)
# Cryptoheros sajica

Cryptoheros sajica és una espècie de peix de la família dels cíclids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

Els mascles poden assolir els 9 cm de longitud total.

## Distribució geogràfica

És endèmic de l'Amèrica Central: zona pacífica de Costa Rica.

## Referències

* 1 2 «Cryptoheros sajica» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).

## Bibliografia

* Axelrod, H. R. The Most Complete Colored Lexicon of Cichlids: Every Known Cichlid Illustrated in Color (en anglès). 2a edició. TFH Publications, 1993. ISBN 9780793800261.
* Bussing, W. A. 1974. Two new species of cichlid fishes, Cichlasoma sajica and Cichlasoma diquis, from southeastern Costa Rica. Rev. Biol. Trop. v. 22 (núm. 1): 29-49.
* Conkel, D., 1993. Cichlids of North and Central America. T.F.H. Publications, Inc., Estats Units.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Fowler, H. W. 1932. Notes on fresh water fishes from Central America. Proc. Acad. Nat. Sci. Phila. v. 84: 379-385.
* Goldstein, Robert J. Cichlids of the World (en anglès). Neptune City, NJ: TFH Publications, 1988. ISBN 9780866228930.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Kullander, S.O., 2003. Cichlidae (Cichlids). p. 605-654. A R.E. Reis, S.O. Kullander i C.J. Ferraris, Jr. (eds.) Checklist of the Freshwater Fishes of South and Central America. Porto Alegre: EDIPUCRS, Brasil.
* Loiselle, Paul V. (1995). The Cichlid Aquarium. Alemanya: Tetra Press. ISBN 1-56465-146-0.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
* Römer U.: Cichliden Atlas, Bd. 1. Melle. 1311 p. Any 1998.
* Schmitter-Soto, J.J. 2007. A systematic revision of the genus Archocentrus (Perciformes: Cichlidae), with the description of two new genera and six new species. Zootaxa 1603:1-78.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
# Crystallodytes pauciradiatus

Crystallodytes pauciradiatus és una espècie de peix de la família dels creèdids i de l'ordre dels perciformes.

## Etimologia

Crystallodytes prové del llatí cristallum (gel) i del grec dytes (que li agrada bussejar), mentre que pauciradiatus deriva del llatí pel seu baix nombre de radis dorsals, anals i pectorals en relació a l'altra espècie del mateix gènere, Crystallodytes cookei.

## Descripció

El cos, semblant morfològicament al d'una anguila, fa 3,6 cm de llargària màxima. Cap espina i 30-32 radis tous a l'aleta dorsal i cap espina i 34-36 radis tous a l'anal. Aleta caudal més o menys truncada. 9-11 radis tous a les aletes pectorals i pelvianes amb 1 espina. 50-53 vèrtebres. Absència d'aleta adiposa i d'escates a tot el cos tret de la línia lateral (entre 48 i 52). Línia lateral sense interrompre.

## Reproducció

Les larves són allargades, primes, lleugerament pigmentades, amb espines preoperculars prominents, petites espines a la mandíbula inferior i llurs etapes inicials de desenvolupament tenen lloc a prop de la costa al voltant de l'illa de Pasqua.

## Hàbitat i distribució geogràfica

És un peix marí, demersal (entre 6 i 24 m de fondària) i de clima subtropical, el qual viu al Pacífic sud-oriental: és un endemisme de l'illa de Pasqua.

## Observacions

És inofensiu per als humans i el seu índex de vulnerabilitat és baix (10 de 100).

## Referències

* ↑ Fowler H. W., 1923. New or little-known Hawaiian fishes. Occas. Pap. Bernice P. Bishop Mus. Vol. 8 (núm. 7). 373-392.
* ↑ uBio (anglès)
* 1 2 3 4 Nelson, J. S. i Randall, J. E., 1985. Crystallodytes pauciradiatus (Perciformes), a new creediid fish species from Easter Island. Proceedings of the Biological Society of Washington. Vol. 98 (núm. 2): 403-410.
* 1 2 Catalogue of Life (anglès)
* ↑ uBio (anglès)
* ↑ The Taxonomicon (anglès)
* ↑ Romero, P., 2002. An etymological dictionary of taxonomy. Madrid (Espanya).
* 1 2 3 Randall, J. E. i A. Cea, 2011. Shore fishes of Easter Island. University of Hawai'i Press, 164 p. Pàg. 110.
* 1 2 3 FishBase (anglès)
* ↑ Landaeta, M. F., Herrera, G. i Castro, L. R., 2005. Larvae of Crystallodytes pauciradiatus(Perciformes: Creediidae) from Easter Island, South Pacific. Journal of Fish Biology, 66: 276–282. «Enllaç».
* ↑ Pequeño, G., 1989. Peces de Chile. Lista sistemática revisada y comentada. Revista de Biología Marina, Valparaíso. V. 24 (núm. 2): 1-132. Pàg. 64.
* ↑ All fishes of Easter Island - FishBase (anglès)
* ↑ All fishes of Chile - FishBase (anglès)
* ↑ Chile Endemic Marine Fish Checklist (anglès)
* ↑ GBIF (anglès)
* ↑ Cheung, W. W. L., T. J. Pitcher i D. Pauly, 2005. A fuzzy logic expert system to estimate intrinsic extinction vulnerabilities of marine fishes to fishing. Biol. Conserv. 124:97-111.

## Bibliografia

* Divisió de Peixos de la Smithsonian Institution. Base de dades de la col·lecció de peixos del Museu Nacional d'Història Natural (en anglès). Smithsonian Institution, 2001.

## Enllaços externs

* AQUATAB (txec)
* BioLib (anglès)
* ION (anglès)
* Barcodes of Life (anglès)
# Ctenogobiops formosa

Ctenogobiops formosa és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 4,6 cm de longitud total i les femelles 4,07.

## Hàbitat

És un peix marí, de clima subtropical i associat als esculls de corall que viu entre 9-12 m de fondària.

## Distribució geogràfica

Es troba a Taiwan.

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Smith J. L. B., 1959. Gobioid fishes of the families Gobiidae, Periophthalmidae, Trypauchenidae, Taenioididae and Kraemeriidae of the western Indian Ocean. Ichthyol. Bull. J. L. B. Smith Inst. Ichthyol. Núm. 13. 185-225.
* ↑ BioLib (anglès)
* ↑ Randall, J. E., K.-T. Shao & J.-P. Chen. 2003. A review of the Indo-Pacific gobiid fish genus Ctenogobiops, with descriptions of two new species. Zool. Studies v. 42 (núm. 4): 506-515.
* 1 2 3 4 «Ctenogobiops formosa» (en anglès). FishBase. Froese, Rainer; Pauly, Daniel (editors).

## Enllaços externs

* AQUATAB
# Ctenogobius cervicosquamus

Ctenogobius cervicosquamus és una espècie de peix de la família dels gòbids i de l'ordre dels perciformes.

## Morfologia

* Els mascles poden assolir 5 cm de longitud total.

## Hàbitat

És un peix de clima tropical i demersal.

## Distribució geogràfica

Es troba a Àsia: Hainan (la Xina).

## Observacions

És inofensiu per als humans.

## Referències

* ↑ Gill T. N., 1858. Synopsis of the fresh water fishes of the western portion of the island of Trinidad, W. I. Ann. Lyc. Nat. Hist. N. Y. v. 6 (núms. 10-13). 363-430.
* ↑ BioLib (anglès)
* 1 2 3 4 FishBase (anglès)
* ↑ Murdy, E.O. i K. Shibukawa, 2001. A revision of the gobiid fish genus Odontamblyopus (Gobiidae: Amblyopinae). Ichthyol. Res. 48(1):31-43.
* ↑ Wu, H.-L., 1991. Gobioidei. p. 422-504. A: J.-H. Pan, L. Zhong, C.-Y. Zheng, H.-L. Wu i J.-H. Liu (eds). 1991. The freshwater fishes of Guangdong Province. Guangdong Science and Technology Press, Guangzhou. 589 pp.
* ↑ Zhu, S.-Q., 1995. Synopsis of freshwater fishes of China. Jiangsu Science and Technology Publishing House i-v + 1-549.

## Bibliografia

* Eschmeyer, William N.: Genera of Recent Fishes. California Academy of Sciences. San Francisco, Califòrnia, Estats Units. iii + 697. ISBN 0-940228-23-8. Any 1990.
* Eschmeyer, W. N. Catalog of Fishes (en anglès). Acadèmia de les Ciències de Califòrnia, 1998. ISBN 978-0-940228-47-4.
* Helfman, G. S.; Collette, B. B.; Facey, D. E. The Diversity of Fishes (en anglès). Blackwell Science, 1997. ISBN 9780865422568.
* Hoese, D.F. 1986: Gobiidae. p. 774-807. A: M.M. Smith i P.C. Heemstra (eds.) Smiths' sea fishes. Springer-Verlag, Berlín.
* Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
* Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 4a edició. Wiley, 2006. ISBN 978-0471250319.
* Robins, C. R. i E. A. Lachner, 1966. The status of Ctenogobius Gill (Pisces: Gobiidae). Copeia 1966 (núm. 4): 867-869.
* Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
* 伍汉霖. 拉汉世界鱼类系统名典 (en xinès). 中国海洋大学出版社, 2017. ISBN 978-7-5670-1538-8.
# Ctesip

Ctesip, d'acord amb la mitologia grega, fou un heroi grec, fill d'Hèracles i de Deianira. Participà en les campanyes dels Heraclides.

## Bibliografia

* Parramon i Blasco, Jordi: Diccionari de la mitologia grega i romana. Edicions 62, Col·lecció El Cangur / Diccionaris, núm. 209. Barcelona, octubre del 1997. ISBN 84-297-4146-1, plana 58.

## Referències

* ↑ Edu, World History. «Deianira: the woman who accidentally killed Heracles in Greek Mythology» (en anglès americà), 22-04-2021. [Consulta: 9 juliol 2022].