# Casa-fàbrica Comerma i Riera

La casa-fàbrica Comerma i Riera era un conjunt d'edificis situats als carrers de la Mina i del Cid del Raval de Barcelona, actualment desapareguts.

## Història

El juliol del 1839, el paleta Miquel Comerma va demanar permís per a construir una fàbrica de vapor al carrer de la Mina cantonada amb el que travessava el terreny d'en Rafael Sabadell (Cid), segons el projecte del mestre d'obres Pere Calçada, i novament l'octubre per a aixecar un tercer pís al carrer del Cid, segons el projecte del mateix Calçada. Just un any després, va presentar un nou projecte amb la introducció d’algunes reformes, i augmentant el nombre de plantes fins a esgotar l’alçada màxima permesa de planta baixa i quatre pisos. El novembre del mateix any, va obtenir del terratinent i comerciant Rafael Sabadell i Permanyer l'establiment emfitèutic del terreny. Les obres foren dirigides per l'arquitecte Joan Buxareu, i hi intervingué el fuster Josep Calls.
El 1843, el comerciant Josep Riera, Miquel Comerma i Joan Montada es van associar per a explotar-hi una filatura de cotó i llogar els espais i la força motriu restant, així com construir a la parcel·la contigua al carrer de la Mina, 9 (modern 4) un edifici de planta baixa i quatre pisos segons el projecte del mateix Buxareu, que tindria una casa de banys, anomenada de «Vista Alegre», i habitatges per a les famílies dels socis. A tal efecte, Riera va adquirir el terreny a Joan Mombrú mitjançant agnició de bona fe de l'establiment emfitèutic que aquest havia obtingut de Sabadell, i el 1844 hi van fer instal·lar una màquina de vapor de 14 CV de la casa Hick (Bolton).
El 1847, es va constituir la societat Riera i Cia amb la participació de Comerma, Riera, Martí Grifell (natural d'Igualada) i Victòria Rogés, vídua de Joan Montada, per un termini de 6 anys i amb un capital de 57.000 lliures, en el que el primer aportava la casa-fàbrica. Tanmateix, el negoci no va tenir els resultats esperats, i el 1849, van acordar dissoldre la societat. El 1850, la casa-fàbrica i la casa de banys foren posades en subhasta, i el comerciant Valentín Navarro, oriünd de Salamanca, va adquirir a Riera (aleshores resident a Amèrica i representat per Bonaventura Pedemonte i Jurch), Victòria Rogés i la vídua de Martí Grifell les seves participacions en la societat i la propietat de la casa-fàbrica i la casa de banys, així com la cessió de les de Comerma (que hi tenia una hipoteca).
Tanmateix, Navarro va acabar entrant en concurs de creditors, i el 1853 serien subhastades de nou. Aquell mateix any, Joan Soler va demanar permís per a substituir la màquina de vapor per una altra de 20 a 25 CV de potència, segons els plànols del mestre d'obres Francesc Ubach. El 1857 hi havia instal·lades les filatures de Josep Cortils i Josep Valls, i el 1863, la filatura de Josep Bentura i Serrano i la casa de banys de Josep Casulleras. El 1873, la propietat va ser posada novament en subhasta.
El 1999, la cooperativa Qualitat Habitatge Social del sindicat UGT de Catalunya va comprar ambdues finques, destinades a habitatges de promoció pública pel PERI del 1985, per 98 milions de pessetes. El 2004, després de l'aprovació de la «Modificació del PERI del Raval en el sector Drassanes» (2003), que hi obria el camí a l'especulació privada, la mateixa cooperativa va vendre'n els solars per unes quatre vegades el preu de compra, obtenint així una plusvàlua de 1,8 milions d'euros. El 2015, aquests terrenys i els de l'illa veïna a l'altra banda del carrer de la Mina van ser adquirits per la cadena d'hotels Praktik, en societat amb José María Trénor Löwenstein, marquès de Cerdanyola, per a construir-hi un hotel de luxe, però l'Ajuntament presidit per Ada Colau els va denegar la llicència el 2017. Finalment, el 2024 hi van començar les obres d'una residència d'estudiants.

## Vegeu també

* Filatura d'estam de Tomàs Coma

## Referències

* ↑ AHCB, C.XIV Obreria C-131, 08-07-1839.
* ↑ AHCB, C.XIV Obreria C-132, 08-10-1839.
* ↑ AHCB, C.XIV Obreria C-135, 28-10-1840.
* 1 2 Artigues i Vidal i Mas i Palahí, 2019.
* ↑ «Rafael SABADELL PERMANYER». geneanet. Patricia Comas.
* ↑ AHPB, notari Joan Prats, 20-11-1840.
* ↑ AHPB, notari Joan Prats, manual 1.216/45 (2a part), f. 162v-163v, 01-10-1841.
* ↑ AHPB, notari Joan Prats, manual 1.216/45 (2a part), f. 163v-164v, 01-10-1841.
* ↑ José Riera. «Mina sense número. Construir una casa de quatre plantes en un solar». Q127 Foment 19/1843. AMCB.
* ↑ Guía general de Barcelona, 1849, p. 237, 250.
* 1 2 AHPB, notari Ferran Moragas, manual 1.278/29, f. 212-219, 27-10-1847.
* ↑ AHPB, notari Magí Soler i Gelada, 08-02-1843.
* ↑ «agnició de bona fe». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ AHPB, notari Joan Prats, 30-03-1842.
* ↑ Raveux, 2005, p. 181.
* ↑ AHPB, notari Ferran Moragas i Ubach, 1.278/34, f. 57-58v, 18-05-1849.
* ↑ Diario de Barcelona, 21-03-1850, p. 1557.
* ↑ Diario de Barcelona, 03-10-1850, p. 5204.
* ↑ AHPB, notari Ferran Moragas i Ubach, manual 1.278/36, f. 345-353, 10-04-1850.
* ↑ AHPB, notari Ferran Moragas i Ubach, manual 1.278/38, f. 25-33, 04-09-1850.
* ↑ AHPB, notari Ferran Moragas i Ubach, manual 1.278/36, f. 239-251v, 04-10-1850.
* ↑ AHPB, notari Ferran Moragas i Ubach, manual 1.278/39, f. 133-143, 20-11-1850.
* ↑ Diario de Barcelona, 01-10-1853, p. 6962.
* ↑ «Juan Soler sol·licita canviar l'actual màquina de vapor per una altra de 20 a 25 cavalls de potència en la fàbrica ubicada al carrer del Cid 11-15». Q136 Obres públiques 3/1 1432. AMCB, 1853.
* ↑ El Consultor. Nueva guía de Barcelona, 1857, p. 148, 312.
* ↑ El Consultor. Nueva guía de Barcelona, 1857, p. 238, 313.
* ↑ El Consultor. Nueva guía de Barcelona, 1863, p. 19, 137, 199, 211.
* ↑ Diario de Barcelona, 30-11-1873, p. 11963.
* 1 2 Barrera, Xabier «UGT dio un pelotazo de 1,8 millones con la compraventa de unos solares». El Periódico de Catalunya, 25-10-2010.
* ↑ «MPERI del Raval en el sector 'Drassanes'». Ajuntament de Barcelona, 17-07-2003.
* ↑ «Así será la residencia de estudiantes de Drassanes: dos edificios y 384 habitaciones». Metropoli, 17-04-2024.

## Bibliografia

* Artigues i Vidal, Jaume; Mas i Palahí, Francesc. El model de casa fàbrica als inicis de la industrialització. Registre de fàbriques de Ciutat Vella de Barcelona 1738-1807/1808-1856, 2019, p. 513-515. ISBN 978-84-9156-216-0.
* Raveux, Olivier «Los fabricantes de algodón de Barcelona (1833-1844). Estrategias empresariales en la modernización de un distrito industrial» (en castellà). Revista de Historia Industrial, 28, 2005, pàg. 157-185.

## Enllaços externs

* «Casa fàbrica Comerma-Riera». Barcelona entre muralles. Francesc Font.
* «Salvem les Drassanes (blog)». WordPress. Plataforma «Salvem les Drassanes».