# Lluís de Prades i d'Arenós

Lluís de Prades i d'Arenós (? - Roma, 1429) fou un eclesiàstic català, bisbe de Mallorca i de Tortosa, i cambrer de Benet XIII.
Fill de Joan I de Prades, senescal de Catalunya i comte de Prades i baró d'Entença, i de Sança Eximenis d'Arenós.
Lluís de Prades, quan mor el bisbe de Mallorca Pere Cima, és un dels candidats a la prelatura, però el Capítol reunit el 2 de maig de 1390 elegeix a Jaume Ribes.Climent VII considera que l'elecció és una prerrogativa papal i nomena el 28 de juny a Lluís de Prades, batxiller en Decrets per la universitat de Lleida, notari pontifici i paborde del mes de gener de la catedral de València, com a bisbe de Mallorca, estant aquest a la cort papal d'Avinyó.
Arriba A Mallorca l'1 d'abril de 1392, i fa l'entrada solemne a la ciutat i la catedral. Una vegada assentant al bisbat, Joan I li encomana en 1392 la tasca d'aturar les banderies a l'illa, i acusat de parcial, li revoca l'encàrrec el 1394. Els dies 22 i 23 d'abril de 1395 celebra un sínode on es publiquen diverses constitucions. El 16 de setembre de 1401 aconsegueix de Benet XIII un breu pontifici per proveir un fons d'ajut per mantenir els eclesiàstics de la seva diòcesi mentre estudien en qualsevol universitat del regne. En 1404 realitza una visita pastoral per Mallorca i Menorca.
Entre 1403-1404 i 1407 hi ha un canvi en la possessió dels bisbats de Tortosa i Mallorca: Primer, és nomenat Francesc Climent com a bisbe de Mallorca, i Lluís de Prades és traslladat al bisbat de Tortosa, però sembla que aquest canvi no fos efectiu i tant Francesc com Lluís no ocuparen els respectius bisbats. De fet, el mateix 1404 Lluís tornava a dirigir els assumptes de la diòcesi de Mallorca.
Als anys següents passarà cada vegada menys temps en el seu bisbat. Així, el 29 de juliol de 1406 surt cap a Savona per visitar Benet XIII; i tot i que torna a Mallorca, on el 5 de febrer de 1404 col·loca la primera pedra de la tercera columna i l'inici dels fonaments de la quarta columna de la catedral, torna a moure's, i així en setembre del mateix any estava a València, i en desembre assisteix al Concili de Perpinyà, on es mostra com un ferm partidari de Benet XIII.
Al febrer de 1410 fou un dels candidats al bisbat de Barcelona en morir el bisbe Francesc de Blanes. Des d'aquest any, en què l'anterior cambrer de la cúria papal, l'arquebisbe de Narbona passa a l'obediència d'Alexandre V, Lluís de Prades ocupa el càrrec de cambrer, fins a, almenys, 1415, seguint la cort papal de Benet XIII. En 1416 torna a Mallorca acompanyat de Sant Vicent Ferrer, però de seguida torna a Peníscola, on residia.
En 1424 estava Alfons de Borja administrant les rendes del bisbat de Mallorca, a instàncies d'Alfons el Magnànim, deixant a Lluís de Prades, partidari ferm de Benet XIII, sense recursos, malalt i exiliat a Roma, ciutat on acabarà morint l'any 1429.

## Referències i notes

* ↑ Villanueva 1851: p. 11.
* ↑ Rubió i Lluch 2000: p. CXII.
* ↑ Villanueva 1851: p. 31.
* ↑ Eubel 1913: p. 323.
* ↑ Villanueva 1851: pp. 33-35.
* ↑ Villanueva 1851: p. 36.
* ↑ Villanueva 1852: pp. 169-170.
* ↑ Furió 1852: pp. 202-203.
* ↑ Villanueva 1851: p. 43.
* ↑ Segons Eubel, Francesc Climent és elegit per a Mallorca i Lluís de Prades per a Tortosa, el 17 d'agost de 1403; i el canvi de bisbats, és a dir, Francesc Climent a Tortosa, i Lluís de Prades tornant a Mallorca, és aprovat el 20 de juny de 1407. (Eubel 1913: pp. 223 i 323)
* ↑ Monjas Manso 2005: p. 98.
* ↑ Villanueva 1851: p. 44.
* ↑ Villanueva 1851: p. 47.
* ↑ Furió 1852: p. 207.
* ↑ Villanueva 1851: p. 49.
* ↑ Duran i Cañameras 1952: p. 50.
* ↑ Cuella Esteban 2009: p. 211.
* ↑ Cuella Esteban 2005: p. 24.
* ↑ Cuella Esteban 2006: p. 326.
* ↑ Villanueva 1851: pp. 51-52.
* ↑ Villanueva 1851: p. 55.

## Bibliografia

* Cuella Esteban, Ovidio. Bulario Aragonés de Benedicto XIII : II. La curia itinerante (1404-1411) (en castellà). Saragossa: Institución «Fernando el Católico», 2005. ISBN 84-7820-778-3.
* Cuella Esteban, Ovidio. Bulario Aragonés de Benedicto XIII : III. La curia de Peñíscola (1412-1423) (en castellà). Saragossa: Institución «Fernando el Católico», 2006. ISBN 84-7820-846-1.
* Cuella Esteban, Ovidio. Bulario Aragonés de Benedicto XIII : IV. El papa Luna (1394-1423), promotor de la religiosidad hispana (en castellà). Saragossa: Institución «Fernando el Católico», 2009. ISBN 978-84-7820-993-4.
* Duran i Cañameras, Fèlix «Margarida de Prades (I)». Butlletí de la Societat Catalana d'Estudis Històrics, núm. 1, 1952, pp. 47-51.
* Eubel, Conrad. Hierarchia catholica medii aevi, sive Summorum pontificum, S.R.E. cardinalium, ecclesiarum antistitum series ab anno 1198 usque ad annum 1431 perducta e documentis tabularii praesertim vaticani collecta, digesta, edita (en llatí). Monasterii (Munchen): Sumptibus et typis librariae Regensbergianae, 1913.
* Furió, Antonio. Episcopologio de la Santa Iglesia de Mallorca (en castellà). Palma: Imprenta a cargo de D. Juan Guasp, 1852.
* Miravall, Ramon. Episcopologi Dertosense: introducció a la història de la societat i de l'Església de Tortosa. Tortosa: UNED Tortosa, 2016 (Cadup Estudios). ISBN 97884938420.
* Monjas Manso, Lluís. Les comunitats parroquials del Baix Llobregat a finals de l'Edat Mitjana: a través de les visites pastorals del patriarca Sapera, 1414-1425. Barcelona: Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 2005. ISBN 84-8415-735-0.
* O'Callaghan, Ramon. Episcopológio de la Santa Iglesia de Tortosa (en castellà). Tortosa: Imprenta Católica de G. Llasat, 1896.
* Rubió i Lluch, Antoni (ed.). Documents per a la història de la cultura catalana medieval. vol. II. Barcelona: Institut d'Estudis Catalans, 2000. ISBN 84-7283-547-2.
* Villanueva, Jaime. Viage literario a las iglesias de España (en castellà). vol. XXI. Madrid: Imprenta de la Real Academia de la Historia, 1851.
* Villanueva, Jaime. Viage literario a las iglesias de España (en castellà). vol. XXII. Madrid: Imprenta de la Real Academia de la Historia, 1852.