OpenLLM-France/wikimedia huggingface dataset:
# Haworthia maculata var. livida

Haworthia maculata var. livida és una varietat de Haworthia maculata del gènere Haworthia de la subfamília de les asfodelòidies.

## Descripció

Haworthia maculata var. livida és una planta suculenta compacta petita perennifòlia. Creix solitària amb una roseta d'entre 3 a 4 cm, amb fulles verticals clares i verticals amb taques parcialment peludes. Les seves fulles són més amples que H. pubescens, menys pubescents i nombroses.

## Distribució i hàbitat

Aquesta varietat creix a la província sud-africana del Cap Occidental, concretament a Lemoenpoort, on creix a la part alta dels vessants. Creix profundament enterrat al sòl sorrenc o a les escletxes de les roques, ben amagades als ulls dels depredadors.

## Taxonomia

Haworthia maculata var. livida va ser descrita per (M.B.Bayer) M.B.Bayer i publicat a Haworthiad, Sp. ed.: 10, a l'any 2012.

### Etimologia

Haworthia: nom en honor del botànic britànic Adrian Hardy Haworth (1767-1833).
maculata: epítet llatí que significa "tacatet, contaminat, profanat".
var. livida: epítet llatí que significa "gris blavós".

### Sinonímia

* Haworthia pubescens var. livida M.B.Bayer, Haworthia Revisited: 134 (1999). (Basiònim/Sinònim substituït)
* Haworthia maraisii var. livida (M.B.Bayer) M.Hayashi, Haworthia Study 3: 13 (2000).
* Haworthia intermedia var. livida (M.B.Bayer) Esterhuizen, Alsterworthia Int. 3(1): 12 (2003).

## Referències

* 1 2 Jilemicky, Jakub. «Haworthia livida» (en anglès). www.haworthia-gasteria.com. [Consulta: 13 juliol 2021].
* ↑ «Haworthia maculata var. livida» (en anglès). World Checklist of Selected Plants Families. (WCSP). Reial Jardí Botànic de Kew. Arxivat de l'original el 2021-07-13. [Consulta: 13 juliol 2021].
* ↑ Charters, Michael L. «California Plant Names: Latin and Greek Meanings and Derivations. A Dictionary of Botanical and Biographical Etymology» (en anglès), 2021. [Consulta: 4 maig 2021].
* ↑ «Dictionary of Botanical Epithets. macedonicus - manicatus», 2019. [Consulta: 6 maig 2021].
* ↑ «Dictionary of Botanical Epithets». [Consulta: 13 juliol 2021].
* ↑ «Haworthia maculata var. livida» (en anglès). World Checklist of Selected Plants Families. (WCSP). Reial Jardí Botànic de Kew. Arxivat de l'original el 2021-07-13. [Consulta: 13 juliol 2021].

## Enllaços externs

* Haworthia maculata var. livida
# Haworthia magnifica var. obserata

Haworthia magnifica var. obserata, descrita inicialment com a Haworthia obserata i més tard relegada com una varietat de Haworthia magnifica; pertany al gènere Haworthia de la subfamília de les asfodelòidies.

## Descripció

Haworthia magnifica var. obserata és una suculenta perennifòlia. La roseta té fins a 6 fulles i es manté solitària. Les fulles són de color verd apagat, de vegades amb dents suaus als marges. El tipus de flor i el període és molt més proper al grup mirabilis. Floreix cinc mesos després de Haworthia breueri i altres elements de la regió.
Aquesta varietat encara no és molt coneguda en cultiu. Les condicions de creixement són les mateixes que H. breueri o H. picta. La propagació s'ha de fer per llavors.

## Distribució i hàbitat

Aquesta varietat creix a la província sud-africana del Cap Occidental; concretament té una distribució limitada a la granja Brandrivier, a l'est de Barrydale. Aquesta varietat es va descobrir a prop de Tulista opalina. Aquest descobriment ha ampliat la distribució de Haworthia magnifica al Petit Karoo.

## Taxonomia

Haworthia magnifica var. obserata va ser descrita per (Marx) Breuer i publicat a Alsterworthia Int. 16(2): 6, a l'any 2016.

### Etimologia

Haworthia: nom en honor del botànic britànic Adrian Hardy Haworth (1767-1833).
magnifica: epítet llatí que significa "magnífic".
var. obserata: epítet llatí que està relacionat amb la seva ocultació a l'hàbitat.

### Basiònim

* Haworthia obserata Marx, Alsterworthia Int. 14: 17 (2014).

## Referències

* 1 2 3 «Haworthia magnifica var. obserata» (en anglès). Kambroo Plants (PTY) LTD.. [Consulta: 15 març 2022].
* 1 2 «Haworthia obserata» (en anglès). [Consulta: 15 març 2022]. «En aquell lloc web surt com a Haworthia obserata que és l'antic nom de l'actual nom Haworthia magnifica var. obserata»
* ↑ «Haworthia magnifica var. obserata» (en anglès). World Checklist of Selected Plants Families. (WCSP). Reial Jardí Botànic de Kew. Arxivat de l'original el 2022-03-15. [Consulta: 15 març 2022].
* ↑ Charters, Michael L. «California Plant Names: Latin and Greek Meanings and Derivations. A Dictionary of Botanical and Biographical Etymology» (en anglès), 2021. [Consulta: 4 maig 2021].
* ↑ Charters, Michael L. «California Plant Names:Latin and Greek Meanings and Derivations |A Dictionary of Botanical and Biographical Etymology» (en anglès). Calflora. [Consulta: 8 juliol 2021].
* ↑ «Noms homotípics de Haworthia magnifica var. obserata». World Checklist of Selected Plant Families (WCSP). Reial Jardí Botànic de Kew. Arxivat de l'original el 2022-03-15. [Consulta: 15 març 2022].
# Emil Bohn

Emil Bohn (Bielau del Neisse, 14 de gener, 1839 - [...?], 5 de juliol de 1909) fou un músic alemany.
Primer estudià filosofia, i després música a Breslau amb els mestres E. Baumgarta (orgue) i (teoria) amb Julius Schaeffer, i fou organista el 1868 en la mateixa ciutat, on i fundà una societat coral que portava el seu nom i que executà valuoses composicions dels antics mestres les quals jeien en l'oblit. El 1884 la universitat el nomenà doctor honorari i li confià la direcció de la societat acadèmica coral.
Va publicar: Fünfzig historische Konzerte in Breslau (1893); Bibliographie der Musikdruckwerke des 16. und 17. Jahrhunderts, in der Sadtbibliothek zu Breslau (1890); Repertorium der wortrefflichsten Vokalkompositionen in Deutschland vom 15 Jahrhts, zum 1640, i Ein hundert historische Konzerte im Breslau von 1881 bis 1905.

## Referències

* ↑ Diversos autors, 1991, p. 1350.

## Bibliografia

* Diversos autors «Enciclopèdia Espasa» (en castellà). Editorial Espasa, núm. 8, 1991.
# Tall del vapor

En un motor de vapor amb un pistó alternatiu, l’expressió «tall del vapor» («cutoff» en anglès) indica la posició del pistó corresponent al final d’entrada del vapor al cilindre. Interrupció provocada pel tancament de la vàlvula d’entrada del vapor.
En la majoria de locomotores de vapor, aquest tancament està controlat per l’inversor de la distribució («reversing gear» en anglès).
El punt de tancament de la vàlvula d’entrada del vapor (o un altre fluid a pressió semblant: aire comprimit, anhídrid carbònic,...) cap al cilindre (des de la caldera i la vàlvula de regulació) és molt important en el control d’una màquina o motor de vapor. Un cop l’esmentada vàlvula es tanca, el vapor confinat dins del cilindre s’expandeix adiabàticament, mentre que la pressió baixa. Un punt de tall tardà (proper a la posició baixa de la cursa del pistó) determina que la pressió d’entrada actua sobre el pistó sobre gairebé tota la cursa. Sense expansió, en gran part. Aquest estat del vapor (a la pressió d’entrada i sense expansió) implica un rendiment baix. La sortida d’aquest vapor, que s’expansiona a l’atmosfera, provoca un so característic: una mena de xuf-xuf. Un tall del vapor ràpid (poc després de l’inici) resulta en un rendiment més alt i un menor consum de vapor. Per contra, la pressió mèdia efectiva sobre el pistó és més baixa. I el parell motor també és més baix.

## Referències

* ↑ De Witt Willcox, C. A French-English Military Technical Dictionary: With a Supplement Containing Recent Military and Technical Terms. U.S. Government Printing Office, 1917, p. 1-PA108 (War Department document).
* ↑ Rose, J. Modern Steam Engines: An Elementary Treatise Upon the Steam Engine. H.C. Baird & Company, 1886, p. 108.
* ↑ «STEAM ENGINE STEAM CUTOFF EXPLAINED». Engineman Wook, 10-04-2010. [Consulta: 2 març 2025].
* ↑ Thurston, R.H.. Design, construction, and operation. J. Wiley & Sons, 1891, p. 239 (A Manual of the Steam-engine: For Engineers and Technical Schools; Advanced Courses).
* ↑ Proceedings. Institution, 1874, p. 212.
* ↑ «CO2 Motor». Animated Engines. [Consulta: 2 març 2025].
* ↑ Comptes rendus hebdomadaires des séances de l'Académie des sciences: pub. conformément à une décision de l'académie en date du 13 juillet 1835 (en francès), 1843, p. 652.
* ↑ D'Angelo, M. El tren (en català). Publicacions de l'Abadia de Montserrat, 2013, p. 10 (Colecção Vária). ISBN 978-84-9883-594-6.
* ↑ Tuèbols, S.R.. Quan el Vapor Movia els Trens (en català). Associació d'Enginyers Industrials de Catalunya, 1998, p. 48 (CULTURA, TÈCNICA I SOCIETAT). ISBN 978-84-267-1160-1.

## Vegeu també

* Corredora (màquina de vapor)
* Accionament de la distribució de tipus Walschaerts
# Wezwanie

Wezwanie (polonès La crida) és una pel·lícula de drama psicològic polonesa dirigida per Wojciech Solarz que mostra el procés de desintegració dels llaços tradicionals en la família d'un noi.

## Sinopsi

Un noi de granja passa els seus dies somiant i fent escultures de fusta. El seu germà és un investigador: estudia enginyeria agrícola, torna amb el diploma per casar-se amb la veïna bonica. El somiador posa les seves escultures al voltant, invocant la ira del seu pare i el ridícul dels camperols que el troben inútil. Durant les noces del germà, li clava els tòtems. S'insinua a la seva nova cunyada, però torna a les seves pròpies reverències. Al final, sent una trucada per treure un registre dels pantans, però durant la fugida s'enfonsa a la bassa.

## Repartiment

* Hanna Skarzanka ... Jadwiga Zawadowa
* Boleslaw Plotnicki... Wojciech Zawada
* Olgierd Lukaszewicz... Stefek Zawada
* Irena Karel ... Zoska, esposa de Staszek
* Zygmunt Malanowicz... Staszek Zawada
* Wojciech Pilarski ... Julian
* Ryszard Kotys ... Edward

## Recepció

Fou exhibida com a part de la selecció oficial al Festival Internacional de Cinema de Sant Sebastià 1971.

## Referències

* ↑ Wezvanie a sfkadr.com
* ↑ Wezwanie a filmweb.pl
* ↑ Pel·lícules a la selecció de 1971 al web del Festival

## Enllaços externs

* Wezwanie a la Fototeka
# Agenda oculta

Agenda oculta (Hidden Agenda en anglès) és una película britànica de 1990 dirigida per Ken Loach i protagonitzada per Frances McDormand i Brian Cox. Ambientada a Irlanda del Nord el 1980, tracta l'assassinat de Paul Sullivan (Brad Dourif), membre de la Lliga dels Drets Humans, mentre investigava denúncies de tortures per part dels serveis d'intel·ligència britànics. L'inspector Peter Kerrigan (Brian Cox) és enviat a Belfast per resoldre el cas amb l'ajuda de l'advocada Ingrid Jessner (Frances McDormand), però troba nombrosos obstacles i resistències.
Inspirada en el cas de John Stalker, la pel·lícula denuncia el terrorisme d'Estat, la corrupció policial i les activitats clandestines de les agències d'espionatge. Ken Loach utilitza una trama pròpia del cinema negre per exposar un presumpte complot de la CIA i el MI5 per afavorir Margaret Thatcher. L'obra va generar controvèrsia, especialment al Regne Unit, on va ser acusada d'afavorir l'IRA. Va rebre el Premi Especial del Jurat al Festival Internacional de Cinema de Canes de 1990.

## Referències

* ↑ «ésAdir > Agenda oculta». [Consulta: 4 març 2025].
* 1 2 3 Vilaseca, Ramón Robert, 2014. Les 500 millors pel·lícules de la història del cinema. Lleida: Pagès Editors, S. L. ISBN 9788499754932. Pàg. 277.
* 1 2 «Agenda oculta (1990)» (en castellà). [Consulta: 4 març 2025].
* ↑ Christopher Tookey, "The Most Shameful Bigotry of All is the British Cinema's Support of the IRA", Daily Mail, 27 de gener del 1997.
# RT-11

L'RT-11 («RT» de Real Time - «temps real») va ser un petit sistema operatiu de temps real, monousuari, per a la família d'ordinadors de 16 bits PDP-11, de la Digital Equipment Corporation. L'RT-11 va ser implementat per primer cop el 1970 i es va utilitzar àmpliament per a sistemes de temps real, control de processos i adquisició de dades a través de la línia completa d'ordinadors PDP-11.

## Referències

* ↑ «Digital's RT-11 File System» (en anglès). Cryptosmith LLC, 2012. Arxivat de l'original el 2012-11-08. [Consulta: 2 febrer 2013].
* ↑ «RT-11 Operating System» (en anglès), 2012. [Consulta: 2 febrer 2013].

## Enllaços externs

* Guia pràctica de l'RT-11 amb referència d'ordres (anglès)
* Història del DEC PDP-11 (anglès)
# RTL Nederland

L'RTL Nederland és un canal de televisió neerlandès, filial de l'RTL Group. Inicialment el canal es deia RTL Véronique SA fins que va adoptar el nom d'RTL 4 al 1996 i finalment esdevé propietat del group Holland Media Groep SA. L'any 2004 se'l reanomena RTL Nederland. El 26 de juny del 2007 se signa un acord amb la societat John de Mol que n'adquireix l'estació de ràdio, Radio 538 i els actius televisius. Des del 2012, però, el canal queda en mans de l'RTL Group qui el compra amb un 100% del capital. A partir d'aquí el canal produeix programes per a diferents canals del mateix grup però destinats a públics europeus diversos, com el luxemburguès.

## Canals

RTL 4 és un canal de televisió generalista que difon programes a escala internacional, tot i adreçar-se a un públic neerlandès. El canal és l'obra dels dirigents d'RTL Véronique, el nom amb el qual es coneixia anteriorment l'RTL Nederland. L'any 1989, així doncs, Ruud Hendriks, Lex Harding i altres dirigients, decideixen crear tres canals de televisió neerlandesos, entre els quals RTL 4. Això comporta una reestructuració de l'empresa d'arrel qui va mutant fins a emetre cap al 95% del territori.
RTL 5 és un canal generalista que difon programes a escala internacional, tot i adreçar-se a un públic neerlandès. El canal és l'obra dels dirigents d'RTL Véronique, el nom amb el qual es coneixia anteriorment l'RTL Nederland. En un principi el canal emetia programes d'esport, per així deixar el lloc de generalista a l'RTL 4. Però l'any 2005 RTL Nederland decideix reemplaçar l'anterior cadena que tenia, en una òptica de reestructuració, Yorin per RTL 7. Això implia també una redirecció dels altres canals del grup, com ara l'RTL 5, qui passa a ser un complement de l'RTL 4 des del 12 d'agost del 2005.
RTL 8 és un canal generalista que difon programes a escala internacional, tot i adreçar-se a un públic neerlandès. El canal és l'obra dels dirigents d'RTL Véronique, el nom amb el qual es coneixia anteriorment l'RTL Nederland. El canal és en realitat una remodelació de l'anterior Tien. Però l'any 2005 RTL Nederland decideix reemplaçar els canals que adquireix del grup John de Mol, fet que implica reestructurar o canviar de nom canals com Yorin per RTL 7.

## Vegeu també

* RTL Lounge

## Referències

* ↑ http://www.rtl.nl/
* ↑ http://www.rtl4.nl/
* ↑ http://www.rtl7.nl/%5BEnllaç+no+actiu%5D
* ↑ http://www.rtl8.nl/%5BEnllaç+no+actiu%5D
# RTP3

L'RTP3 és el canal temàtic de notícies de la televisió pública portuguesa, al mateix estil que el Canal 3/24 a Catalunya, Euronews a Europa, BBC News a les illes britàniques, Rai News 24 a Italia, CNews(Canal News) o France Info a França o TVE24Horas a Castella. Es pot veure per cable, Fibra i satèl·lit i per la TDT.
Les primeres emissions van debutar el 31 de maig del 2004 amb el nom d'RTPN, abreviació d'RTP Notícias (en portuguès, Ràdio i Televisió de Portugal Notícies). Emet des del Porto i pot veure's igualment a les regions autònomes dels Açores i Madeira.

## Vegeu també

* Televisió a Portugal

## Enllaços externs

* http://www.rtp.pt/rtpinformacao/
# Regió d'Anatòlia del Sud-est

La regió d'Anatòlia del Sud-est (turc: Güneydoğu Anadolu Bölgesi) és una de les 7 regions geogràfiques de Turquia.
Situada al sud-est de Turquia, limita amb la Regió de la Mediterrània a l'oest, la Regió d'Anatòlia Oriental al nord, Síria al sud i l'Iraq al sud-est.

## Subdivisió

* Secció de l'Eufrates Mitjà (turc: Orta Fırat Bölümü)
** Àrea de Gaziantep (turc: Gaziantep Yöresi)
** Àrea de Şanlıurfa (turc: Şanlıurfa Yöresi)
* Secció deTigris (turc: Dicle Bölümü)
** Àrea de Diyarbakır (turc: Diyarbakır Yöresi)
** Àrea de Mardin - Midyat (turc: Mardin - Midyat Yöresi)

## Ecoregions
### Boscos temperats de frondoses mixtos

* Bosc caducifoli d'Anatòlia Oriental
* Bosc-estepa de les Muntanyes de Zagros

### Praderies, sabanes i matollars temperats

* Estepes montanes d'Anatòlia Oriental

### Boscos mediterranis

* Boscos coníferes, esclerofil·les i planifolis de la Mediterrània Oriental

## Províncies

Províncies que es troben completament a la Regió d'Anatòlia del Sud-est:
* Mardin
* Şanlıurfa
Províncies que es troben principalment a la Regió d'Anatòlia del Sud-est:
* Adıyaman
* Batman
* Diyarbakır
* Gaziantep
* Siirt
Províncies que es troben parcialment a la Regió d'Anatòlia del Sud-est:
* Bitlis
* Bingöl
* Kahramanmaraş
* Kilis
* Malatya

## Geografia i clima

La Regió d'Anatòlia del Sud-est té una àrea de 59,176 km² i és la segona regió més petita de Turquia. La Regió d'Anatòlia del Sud-est té un clima continental semiàrid amb estius molt calorosos i secs i hiverns freds, sovint nevats.

## Turisme

* Informació turística sobre la promoció de la Regió d'Anatòlia del Sud-est disponible en anglès i en turc. Arxivat 2009-03-21 a Wayback Machine.

## Vegeu també

* Províncies de Turquia
# RheinEnergieStadion

El RheinEnergieStadion és un estadi de futbol amb una capacitat per a 50.997 espectadors. Se situa a la ciutat de Colònia, a l'estat federat de Rin del Nord-Westfàlia, a l'oest d'Alemanya. És la seu habitual del 1. FC Köln i de l'equip de l'NFL Europa Cologne Centurions.

## Història

Fins a l'any 2000 va ser conegut com l'Estadi Müngersdorf, quan va ser completament reconstruït per a albergar la Copa del Món 2006, amb un cost de més de 110 milions d'euros. La reconstrucció d'aquest estadi va implicar eliminar la pista atlètica del vell Müngersdorfer, pel que ara les fileres superiors de les graderies tenen una inclinació de 34º i només vuit metres de distància entre el públic i el camp. Quatre mastelers de 72 metres d'altura sostenen el sostre.
Va ser seu de la Copa Confederacions 2005 i durant el desenvolupament de la Copa del Món 2006, passà a anomenar-se Estadi de la Copa del Món de la FIFA de Colònia (en alemany: FIFA WM-Stadion Köln), ja que la FIFA no permet cap mena de publicitat en el nom dels estadis. També durant aquest torneig la capacitat de l'estadi va ser reduïda a 46.120 espectadors per motius de seguretat.
El 21 d'agost de 2020 va ser la seu de la final de la Lliga Europa de la UEFA 2019-2020, on el Sevilla FC es va proclamar campió de la competició per sisena vegada, després de superar el FC Internazionale per 3-2.

## Enllaços externs

* Pàgina oficial del RheinEnergieStadion (alemany)
# Riu Indre

L'Indre és un riu de França, afluent directe del Loira per la seva riba esquerra. Neix als Monts de Saint-Marien, a Saint-Priest-la-Marche i durant els seus 271,3 km de recorregut recorre els departaments de Cher, Indre i Indre i Loira.
S'uneix al Loira entre Rivarennes i Avoine, al departament d'Indre i Loira.

## Departements i viles que travessa

* Cher.
** Saint-Priest-la-Marche
* Indre
** Sainte-Sévère-sur-Indre
** La Châtre
** Ardentes
** Châteauroux
* Indre i Loira
** Loches

## Principals afluents

* L'Igneray o Igneraie 37,4 km
* el Vauvre
* el Ringoire 17,6 km
* l'Indrois 68,8 km
** el Tourmente 20 5 km
** l'Olivet 14 6 km
* l'Échandon 25,7 km

## Hidrologia

Com la majoria dels altres rius que formen part de la conca baixa del Loira, l'Indre és un riu poc cabalós, que travessa zones amb poques precipitacions. La mitjana del seu cabal internaual, pres a l'estació de Lignières-de-Touraine és de 18,7 m³ per segon.
Indre presenta un cabal estacional bastant marcat, amb un període d'aigües altes a l'hivern, amb valors que oscil·len entre 28,4 i 46,5 m³ per segon, amb un màxim al febrer. Des de finals de març el cabal disminueix gradualment fins a trobar el període d'aigües baixes que s'estén des del juliol fins a l'octubre, amb una mitjana mensual de fins a 6,24 m³ l'agost.
Cabal mitjà mensual (en m³/s) mesurat a l'estació hidrològica de Lignières-de-Touraine - dades calculades durant 15 anys

## Referències

* ↑ «Banque Hydro - Station K7542610 - L'Indre a Lignières-de-Touraine (opció Synthèse) (1966 - 1980)». Arxivat de l'original el 2015-02-19. [Consulta: 5 setembre 2010].

## Vegeu també

* Riu Loira
# Riu Una

L'Una és un riu de la part oest de Bòsnia i Hercegovina. Creua tot l'estat de Croàcia. L'Una és un afluent directe del riu Sava, al seu torn afluent del Danubi. La conca del riu té una àrea de 10.400 km² i hi viuen vora un milió de persones.
L'Una neix als turons del nord-est de la muntanya Stražbenica i passa per Martinbrod, Kulen Vakuf, Ripac, Bihać, Bosanska Krupa, Bosanska Otoka, Novi Grad (l'antiga Bosanski Novi), Bosanska Kostajnica i Dubica. Acaba al riu Sava, prop de Jasenovac, a Croàcia. Els seus principals afluents són l'Unac, el Sana, el Klokot i el Krušnica.
Als seus voltants hi creixen vora 170 menes d'herbes medicinals, una de les quals és la Campanula unensis, la «campaneta de l'Una», una espècie endèmica. Hi viuen 28 tipus de peixos, el més gran dels quals és l'anomenat salmó del Danubi (Hucho hucho).

## Enllaços externs

* Article sobre l'Una a Green Visions Arxivat 2007-03-11 a Wayback Machine. (anglès) (francès)
# Rosselló (desambiguació)

«Rosselló» té aquests significats:

## Geografia

El terme Rosselló s'utilitza per a:
* El Rosselló, comarca catalana a França;
* Rosselló, conjunt de la Catalunya del Nord
* Rosselló, departament dels Pirineus Orientals
* La plana del Rosselló, subdivisió de la Catalunya del Nord (Pirineus Orientals);
* El vinyar de Llenguadoc-Rosselló (que inclou el vinyar dels Costers del Rosselló).

## Història

* El Rosselló és una província francesa de l'Antic Règim.
** Aquesta província inclou l'antic comtat del Rosselló, comtat medieval català: vegeu aquest article per a la història del comtat abans de la seva annexió per França.
* El comtat del Roussillon al Delfinat que no s'ha de confondre amb l'anterior comtat del Rosselló.
* L'edicte de Roussillon és un edicte fet al Roussillon (Isèra) l'any 1564, que decreta que l'inici de l'any a França seria el 1r de gener.
* El regiment Reial-Rosselló o Regiment Català Mazarí és un regiment francès de l'Antic Règim que va participar en diverses guerres durant el segle XVII.
* La Guerra del Rosselló o Guerra Gran va enfrontar Espanya amb França entre 1793 i 1795.

## Topònims

Rosselló es troba als següents topònims:

### Canadà

* Roussillon, municipi regional de comtat del Quebec.

### Espanya

* Rosselló, municipi del Segrià.
* Rosselló, masia al municipi d'Odèn a la comarca del Solsonès.
* Son Rosselló, possessió al municipi de Campos, Mallorca.

### França

* Roussillon, municipi francès de l'Isèra, capital del cantó de Roussillon.

## Cognoms

Rosselló o Roussillon és un cognom que porten notablement:
* Jeroni Rosselló Ribera (1827-1902), poeta, lul·lista i polític mallorquí.

## Altres

* Rousillon Rupes, un accident geogràfic de la superfície de Titània, satèl·lit natural del planeta Urà.
# Estrímon (déu)

D'acord amb la mitologia grega, Estrímon (en grec antic Στρυμών, Strimon), va ser un déu fluvial, fill d'Oceà i de Tetis, i germà de les Oceànides.
Algunes llegendes li atribueixen la paternitat de diversos personatges de Tràcia, país per on passa, especialment de Resos, a qui hauria engendrat amb una musa, que tan aviat és Clio, com Terpsícore com Euterpe o fins i tot Cal·líope.
Una tradició explica que Estrímon va ser un rei de Tràcia, fill d'Ares. Quan el seu fill Resos va caure mort a Troia, Estrímon, desesperat, es llançà al riu que aleshores es deia Palestí, i per això va canviar de nom. Una altra llegenda parla de la lluita entre Hèracles i Estrímon. Quan l'heroi tornava de robar els bous de Gerió va arribar a les ribes del riu Estrímon, per un lloc o no hi havia cap gual. Hèracles va llençar unes pedres enormes al mig del riu per fer-se unes passeres i va deixar el riu intransitable per les naus.
Aquest personatge mitològic dona nom al riu Estrímon, en l'actualitat Struma.

## Referències

* ↑ Grimal, Pierre. Diccionari de mitologia graga i romana. Barcelona: Edicions de 1984, 2008, p. 181. ISBN 9788496061972.

## Bibliografia

* Parramon i Blasco, Jordi: Diccionari de la mitologia grega i romana. Barcelona: Edicions 62, 1997, p. 86. (El Cangur / Diccionaris, núm. 209). ISBN 8429741461