# Thermopylae

El Thermopylae fou un clipper extrem de construcció mixta ("composite clipper" en anglès), amb estructura de ferro forjat industrial (ferro pudelat = “wrought iron”) i folre de fusta. Fou avarat el 1868. Construït a Aberdeen a les drassanes de Walter Hood & Co segons disseny de Bernard Waymouth de Londres. Era un dels clippers més ràpids del seu temps juntament amb el seu rival Cutty Sark.

## Història

El Thermopylae fou construït per la companyia Aberdeen Line, fundada per George Thompson l'any 1825. El seu dissenyador fou Bernard Waymouth, arquitecte naval nascut a Pembroke (Gal·les) i establert a Londres. Havia treballat per a unes drassanes privades però, quan va projectar el Thermopylae, ocupava un càrrec de responsabilitat al Lloyd's Register. De fet havia estat l'autor principal de les normes constructives per a vaixells segons el sistema “composite”. Aquestes normes foren aprovades el 1867 i presentades a l'Exposició Universal de Paris.
El Thermopylae fou avarat (posat a l'aigua) el 1868. Fou padrina de l'acte Mrs. Hardy Robinson.

## Construcció, característiques i detalls

* Eslora = 212 peus = 64,62 m
* Mànega = 36 peus = 10,97 m
* Calat= 20,9 peus= 6,37 m
* Desplaçament= 1970 tones carregat (amb una càrrega de 1000 tones i amb 250 tones de llast
* Aparell = fragata de tres pals (arbres mestre, trinquet i mitjana)
* Velocitat = 14,6 nusos (360 milles en 24 hores)
** A diferència d'altres clippers famosos, no hi ha dades de puntes de velocitat en períodes curts. Una velocitat sostinguda durant 24 hores és una dada més interessant de cara a la velocitat en un viatge.

### Velam

La superfície vèlica del Thermopylae estava proyectada seguint la tendència d'augmentar les mesures horitzontals (emprant perxes llargues) i limitar l‘altura de l'aparell. La verga major mesurava 80 peus . En certa manera aquest sistema era semblant al que va proposar Pierre Bouguer molts anys abans. (De la mâture des vaisseaux, pièce qui a remporté le prix de l'Académie royale des sciences proposé pour l'année 1727).
Segons els cronistes el Thermopylae tenia 32 veles, amb una superfície total de gairebé 3000 metres quadrats. I n'acostumava a portar tres jocs: el de servei i dos de recanvi. En una ocasió va haver d'usar totes les veles, arribant a port amb les veles restants molt malmeses.
Mirant la figura del vaixell (en la pintura "Thermopylae figura 2") i, des de la dreta cap a l'esquerra, les veles són les següents:
* En els estais: 4 flocs. De dreta a esquerra, o de proa a popa: petifloc, floc, contrafloc, trinqueta.
* En l'arbre de trinquet (de baix a dalt) : vela de trinquet, gàbia de trinquet baixa, gàbia de trinquet alta, goneta de trinquet i sobregoneta de trinquet.
** Entre els arbres trinquet i mestre: dues veles d'estai
* En l'arbre mestre: vela mestra, gàbia mestra baixa, gàbia mestra alta, goneta mestra, sobregoneta mestra.
** Entre els arbres mestre i de mitjana: dues veles d'estai
* En l'arbre de mitjana: vela de mitjana (acollada o recollida sobre la verga a la pintura), gàbia de mitjana baixa, gàbia de mitjana alta, goneta de mitjana, sobregoneta de mitjana.
** A popa del tot, una vela cangrea.

### Materials

* Quilla de fusta (la del Cutty Sark era de "rock elm").
* Falsa quilla de fusta, sense especificar.
* Elements estructurals de ferro forjat industrial (ferro pudelat).
* Obra viva de “rock elm” americà (Ulmus thomasii), xapada d'un aliatge de coure (probablement de metall Muntz, com el Cutty Sark.)
* Obra morta de tec.
* Coberta de "yellow pine". En el Cutty Sark la coberta era de teca.

### Colors i decoració

* Buc pintat de “verd Aberdeen”, un verd relativament fosc. Amb una faixa daurada.
* Arbres mascles, vergues i bauprès del tot pintats de blanc.
* Talles de decoració a proa i popa.
* Mascaró de proa amb la figura d'un guerrer amb espasa, daurat i blanc. Representant Leònides, general dels espartans a la batalla de les Termòpiles.

## Des la badia d'Aberdeen fins a Londres

En aquest desplaçament el capità fou William Edward, antic patró de l'Ethiopian.

## El viatge inaugural

Tot i que estava destinat per a la ruta de la Xina (ruta del te) el primer viatge fou des de Londres fins a Melbourne sota el comandament del capità Robert Kemball. El temps emprat de 60 dies (de pràctic a pràctic) fou un rècord molt comentat i digne d'esment.
Arrel d'aquesta fama de “clipper més ràpid del món” va atracar al port de Shanghai ostentant la figura d'un gall daurat a la punta del pal major, de manera que alguns consideraren provocadora. De nit un desconegut va pujar al pal i va robar el gall. Pel matí aquest trofeu lluïa al cim del pal mestre del clipper Taeping.

## Vida activa

* Ruta del te.
** 1869. Des de Fuzhou fins a Londres. Capità Kemball. 91 dies.
** 1870. Des de Fuzhou fins a Londres. Capità Kemball.106 dies.
** 1871. Des de Shanghai fins a Londres. Capità Kemball. 106 dies.
** 1872. Des de Shangai fins a Londres. Capità Kemball. 115 dies.
** 1873. Des de Shangai fins a Londres. Capità Kemball. 101 dies.
** 1874. Des de Shangai fins a Londres. Capità Kemball. 101 dies.
** 1875. Des de Shangai fins a Londres. Capità Kemball. 115 dies.
** 1876. Des de Shangai fins a Londres. Capità Kemball. 119 dies.
** 1877. Des de Shangai fins a Londres. Capità Kemball. 110 dies.
* 1882. Ruta australiana o de la llana.
* 1890. En aquell any el Thermopylae fou comprat per la companyia Mount Royal Milling Company de Montreal. Amb el projecte de fer dos viatges anuals a la Xina, transportant farina, fusta i carbó a l'anada i carregant d'arròs a la tornada.
** 1891. El viatge des de Victoria fou un desastre per culpa dels capitans inicial i substitut. Finalment el candidat designat per a la ruta de la Xina fou el capità Winchester.
** L'any 1892 el seu aparell es va canviar a bricbarca, amb reducció de dimensions d'arbres i vergues.
* 1895. El Thermopylae fou adquirit pel govern de Portugal que el va destinar a vaixell escola, canviant el nom a Pedro Nunes.
* 1913. Torpedinat i enfonsat amb honors en aigües de Cascais.

## Cursa amb el Cutty Sark

L'any 1872 el Thermopylae i el Cutty Sark varen competir en una cursa des de Shanghai fins a Londres. Alguns experts dubten de si fou una cursa veritable, considerada com a tal pels dos capitans implicats.
A mitja ruta, prop del cap de Bona Esperança i quan liderava la cursa, el Cutty Sark va perdre el timó i calgué improvisar-ne un de fortuna. Finalment va arribar a Londres set dies més tard que el Thermopylae. La diferència entre els dos vaixells era molt petita. Els experts admeten que el Thermopylae era una mica més ràpid amb ventolines i mar plana, mentre que el Cutty Sark navegava millor amb vents forts i mar moguda. Val a dir que es tractava de velers excelents en totes les condicions.
Fent la ruta d'Austràlia, des del 1882, el Cutty Sark va aconseguir viatges més ràpids.

## Durada d'alguns viatges del Thermopylae

(Segons "Ocean Racers", C. FOX SMITH,1931; pàg.130)

### Passatges cap a Australia

* 1868-9. Durada 63 dies (60 dies de pràctic a pràctic), Londres-Melbourne (viatge inaugural).
** Millors singladures:
** 303, 314, 324 milles, amb vents forts del SW (sud-oest) i S (sud); 305, 310, 312 milles, als “Forties” (latitud 40 sud) amb vents forts del Nord ; 320 milles, amb vents de tempesta del SW (latitud 43 S); 330, 326, amb vent fort del Nord, latitud 42 S.
* 1870. Londres-Melbourne 165 dies.
* 1871. 273 dies.
* 1874. 570 dies.
* 1875. 672 dies
* 1882. Lizard-Sidney 73 dies

### Passatges des d'Austràlia

* 1879-80. Sydney-Londres 81 dies.
* 1882. Sydney-Londres 77 dies.
* 1884. Sydney-Prawle Point 78 dies.
* 1887-8. 79 days Sydney-Londres

### Des de Lizard fins a Line

* 1877. 16 dies.
* 1882. 17 dies.

### Des de Shanghai fins Victoria (aparellat de bricbarca)

* 29 dies (guanyant al vapor correu).

## Durada d'alguns viatges del Cutty Sark

Segons dades del llibre indicat a l'apartat anterior, s'inclouen aquí algunes dades del Cutty Sark, el gran rival del Thermopylae.
* Passatges cap a Austràlia en menys de 75 dies.
** 1872. Start-Melbourne 69 dies.
** 1874. Londres-Sydney 74 dies.
** 1877-8. Londres-Sydney 68 dies.
** 1886. Londres-Sidney 73 days (951 milles en tres dies; 317 milles/dia)
** 1893. Antwerp-Sydney 80 dies (millor singladura: 353 milles)
* Passatges des d'Austràlia
** 1883-4. Newcastle, N.S.W. –Londres, 2 dies.
** 1884-5. Newcastle, N.S.W. –Londres 80 dies.
** 1885. Sydney-Downs 72 dies; des de Horn fins a Line 20 dies.
** 1888. Newcastle-Dungeness, 70 dies.

## Referències

* 1 2 3 4 John Richardson. The Cutty Sark Story. Troubador Publishing Limited, 1 agost 2014, p. 273–. ISBN 978-1-78462-732-4.
* 1 2 3 Basil Lubbock. The China Clippers. BoD – Books on Demand, 15 febrer 2015, p. 289–. ISBN 978-3-95427-454-3.
* ↑ Escritos recobrados. Jordi Salvador Gracia, 2007, p. 36–. ISBN 978-84-612-1079-4.
* ↑ Leonard George Carr Laughton; Roger Charles Anderson; William Gordon Perrin The Mariner's Mirror. Society for Nautical Research., 1970.
* ↑ Stephen Davies. East Sails West: The Voyage of the Keying, 1846–1855. Hong Kong University Press, 1 desembre 2013, p. 233–. ISBN 978-988-8208-20-3.
* ↑ David Roy MacGregor. The Tea Clippers: An Account of the China Tea Trade and of Some of the British Sailing Ships Engaged in it from 1849 to 1869. P. Marshall, 1952.
* 1 2 Adrienne Mason. Tales from the West Coast: Smugglers, Sea Monsters, and Other Stories. Heritage House Publishing Co, 2003, p. 28–. ISBN 978-1-55153-986-7.
* ↑ Jock Willis' Specification for the Cutty Sark )
* ↑ E. W. Wright. Lewis & Dryden's Marine History of the Pacific Northwest: An Illustrated Review of the Growth and Development of the Maritime Industry, from the Advent of the Earliest Navigators to the Present Time, with Sketches and Portraits of a Number of Well Known Marine Men. Lewis & Dryden Printing Company, 1895.
* ↑ Sam Jefferson. Clipper Ships and the Golden Age of Sail: Races and Rivalries on the Nineteenth Century High Seas. A&C Black, 4 novembre 2014, p. 217–. ISBN 978-1-4729-0028-9.

## Vegeu també

* Metall Muntz
* Bandera naval
* Llista de vaixells (segle XX aC-segle XIX dC)

## Enllaços externs

* Model molt detallat amb bones imatges.
* Detalls sobre el timó trencat del Cutty Sark i reparació. Arxivat 2016-09-24 a Wayback Machine.

## Videos

* Video d'un clíper real navegant el 1930.
* Film de llargmetratge mut: “The Yankee Clipper”.