# Lluïsa Denís i Reverter

Lluïsa Denís i Reverter (Barcelona, 20 de maig de 1862 - Barcelona, 28 de gener de 1946) fou una artista polifacètica: autora teatral, compositora i pintora catalana, de pare francès qui també va escriure poesia i teatre. Va escriure Els caçadors furtius (1931), Una venjança com n'hi ha poques (1931), i el text i la música de diverses sarsueles i de cançons.

## Orígens familiars

L'avi patern, François Denis, era originari de París i arribà a Catalunya com a soldat d'artilleria de l'exèrcit de Napoleó. Participà al setge de Girona i s'establí a Barcelona pocs anys després, on es casà amb Lluïsa Gené, viuda de Ramon Via i hereva de diverses possessions a la Barceloneta. El fill major de la parella, Agustí Denis, va estar molt implicat en la vida política i social de la ciutat i es presentà a les eleccions municipals de Barcelona en diverses ocasions. El 1858 es casà amb Dolors Reverter, filla d'un treballador de la fàbrica que dirigia i originària de Vinaròs. D'aquest matrimoni en va néixer Lluïsa Denís i Reverter el 20 de maig de 1862.
| 8. Joseph Denis | 8. Joseph Denis | 8. Joseph Denis | 8. Joseph Denis | | | |
| | | | | | | | | 4. François Denis 1787-1847 | 4. François Denis 1787-1847 | 4. François Denis 1787-1847 | 4. François Denis 1787-1847 | | | | |
| | | | | | | | | | | | 9. Simone Rosselin | 9. Simone Rosselin | 9. Simone Rosselin | 9. Simone Rosselin | |
| | | | | | | | | | | | 2. Agustí Denis i Gené 1819-1884 | 2. Agustí Denis i Gené 1819-1884 | 2. Agustí Denis i Gené 1819-1884 | 2. Agustí Denis i Gené 1819-1884 | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | 10. Diego Gené | 10. Diego Gené | 10. Diego Gené | 10. Diego Gené | | | |
| | | | | | 5. Lluïsa Gené i Mitjavila 1782-1850 | 5. Lluïsa Gené i Mitjavila 1782-1850 | 5. Lluïsa Gené i Mitjavila 1782-1850 | 5. Lluïsa Gené i Mitjavila 1782-1850 | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | 11. Lluïsa Mitjavila | 11. Lluïsa Mitjavila | 11. Lluïsa Mitjavila | 11. Lluïsa Mitjavila | | | |
| | | 1. Lluïsa Denís i Reverter 1862-1946 | 1. Lluïsa Denís i Reverter 1862-1946 | 1. Lluïsa Denís i Reverter 1862-1946 | 1. Lluïsa Denís i Reverter 1862-1946 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | 12. Agustí Reverter | 12. Agustí Reverter | 12. Agustí Reverter | 12. Agustí Reverter |
| 6. Bautista Reverter | 6. Bautista Reverter | 6. Bautista Reverter | 6. Bautista Reverter | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | 13. Maria Martínez | 13. Maria Martínez | 13. Maria Martínez | 13. Maria Martínez | | | |
| | | | | | 3. Dolors Reverter i Angelon 1836-1924 | 3. Dolors Reverter i Angelon 1836-1924 | 3. Dolors Reverter i Angelon 1836-1924 | 3. Dolors Reverter i Angelon 1836-1924 | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | 14. Salvador Angelona | 14. Salvador Angelona | 14. Salvador Angelona | 14. Salvador Angelona |
| | | | | | | | | | | | 7. Fructuosa Angelon | 7. Fructuosa Angelon | 7. Fructuosa Angelon | 7. Fructuosa Angelon | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | 15. Maria Fresquet | 15. Maria Fresquet | 15. Maria Fresquet | 15. Maria Fresquet | |

## Obra

Una part de l'obra de Lluïsa Denís (quadres i dibuixos) la trobem al Museu de Cau Ferrat de Sitges, escenari de diverses festes de caràcter modernista entre els anys 1892 i 1899 i que va ser cedit a la ciutat l'any 1932, un any després de la mort de Rusiñol, tal com posava al seu testament.
Entre la seva obra trobem les peces teatrals Els caçadors furtius: comèdia en un acte i dos quadros (1931), Una venjança com n'hi ha poques: tragèdia en un acte (1931); i un recull de 12 cançons alegres amb un caràcter una mica picant i amb aires de cuplet que porta el nom de L'alegre cantaire.

### Bibliografia d'obra pròpia

* Tres piezas. Música impresa : para canto y piano. Madrid: R. Guardia, [entre 1882 i 1902].
* Versos per a cançons [lletra i música de l'autora]. Barcelona: López Llausàs Imp., [192?], 63 pp., 18 cm.
* Contes d'amor. [cançons amb lletra i música de l'autora]. Barcelona: Salvador Bonavía, 1924, 81 pp.
* Els caçadors furtius: comèdia en un acte i dos quadros. [teatre]. Barcelona: Antoni López, llibreter, 1931, 34 pp.
* Una venjança com n'hi ha poques: tragèdia en un acte. [teatre]. Barcelona: Antoni López, llibreter, 1931, 24 pp.
* Records de joventut. [poesies]. Barcelona: Sanxo, 1934, 43 pp.
* L'alegre cantaire. [Cançons per a cant i piano; "recull de 12 cançons alegres amb un caràcter una mica picant i amb aires de cuplet"]. Barcelona: Josep Maria Parés, [19--?], 48 pp.
* Compositores modernistes (12 Cançons per a veu i piano) Arxivat 2019-07-12 a Wayback Machine., a cura de Maria Teresa Garrigosa i Mireia Latorre. Vàries autores (Casagemas, Lluïsa - Denís, Lluïsa - Escalas, Matilde - Freixas, Narcisa - Güell, Isabel - Karr, Carme). Partitures. Casa Beethoven, Barcelona, s.d.
* Compositores modernistes. Cançons per a veu i piano, a cura de Maria Teresa Garrigosa i Mireia Latorre. Sabadell: La mà de guido, 2016, 72 pp, 29 cm, núm. catàleg MG455, text i partitures, en català i anglès. [Accedit el 12 de juliol del 2019].

## Matrimoni amb Santiago Rusiñol

Lluïsa Denís i Santiago Rusiñol es coneixen a Sant Hilari Sacalm durant la seva joventut i el 19 de juny de l'any 1886 es casen a l'Església de Santa Anna de Barcelona.
L'any 1885 Rusiñol pinta un quadre què és un retrat de Lluïsa Denís i el titula La de casa, tot i que més tard li canvia el nom i el titula Monina, el sobrenom que va acompanyar Lluïsa Denís al llarg de la seva vida.
Després de passar la seva lluna de mel a París, van viure a Manlleu i a la Gran Via de Barcelona. Després que el 22 de maig de 1887 nasqués la seva filla Maria Agustina (1887-1972), Rusiñol va començar a viatjar per arreu del món. Lluïsa es va quedar a Barcelona amb la filla de quatre mesos, a qui el pare no va veure fins al cap de quatre anys.
A finals de segle, Rusiñol es posa malalt a causa de la seva addicció a la morfina i a l'absenta i entre el seu germà Alberto i Lluïsa el convencen a entrar a una clínica de desintoxicació, quan ja era un artista reconegut. Va ser llavors quan Lluïsa Denís i la seva filla Maria van traslladar-se a Passy, prop de la clínica. Anys després el pintor va tornar amb la seva família i van passar els darrers anys de la seva vida a Aranjuez.
Després de la mort de Santiago Rusiñol, Lluïsa Denís va començar a escriure i a pintar, publicant llibres i estrenant diverses sarsueles. En paraules de Màrius Carol, la Monina era una mujer de talento, que dedicó su vida a un hombre, que la empezó rechazando pero que acabó dependiendo enteramente de ella.

## Obra pictòrica

A finals de 1928 va presentar la seva obra a la Sala Parés, junt amb el forjador Gerard Alegre Turat i el pintor Josep Castellanas Garrich, autors que van repetir experiència a la mateixa galeria d'art dos anys més tard.
En el catàleg de les Galeries d'Art Jorba del 1929 consta com un dels artistes que durant l'any hi van exposar.

## Referències

* ↑ Registre de Naixements de l'Ajuntament de Barcelona, any 1862, llibre 2n, pàgina 199, número de registre 2384.
* ↑ «Necrológicas - Doña Luisa Denís, viuda de Rusiñol». La Vanguardia, 29-01-1946, pàg. 14.
* ↑ «La viuda de Santiago Rusiñol». ABC, 29-01-1946, pàg. 29.
* ↑ «Lluïsa Denís i Reverter | enciclopedia.cat». [Consulta: 13 desembre 2022].
* ↑ Rodríguez Esteban, Juan Carlos «A l'ombra del Rossinyol. Genealogia de Lluïsa Denis». Paratge, num. 35, 2022. ISSN: 1130-3395.
* 1 2 Compositores modernistes. Cançons per a veu i piano, a cura de Maria Teresa Garrigosa i Mireia Latorre. Sabadell: La mà de guido, 2016, 72 pp, 29 cm, text i partitures, en català i anglès. [Accedit el 12 de juliol del 2019].
* ↑ «Pat.mapa - Arquitectura.». [Consulta: 28 octubre 2017].
* ↑ Lluísa Denís al Catàleg Col·lectiu de les Universitats de Catalunya [accedit el 12-07-2019].
* ↑ Carol, Màrius. Musas de Barcelona. Barcelona: librosdevanguardia, p. 57. ISBN 978-84-96642-85-0.
* ↑ «Santiago Rusiñol .:. Cronologia | Clàssics Catalans». Arxivat de l'original el 2011-09-02. [Consulta: 15 octubre 2017].
* ↑ Registre de Matrimonis de l'Ajuntament de Barcelona, any 1886, número de registre 1134.
* ↑ Carol, Màrius. Musas de Barcelona. Barcelona: librosdevanguardia, p. 58. ISBN 978-84-96642-85-0.
* ↑ Registre de Naixements de l'Ajuntament de Barcelona, any 1887, número de registre 2658.
* 1 2 Dels fons a la superfície. Obres d'artistes contemporànies anteriors a la dictadura franquista. Centre de Cultura de Dones Francesca Bonnemaison, 2008, p. 16-17 i 58. ISBN 97884612-2004-5.
* ↑ Carol, Màrius. Musas de Barcelona. Barcelona: librosdevanguardia, p. 60. ISBN 978-84-96642-85-0.
* ↑ Carol, Màrius. Musas de Barcelona. Barcelona: librosdevanguardia, p. 61. ISBN 978-84-96642-85-0.
* ↑ Repertori d'exposicions individuals d'art a Catalunya (fins a l'any 1938). Barcelona: Institut d'Estudis Catalans, Secció Històrico-Arqueològica, LI, 1999, p. 112, cat. 795 i 796. ISBN 84-7283-444-1.
* ↑ Repertori de catàlegs d'exposicions col·lectives d'art a Catalunya (fins a l'any 1938). Barcelona: Institut d'Estudis Catalans, Secció Històrico-Arqueològica, LIX, 2002, p. 171, cat. 517. ISBN 84-7283-661-4.

## Vegeu també

* Teatre modernista
* Festes modernistes de Sitges

## Enllaços externs

* «Lluïsa Denís i Reverter». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* "Lluïsa Denís, molt més que la senyora Rusiñol", Tèrbol atzur. Dones en la literatura catalana i universal, 22 de març del 2018.
* "Recital de compositores modernistes", Des de Collserola, 18 d'agost del 2017.
* Compositores modernistes. Cançons per a veu i piano, a cura de Maria Teresa Garrigosa i Mireia Latorre. Sabadell: La mà de guido, 2016, 72 pp, 29 cm, text i partitures, en català i anglès.