# Adela Ramon Lligé

Adela Ramon Lligé (Barcelona, 17 de desembre de 1901 – Mèxic, ?) va ser una arqueòloga catalana.

## Biografia

Filla d'Eugeni Ramon i Falcó i d'Antònia Lligé i Pagès, va estudiar la carrera de Filosofia. Membre d'Acció Catalana Republicana, el 1934 fou elegida per a formar part de la Junta Directiva del partit.
Treballà al Museu d'Arqueologia de Barcelona, al costat de Pere Bosch i Gimpera, i es va integrar en el Servei d'Investigacions Arqueològiques (Secció Històrico-Arqueològica de l'Institut d'Estudis Catalans), creat el 1915. Durant la Guerra Civil va contribuir a organitzar al costat de Bosch Gimpera la protecció del Patrimoni Arqueològic, que es conduí fins a Agullana, a l'Empordà, i després fins a Ginebra.
Al final de la Guerra Civil espanyola es va exiliar a Mèxic, on arribà amb la seva família a bord del vaixell Ipanema l'any 1939. A Ciutat de Mèxic va fer de professora de la Escuela de Bibliotecarios y Archivistas (ENBA), fundada el juliol de 1945, impartint diferents matèries a les primeres generacions de bibliotecaris de Mèxic. Reprengué també la seva tasca com a arqueòloga en el context de la cultura asteca i el 1950 ingressà a l'Instituto Nacional de Antropología e Historia de Ciutat de Mêxic amb la tesi Estudio de las puntas arrojadizas de la altiplanicie de México.
El setembre de 1989, any de la primera convocatòria, obtingué un dels premis Josep Maria Batista i Roca, que atorga des d'aleshores l'Institut de Projecció Exterior de la Cultura Catalana (IPECC) en reconeixença de la tasca per mantenir i augmentar el coneixement de la cultura catalana a l'exterior.

## Obra

* Los protozapotecas. A: Del Nomadismo a los Centros Ceremoniales Editorial: Instituto Nacional de Antropologia e Historia (INAH), Mexico City, 1975
* La región oaxaqueña. La cultura zapoteca. A:Los pueblos y señoríos teocráticos. El período de las ciudades urbanas. pàgines 127-165. Instituto Nacional de Antropología e Historia, Departamento de Investigaciones Históricas, México, 1976

## Referències

* ↑ «Ramón i Lligé, Adela». Pares (Portal de Archivos Españoles). Centro Documental de la Memoria Histórica. Ministerio de Cultura y Deporte - Gobierno de España. [Consulta: maig 2019].
* ↑ «Fent història del Museu. El cas d’Adela Ramon Lligué». Arqueoblog. Museu d’Arqueologia de Catalunya, 29-06-2020. [Consulta: 21 abril 2024].
* ↑ «La Política. La Junta General d'Acció Catalana Republicana». La Humanitat, núm. 716, 27-02-1934, pàg. 11.
* ↑ «L'edició facsímil de ‘L'edat de la pedra’, de Pere Bosch Gimpera, commemora el centenari dels estudis d'arqueologia prehistòrica a Catalunya». Universitat de Barcelona, 29-09-2016. [Consulta: maig 2019].
* ↑ Gracia Alonso, Francisco «La depuración del personal del Museo Arqueológicode Barcelona y del Servicio de Investigaciones Arqueológicas después de la Guerra Civil (1939-1941)». Pyrenae, núm 33-34, 2002, pàg. 303-343.
* ↑ Montañés, José Ángel «Arqueologia exiliada Una exposició al MAC de Barcelona rememora la titànica operació que va fer la Generalitat per salvar les col·leccions arqueològiques catalanes el 1938». El pais.cat, 25-04-2019.
* ↑ Serra, Laura «Els cinc dies que van salvar el patrimoni arqueològic català». Ara.cat, 30-04-2019.
* ↑ Armendáriz Sánchez, Saúl; Ordóñez Alonso, Ma. Magdalena «La aportación de los refugiados españoles a la Bibliotecnología Mexicana: notas para su estudio». Clío: History and History Teaching, Núm 8, 1999.
* ↑ San Segundo Manuel, Rosa «Mujeres bibliotecarias durante la II República: de vanguardia intelectual a la depuración». CEE Participación Educativa, número extraordinario, 2010, pàg. 152.
* ↑ Goldsmith Connelly, Maria Rosarya; Sánchez Gómez, Martha Judth «Las mujeres en la época de oro de la antropologia mexicana: 1935-1965». Mora (B. Aires. En línea) Instituto Interdisciplinario de Estudios de Género, núm 20. Facultad de Filosofía y Letras - Universidad de Buenos Aires, 2014, pàg. 127.
* ↑ «I Premi Josep Maria Batista i Roca 1989». IPECC. Institut de Projecció Exterior de la Cultura Catalana, 1989. [Consulta: maig 2019].