# Casa-fàbrica Borrell-Gispert

La casa-fàbrica Borrell-Gispert era un conjunt d'edificis situats als carrers de la Riereta, 31 i de Sant Bartomeu, 5-7 del Raval de Barcelona, el que només es conserva el primer.

## Història i descripció

El 1808, Jacint Borrell va demanar permís per a construir un edifici de planta baixa, entresol i quatre pisos al carrer de Sant Bartomeu. El 1830, el seu fill Marià Borrell i Miralpeix va demanar permís per a construir una remunta de tres pisos sobre un primer pis i entresol al núm. 28 (antic) del carrer de Sant Bartomeu, segons el projecte del mestre de cases Josep Pedrerol i Carbonell. Poc després, va demanar permís per a arranjar la cornisa d'una de les cases i pintar les dues façanes.
El 1835, Borrell va encarregar al mestre d'obres Josep Nolla el projecte d'una casa-fàbrica al núm. 72 (actual 31) del carrer de la Riereta. Es tracta d'un edifici d'habitatges de planta baixa i quatre pisos amb façana al carrer i una quadra o nau industrial a l'interior d'illa, d'unes 6 metres d'amplada i finestres a ambdós costats. Posteriorment, el fabricant de filats de cotó Bartomeu Gispert i Dòria, associat amb Antoni Oliva sota la raó social Gispert i Oliva, va establir-se en aquest indret, i el 1843 hi va fer instal·lar una màquina de vapor de 16 CV, procedent de la factoria britànica Hall (Dartford), segons els plànols del mestre d'obres Pau Martorell. Segons les «Estadístiques» del 1850, la fàbrica estava equipada amb 2400 fusos de mule-jennies, 1200 de contínues i 74 operaris.
El 1851, Marià Borrell va llogar la casa-fàbrica als fabricants Pere Manté i Salvador Roig, i l'any següent, Manté va subarrendar la seva part a Cuchillo Germans i Cia, fabricants de cardes, i a Teodor Castellet, fabricant de teixits de llana i seda.
Al tombant de segle hi havia la fàbrica de bosses de paper i el magatzem de paper d'embalatge de Frederic Campdepadrós.
Finalment, la «quadra» i els edificis del carrer de Sant Bartomeu han estat enderrocats per a la futura construcció d’una escola concertada. El solar, ocupat i arranjat pels veïns, ha esdevingut el Jardinet de la Bartola.

## Vegeu també

* Vapor Capdevila i Mata

## Referències

* ↑ «Jacint Borrell. Mestre revenedor. Sant Bartomeu, travessia de Cadena a la Riereta. Edificar una casa de 4 pisos i entresòl amb balcons i teulada». C.XIV Obreria C-104/1808-016. AHCB, 25-02-1808.
* ↑ «Marià Borrell i Miralpeix. Sant Bartomeu, 28. Construir 3 pisos amb balcons sobre l'entresòl i el 1er. pis». C.XIV Obreria C-107. AHCB, 25-09-1830.
* ↑ «Marià Borrell i Miralpeix. Sant Bartomeu. Arranjar la cornisa d'una de les cases i pintar les dues façanes». C.XIV Obreria C-108. AHCB, 12-02-1831.
* ↑ AHCB, C.XIV Obreria C-121, 10-03-1835.
* 1 2 3 Artigues i Vidal i Mas i Palahí, 2019.
* ↑ Guía de forasteros en Barcelona, 2ª parte, 1842, p. 34.
* ↑ Raveux, 2005, p. 181.
* ↑ AMCB, Q127 Foment 58/1843.
* ↑ AHPB, notari Josep Cantallops, 12-12-1851.
* ↑ AHPB, notari Francesc Xavier Moreu, manual 1.281/16 (2a part), f. 160v-163, 10-11-1852.
* ↑ El Consultor. Nueva guía de Barcelona, 1857, p. 150, 319.
* ↑ AHPB, notari Francesc Xavier Moreu, manual 1.281/16 (2a part), f. 163-165, 10-11-1852.
* ↑ El Consultor. Nueva guía de Barcelona, 1857, p. 141, 315.
* ↑ Anuario-Riera, 1901, p. 180.
* ↑ Anuario del comercio, de la industria, de la magistratura y de la administracion, 1900, p. 140 (anuncis).
* ↑ «Modificació puntual del PGM als solars dels carrers Princesa, 21 i Boquer, 8-12 i Sant Bartomeu, 5-7 de Barcelona». Exp. 2017/63544/B. Subcomissió d'urbanisme del municipi de Barcelona, fitxa 6, 28-07-2017.
* ↑ Modificació puntual del PGM als solars del carrer Princesa núm. 21, Boquer núms. 8-12 i Sant Bartomeu núms. 5-7 de Barcelona (text refòs), abril 2017.
* ↑ «Jardinet de la Bartola (blog)».

## Bibliografia

* Artigues i Vidal, Jaume; Mas i Palahí, Francesc. El model de casa fàbrica als inicis de la industrialització. Registre de fàbriques de Ciutat Vella de Barcelona 1738-1807/1808-1856, 2019, p. 421-423. ISBN 978-84-9156-216-0.
* Raveux, Olivier «Los fabricantes de algodón de Barcelona (1833-1844). Estrategias empresariales en la modernización de un distrito industrial». Revista de Historia Industrial, 2005, pàg. 157-185.