# David Cronenberg

David Cronenberg (Toronto, 15 de març de 1943) és un director de cinema i actor canadenc. S'ha especialitzat en el gènere fantàstic del qual és considerat un des cineastes clau i hi va iniciar el que es coneix com body horror o horror corporal. Aquest estil de fer pel·lícules explora les pors de la gent per la transformació i la infecció corporals. A la primera meitat de la seva carrera va explorar aquests temes sobretot amb el terror i amb la ciència-ficció, tot i que el seu treball s'ha ampliat més enllà d'aquests gèneres.

## Biografia

Cronenberg va néixer a Toronto, a l'estat d'Ontario, on viu actualment. És fill d'Esther Sumberg, pianista, i Milton Cronenberg, escriptor. Va créixer en una secular família jueva de classe mitjana. Estudià a un institut del nord de Toronto i més endavant es va graduar a la Universitat de Toronto en literatura. Ha citat William S. Burroughs i Vladímir Nabókov com a influències importants.
Després de dos curtmetratges va presentà en blanc i negre Stereo i en color Crimes of the Future, Cronenberg es va associar amb el també director de cinema Ivan Reitman. El govern canadenc va proporcionar finançament per a les pel·lícules de Cronenberg als anys 1970. Cronenberg va alternar la seva estètica d'horror corporal en pel·lícules com Venen de dintre de... amb projectes que reflecteixen el seu interès per les curses de cotxes i motos. Ràbia explotava els talents inesperats de l'estrella del porno Marilyn Chambers, i va ser una èxit internacional, fet que va facilitar els seus dos següents projectes de terror.
Les pel·lícules de Cronenberg segueixen una progressió, un moviment des del món social fins a la vida interior. A les seves primeres pel·lícules, els científics modifiquen cossos humans, que suposen la interrupció de l'ordre social (Venen de dintre de..., Ràbia). En el seu període intermedi, el caos treballat pel científic és més personal, Cromosoma 3, Scanners, Videodrome. En el període posterior, el científic és absorbit pel seu experiment (La mosca). Aquesta trajectòria culmina amb Inseparables on un parell de ginecòlegs entren en una espiral d'interdependència i addicció a les drogues. Les pel·lícules posteriors de Cronenberg tendeixen més al vessant psicològic, sovint contrastant realitats subjectives i objectives (eXistenZ, Madame Butterfly, Spider).
Potser el millor exemple d'una pel·lícula que trenca la línia dels seus treballs de caos personal i confusió psicològica és l'adaptació de Cronenberg del seu heroi literari: el llibre més controvertit de Burroughs, Naked Lunch. El llibre es considerava «no filmable» i Cronenberg admetia que una traducció directa del llibre per a filmar-lo «costaria 100 milions de dòlars i estaria prohibit a tots els països al món». En canvi, al film de Cronenberg –com en la seva pel·lícula anterior, Videodrome– les línies entre el que semblava ser realitat i el que semblaven al·lucinacions causades per la drogoaddicció esdevenen borroses. Cronenberg va manifestar que, mentre escrivia el guió cinematogràfic per a Naked Lunch, sentia un moment de sinergia amb l'estil d'escriptura de William S. Burroughs. Sentia que la connexió entre la seva direcció i l'estil de prosa de Burroughs era tan forta, que va arribar a afirmar que «escriuré el seu pròxim llibre».
Cronenberg ha declarat que les seves pel·lícules s'haurien de veure «des del punt de vista de la malaltia», i que, per exemple, s'identifica amb els personatges de Venen de dintre de..., després que s'infecten amb paràsits anàrquics.
A banda de La zona morta (1983) i La mosca, Cronenberg no sols ha treballat en produccions de gran pressupost, tal com es fan les pel·lícules a Hollywood, encara que n'ha tingut alguna ocasió. En una etapa se'l va considerar com a director possible per a Star Wars episodi VI: El retorn del Jedi.
Durant els últims anys de la dècada del 1990, Cronenberg s'anunciava com a director d'una seqüela d'una altra pel·lícula de Paul Verhoeven, Instint bàsic, però tampoc no va tirar endavant. El seu següent treball, el thriller Una història de violència (2005), és un dels de més grans pressupost i de major audiència. A Mapes a les estrelles (2015) va realitzar una paròdia «salvatge i demolidora» del món del cinema de Los Angeles.
El 2014 va publicar la seva primera novel·la Consumed, traduïda al català per Yannick Garcia al 2016 amb el títol de Consumits. És un història burlesca d'un intel·lectual antropòfag francès i dos periodistes sense escrúpols que veuen l'exclusiva sensacional de llur vida. «El resultat és fascinant. A les mans tenim un llibre escrit per un autor de 73 anys però amb el vigor, la turbulència, l'entusiasme i l'eufòria d'un autèntic adolescent. […]. Amb Consumits, Cronenberg creix encara més».
Cronenberg ha contractat Howard Shore per a compondre la banda sonora de gairebé totes les seves pel·lícules.

## Filmografia

* 1967: From the Drain (curtmetratge)
* 1969: Stereo
* 1970: Crimes of the Future
* 1975: Vénen de dintre de... (Shivers)
* 1977: Ràbia
* 1979: Fast Company
* 1979: Cromosoma 3 (The brood)
* 1981: Scanners
* 1983: Videodrome
* 1983: La zona morta
* 1986: La mosca
* 1988: Inseparables (Dead ringers)
* 1990: Nightbreed (com a actor)
* 1991: Naked Lunch
* 1993: Madame Butterfly
* 1996: Crash
* 1998: L'última nit (Last night)
* 1999: eXistenZ
* 2002: Spider
* 2005: Una història de violència
* 2007: Promeses de l'est
* 2011: A Dangerous Method
* 2012: Cosmopolis
* 2014: Mapes a les estrelles
* 2022: Crims del futur
* 2024: Les linceuls (The shrouds)

## Bibliografia

* 2014: Consumed, traduït al català com a Consumits (2016) per Yannick Garcia

## Referències

* 1 2 «David Cronenberg». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «David Cronenberg». Festival Internacional de Cinema Fantàstic de Catalunya. Sitges Film Festival. [Consulta: 10 març 2021].
* ↑ Borràs i Castanyer, Laura «EXistenZ, de David Cronenberg: ciberficcions per a la posthumanitat». Digithum, núm. 5, 2003.
* ↑ «David Cronenberg. Psicopaties de Hollywood». Núvol, https://www.nuvol.com/pantalles/david-cronenberg-psicopaties-de-hollywood-23991.
* ↑ Serra, Montserrat «Anagrama publica en català la primera novel·la del cineasta David Cronenberg». Vilaweb, 17-01-2016 [Consulta: 10 març 2021].
* 1 2 Pons Alorda, Jaume C. «Cronenberg: la desintegració com a perfecció». Llavor Cultural, 30-01-2017. Arxivat de l'original el 2020-10-22 [Consulta: 10 març 2021].
* ↑ Sánchez Noriega, José Luis; Gubern, Román. Historia del cine: teoría y géneros cinematográficos, fotografı́a y televisión. Nueva edición. Madrid: Alianza, 2006. ISBN 978-84-206-7691-3.
* ↑ Merino, Imma «Xocar amb la fredor de Cronenberg». El Punt Avui, 01-02-2021, pàg. 35.
* ↑ Millaret, Joan «Psicopaties de Hollywood: Maps to the stars de David Cronenberg». Eix Diari, 09-10-2014.
* ↑ «Mapes a les estrelles». Ésadir.cat. [Consulta: 9 desembre 2022].
* ↑ Cronenberg, David; García, Yannick (trad.). Consumits. Barcelona: Anagrama, 2015, p. 360. ISBN 978-84-339-3668-4.

## Enllaços externs

* Lucas, Ralph. «David Cronenberg, director» (en anglès). Biographies, 15-03-2015. Arxivat de l'original el 25 de gener 2021. [Consulta: 10 març 2021].
* Allinson, Ashley. «Cronenberg, David» (en anglès). Great Directors. Sense of Cinema, 01-10-2002.
Premis de David Cronenberg :
Lleó d'or per la carrera 1969–1980Luis Buñuel (1969) · Orson Welles (1970) · John Ford, Marcel Carné, Ingmar Bergman (1971) · Charles Chaplin, Anatoli Golovnia, Billy Wilder (1972) · no concedit (1973-1981)1981-1990no concedit (1981) · Alessandro Blasetti, Frank Capra, George Cukor, Jean-Luc Godard, Serguei Iutkevitx, Alexander Kluge, Akira Kurosawa, Michael Powell, Satyajit Ray, King Vidor, Cesare Zavattini, Luis Buñuel (1982) · Michelangelo Antonioni (1983) · no concedit (1984) · Federico Fellini, Manoel de Oliveira, John Huston (1985) · Paolo i Vittorio Taviani (1986) · Luigi Comencini, Joseph L. Mankiewicz (1987) · Joris Ivens (1988) · Robert Bresson (1989) · Miklós Jancsó, Marcello Mastroianni (1990)1991-2000Mario Monicelli, Gian Maria Volonté (1991) · Francis Ford Coppola, Jeanne Moreau, Paolo Villaggio (1992) · Claudia Cardinale, Roman Polanski, Robert De Niro, Steven Spielberg (1993) · Ken Loach, Suso Cecchi d'Amico, Al Pacino (1994) · Woody Allen, Alain Resnais, Martin Scorsese, Giuseppe de Santis, Goffredo Lombardo, Ennio Morricone, Alberto Sordi, Monica Vitti (1995) · Robert Altman, Vittorio Gassman, Dustin Hoffman, Michèle Morgan (1996) · Gérard Depardieu, Stanley Kubrick, Alida Valli (1997) · Sophia Loren, Andrzej Wajda, Warren Beatty (1998) · Jerry Lewis (1999) · Clint Eastwood (2000)2001-2010Éric Rohmer (2001) · Dino Risi (2002) · Dino De Laurentiis, Omar Sharif (2003) · Manoel de Oliveira, Stanley Donen (2004) · Hayao Miyazaki, Stefania Sandrelli, Isabelle Huppert (2005) · David Lynch (2006) · Tim Burton, Bernardo Bertolucci (2007) · Ermanno Olmi (2008) · John Lasseter, Brad Bird, Peter Docter, Andrew Stanton, Lee Unkrich (2009) · John Woo, Monte Hellman (2010)2011-2020Marco Bellocchio (2011) · Francesco Rosi (2012) · William Friedkin (2013) · Thelma Schoonmaker, Frederick Wiseman (2014) · Bertrand Tavernier (2015) · Jean-Paul Belmondo, Jerzy Skolimowski (2016) · Jane Fonda, Robert Redford (2017) · David Cronenberg, Vanessa Redgrave (2018) · Julie Andrews, Pedro Almodóvar (2019) · Ann Hui, Tilda Swinton (2020)2021-2030Roberto Benigni / Jamie Lee Curtis (2021)  · Catherine Deneuve / Paul Schrader (2022) · Liliana Cavani / Tony Leung Chiu-wai (2023) · Sigourney Weaver / Peter Weir (2024)
Premi DonostiaPremi als assoliments de tota una carrera el Festival Internacional de Cinema de Sant Sebastià1980s
1986: Gregory Peck
1987: Glenn Ford
1988: Vittorio Gassman
1989: Bette Davis
1990s
1990: Claudette Colbert
1991: Anthony Perkins
1992: Lauren Bacall
1993: Robert Mitchum
1994: Susan Sarandon / Catherine Deneuve
1995: Lana Turner / Anthony Quinn
1996: Al Pacino
1997: Michael Douglas / Jeremy Irons
1998: Jeanne Moreau / Anthony Hopkins / John Malkovich
1999: Anjelica Huston / Fernando Fernán Gómez / Vanessa Redgrave
2000s
2000: Michael Caine / Robert De Niro
2001: Julie Andrews / Warren Beatty / Francisco Rabal
2002: Jessica Lange / Bob Hoskins / Dennis Hopper / Francis Ford Coppola
2003: Robert Duvall / Sean Penn / Isabelle Huppert
2004: Annette Bening / Jeff Bridges / Woody Allen
2005: Willem Dafoe / Ben Gazzara
2006: Max von Sydow / Matt Dillon
2007: Liv Ullmann / Richard Gere
2008: Meryl Streep / Antonio Banderas
2009: Ian McKellen
2010s
2010: Julia Roberts
2011: Glenn Close
2012: Oliver Stone / Ewan McGregor / Tommy Lee Jones / John Travolta / Dustin Hoffman
2013: Carmen Maura / Hugh Jackman
2014: Denzel Washington / Benicio del Toro
2015: Emily Watson
2016: Sigourney Weaver / Ethan Hawke
2017: Ricardo Darín / Monica Bellucci / Agnès Varda
2018: Hirokazu Koreeda / Danny DeVito / Judi Dench
2019: Penélope Cruz / Costa-Gavras / Donald Sutherland
2020s
2020: Viggo Mortensen
2021: Johnny Depp / Marion Cotillard
2022: David Cronenberg/Juliette Binoche
2023: Javier Bardem/Víctor Erice/Hayao Miyazaki.
The George Pal Memorial Award
C. Dean Anderson (1975)
Don Fanzo (1975)
Gloria Swanson (1975)
Fay Wray (1975)
John Badham (1980)
Nicholas Meyer (1984)
Douglas Trumbull (1985)
Charles Band (1986)
Arnold Leibovit (1987)
Larry Cohen (1988)
David Cronenberg (1989)
William Friedkin (1991)
Gene Roddenberry (1992)
Frank Marshall (1993)
Wah Chang (1994)
Gene Warren (1994)
Stan Winston (1994)
Robert Zemeckis (1995)
John Carpenter (1996)
Kathleen Kennedy (1997)
Dean Devlin (1998)
Ray Bradbury (1999)
Douglas Wick (2000)
Sam Raimi (2001)
Samuel Z. Arkoff (2002)
Ridley Scott (2004)
Ray Harryhausen (2006)
Guillermo del Toro (2008)
Alex Kurtzman & Roberto Orci (2010)
Martin Scorsese (2012)
Greg Nicotero (2014)
Simon Kinberg (2015)
Dave Filoni (2024)
Premi de l'Associació de Crítics de Cinema de Los Angeles al millor director1975–2000
Sidney Lumet (1975)
Sidney Lumet (1976)
Herbert Ross (1977)
Michael Cimino (1978)
Robert Benton (1979)
Roman Polanski (1980)
Warren Beatty (1981)
Steven Spielberg (1982)
James L. Brooks (1983)
Miloš Forman (1984)
Terry Gilliam (1985)
David Lynch (1986)
John Boorman (1987)
David Cronenberg (1988)
Spike Lee (1989)
Martin Scorsese (1990)
Barry Levinson (1991)
Clint Eastwood (1992)
Jane Campion (1993)
Quentin Tarantino (1994)
Mike Figgis (1995)
Mike Leigh (1996)
Curtis Hanson (1997)
Steven Spielberg (1998)
Sam Mendes (1999)
Steven Soderbergh (2000)
2001–present
David Lynch (2001)
Pedro Almodóvar (2002)
Peter Jackson (2003)
Alexander Payne (2004)
Ang Lee (2005)
Paul Greengrass (2006)
Paul Thomas Anderson (2007)
Danny Boyle (2008)
Kathryn Bigelow (2009)
Olivier Assayas / David Fincher (2010)
Terrence Malick (2011)
Paul Thomas Anderson (2012)
Alfonso Cuarón (2013)
Richard Linklater (2014)
George Miller (2015)
Barry Jenkins (2016)
Guillermo del Toro / Luca Guadagnino (2017)
Debra Granik (2018)
Bong Joon-ho (2019)
Chloé Zhao (2020)
Jane Campion (2021)
Todd Field (2022)
Premi de la National Society of Film Critics al millor director1966–2000
Michelangelo Antonioni (1966)
Ingmar Bergman (1967)
Ingmar Bergman (1968)
François Truffaut (1969)
Ingmar Bergman (1970)
Bernardo Bertolucci (1971)
Luis Buñuel (1972)
François Truffaut (1973)
Francis Ford Coppola (1974)
Robert Altman (1975)
Martin Scorsese (1976)
Luis Buñuel (1977)
Terrence Malick (1978)
Woody Allen / Robert Benton (1979)
Martin Scorsese (1980)
Louis Malle (1981)
Steven Spielberg (1982)
Paolo Taviani i Vittorio Taviani (1983)
Robert Bresson (1984)
John Huston (1985)
David Lynch (1986)
John Boorman (1987)
Philip Kaufman (1988)
Gus Van Sant (1989)
Martin Scorsese (1990)
David Cronenberg (1991)
Clint Eastwood (1992)
Steven Spielberg (1993)
Quentin Tarantino (1994)
Mike Figgis (1995)
Lars von Trier (1996)
Curtis Hanson (1997)
Steven Soderbergh (1998)
Mike Leigh (1999)
Steven Soderbergh (2000)
2001–present
Robert Altman (2001)
Roman Polanski (2002)
Clint Eastwood (2003)
Zhang Yimou (2004)
David Cronenberg (2005)
Paul Greengrass (2006)
Paul Thomas Anderson (2007)
Mike Leigh (2008)
Kathryn Bigelow (2009)
David Fincher (2010)
Terrence Malick (2011)
Michael Haneke (2012)
Joel Coen i Ethan Coen (2013)
Richard Linklater (2014)
Todd Haynes (2015)
Barry Jenkins (2016)
Greta Gerwig (2017)
Alfonso Cuarón (2018)
Greta Gerwig (2019)
Chloé Zhao (2020)
Ryusuke Hamaguchi (2021)
Charlotte Wells (2022)
Premi de la National Society of Film Critics al millor guió
David Newman i Robert Benton (1967)
John Cassavetes (1968)
Paul Mazursky i Larry Tucker (1969)
Éric Rohmer (1970)
Penelope Gilliatt (1971)
Ingmar Bergman (1972)
George Lucas, Gloria Katz i Willard Huyck (1973)
Ingmar Bergman (1974)
Robert Towne i Warren Beatty (1975)
Alain Tanner i John Berger (1976)
Woody Allen i Marshall Brickman (1977)
Paul Mazursky (1978)
Steve Tesich (1979)
Bo Goldman (1980)
John Guare (1981)
Murray Schisgal i Larry Gelbart (1982)
Bill Forsyth (1983)
Lowell Ganz, Babaloo Mandel i Bruce Jay Friedman (1984)
Albert Brooks i Monica Johnson (1985)
Hanif Kureishi (1986)
John Boorman (1987)
Ron Shelton (1988)
Gus Van Sant i Daniel Yost (1989)
Charles Burnett (1990)
David Cronenberg (1991)
David Webb Peoples (1992)
Jane Campion (1993)
Quentin Tarantino i Roger Avary (1994)
Amy Heckerling (1995)
Albert Brooks i Monica Johnson (1996)
Curtis Hanson i Brian Helgeland (1997)
Scott Frank (1998)
Charlie Kaufman (1999)
Kenneth Lonergan (2000)
Julian Fellowes (2001)
Ronald Harwood (2002)
Shari Springer Berman i Robert Pulcini (2003)
Alexander Payne i Jim Taylor (2004)
Noah Baumbach (2005)
Peter Morgan (2006)
Tamara Jenkins (2007)
Mike Leigh (2008)
Joel Coen i Ethan Coen (2009)
Aaron Sorkin (2010)
Asghar Farhadi (2011)
Tony Kushner (2012)
Richard Linklater, Ethan Hawke, i Julie Delpy (2013)
Wes Anderson (2014)
Tom McCarthy i Josh Singer (2015)
Kenneth Lonergan (2016)
Greta Gerwig (2017)
Armando Iannucci, David Schneider i Ian Martin (2018)
Bong Joon-ho i Han Jin-won (2019)
Eliza Hittman (2020)
Ryusuke Hamaguchi i Takamasa Oe (2021)
Todd Field (2022)
Samy Burch (2023)
Canadian Screen Award al millor directorCanadian Film Awards 1966–1978
Ron Kelly (1966)
Allan King i Ron Kelly (1967)
Don Owen (1968)
Peter Pearson (1969)
Paul Almond (1970)
Claude Jutra (1971)
Gilles Carle (1972)
David Acomba (1973)
No concedit (1974)
Michel Brault (1975)
Harvey Hart (1976)
Jean Beaudin (1977)
Daryl Duke (1978)
Premis Genie 1980–2011
Bob Clark (1980)
Francis Mankiewicz (1981)
Gilles Carle (1982)
Phillip Borsos (1983)
Bob Clark / David Cronenberg (1984)
Micheline Lanctôt (1985)
Sandy Wilson (1986)
Denys Arcand (1987)
Jean-Claude Lauzon (1988)
David Cronenberg (1989)
Denys Arcand (1990)
Bruce Beresford (1991)
David Cronenberg (1992)
François Girard (1993)
Atom Egoyan (1994)
Robert Lepage (1995)
David Cronenberg (1996)
Atom Egoyan (1997)
François Girard (1998)
Jeremy Podeswa (1999)
Denis Villeneuve (2000)
Zacharias Kunuk (2001)
David Cronenberg (2002)
Denys Arcand (2003)
Francis Leclerc (2004)
Jean-Marc Vallée (2005)
Charles Binamé (2006)
Sarah Polley (2007)
Benoît Pilon (2008)
Denis Villeneuve (2009)
Denis Villeneuve (2010)
Philippe Falardeau (2011)
Canadian Screen Awards 2012–present
Kim Nguyen (2012)
Denis Villeneuve (2013)
Xavier Dolan (2014)
Lenny Abrahamson (2015)
Xavier Dolan (2016)
Aisling Walsh (2017)
Jasmin Mozaffari (2018)
Elle-Máijá Tailfeathers i Kathleen Hepburn (2019)
Deepa Mehta (2020)
Shasha Nakhai, Rich Williamson (2021)
Clement Virgo (2022)
Matt Johnson (2023)
Beques del British Film Institute
Marcel Carné / David Lean / Michael Powell / Emeric Pressburger / Satyajit Ray / Orson Welles (1983)
Sidney Bernstein (1984)
John Brabourne / Laurence Olivier (1985)
Jeremy Isaacs / Deborah Kerr / Akira Kurosawa / Dilys Powell (1986)
Dirk Bogarde / Bette Davis / Elem Klímov (1987)
Graham Greene / Vanessa Redgrave / Anthony Smith (1988)
Peggy Ashcroft / Gérard Depardieu / David Francis (1989)
Derek Jarman / Krzysztof Kieślowski / Jeanne Moreau / Fred Zinnemann (1990)
Alec Guinness / Leslie Hardcastle (1991)
Richard Attenborough / Maggie Smith (1992)
Clint Eastwood / Denis Forman / Maureen O'Hara (1993)
Nicolas Roeg / Jean Simmons (1994)
Michelangelo Antonioni / John Mills / Martin Scorsese / Robert Wise (1995)
Michael Caine / Ken Loach (1996)
Michael Parkinson / Lynda La Plante / Verity Lambert / David Puttnam / Sydney Samuelson / Thelma Schoonmaker / Alan Yentob (1997)
Bernardo Bertolucci / Jeremy Thomas (1998)
John Paul Getty Jr. (1999)
Elizabeth Taylor (2000)
Robert Altman / Lewis Gilbert (2001)
Jack Cardiff / Bob Weinstein (2002)
Abbas Kiarostami / Mike Leigh / Ousmane Sembène (2005)
Terence Davies (2007)
Souleymane Cissé / John Hurt / Ridley Scott (2009)
Danny Boyle / David Rose (2010)
Isabelle Huppert / Judi Dench / Ralph Fiennes / David Cronenberg (2011)
Bryan Forbes / Helena Bonham Carter / Tim Burton / Richard Lester (2012)
Philip French / Christopher Lee / John Boorman (2013)
Al Pacino / Stephen Frears (2014)
Mel Brooks / Cate Blanchett (2015)
Hugh Grant / Greg Dyke / Steve McQueen (2016)
Peter Morgan / Paul Greengrass (2017)
Olivia Colman (2019)
Amanda Nevill / Tilda Swinton (2020)
Michael G. Wilson / Barbara Broccoli (2022)
Spike Lee (2023) :