# Casa-fàbrica Marquès

La casa-fàbrica Marquès era un edifici situat al carrer de Valldonzella, 6 del Raval de Barcelona, actualment desaparegut.

## Història

A la dècada del 1840, el fabricant de filats i teixits Ramon Farguell i Font era instal·lat al carrer de Valldonzella, 23 (antic), un edifici propietat del monestir del mateix nom. El 1842, la seva filla Josepa Farguell i Mas es va casar amb Joaquim Marquès i Bolet, pertanyent a una família d'indians de l'Anoia que a mitjans del segle xix va fundar la casa de comerç Marqués Hermanos y Cía a Santiago de Cuba, continuada pels seus dos fills grans Fidel i Joaquim Marquès i Farguell.
Ramon Farguell va incorporar el seu gendre al negoci, i el 1849 van formalitzar la societat familiar, posant la fàbrica sota la direcció d'aquest. El 1855, Farguell va encarregar al mestre d'obres Felip Ubach el projecte d'un petit edifici (núm. 2, després 4), ampliat el 1858 a la part posterior. Aquell mateix any, Joaquim Marquès li va encarregar un altre edifici que ocupava la major part de la parcel·la (núm. 2 bis, després 6), i que a més de la seva fàbrica d'estampats allotjaria també la refineria de sucre del confiter Evarist Abella, la primera de tot Catalunya i que fou present a l'Exposició de Barcelona del 1860.
El 9 de desembre del 1867, l'explosió d'una caldera de la fàbrica de Marquès va provocar la mort de dues persones i danys materials de consideració: «Segun se nos ha manifestado, la caldera que esplotó anteayer en la calle de Valldoncella era propiedad de D. Joaquin Marqués, dueño de la fábrica de estampados contigua á la refineria de Abella, y las víctimas fueron la portera y un operario de la espresada refineria, la que tambien sufrio perjuicios de la mayor consideracion.»
Joaquim Marquès va morir el 9 de febrer del 1898, poc abans de l'esclat de la Guerra hispano-estatunidenca, i va repartir l'herència entre els seus vuit fills de forma equitativa. Finalment, el 1956 la casa-fàbrica fou expropiada per l'Ajuntament de Barcelona i enderrocada poc després per a la urbanització de la plaça de Castella i la construcció de l'Edifici Luminor, obra de l'arquitecte Josep Soteras i Mauri.

## Vegeu també

* Església de Sant Pere Nolasc
* Fàbrica de productes químics de Salvador Viñas i Pujol

## Referències

* ↑ Anuario-Riera, 1896, p. 440.
* ↑ Diario de Barcelona, 21-12-1840, p. 5219.
* ↑ Guía de forasteros en Barcelona, 2ª parte, 1842, p. 56.
* ↑ Guía general de Barcelona, 1849, p. 379, 383.
* ↑ «Registre de numeració dels carrers de Barcelona coetani i anterior a l'any 1853». Districte 3, 79. AMCB, 1853.
* 1 2 AHPB, notari Josep Elias i Cebrià, manual 1.266/11, f. 261v-263v, 05-09-1849, i f. 263v-266v, 06-09-1849.
* ↑ Bretos, 2021, p. 19.
* ↑ Bretos, 2021, p. 19, 23.
* ↑ El Consultor. Nueva guía de Barcelona, 1857, p. 183, 312, 318.
* ↑ AMCB, Q127 Foment 778 bis C.
* ↑ «Ramón Farguell. Valldonzella 2. Ampliació d'una casa». Q127 Foment 36/1858. AMCB.
* ↑ «Joaquín Marqués. Valldonzella». Q127 Foment 28/1858. AMCB.
* ↑ El Consultor. Nueva guía de Barcelona, 1863, p. 143, 243.
* ↑ El Consultor. Nueva guía de Barcelona, 1863, p. 129, 189.
* ↑ El Telégrafo (edición mañana), 30-12-1860, p. 7373.
* ↑ Anuario general del comercio, de la industria y de las profesiones; de la magistratura y de la administracion, 1863, p. xxii, 3, 5, 57, 92, 299, 616, 943, 1108.
* ↑ Catálogo de la Exposición Industrial y Artística de Productos del Principado de Catalunya, 1860, p. 24, 59.
* ↑ Orellana, Francisco José. Reseña completa descriptiva y crítica de la Exposición Industrial y de Productos del Principado de Cataluña, 1860, p. 37, 174.
* ↑ Cabana, 1992.
* ↑ Diario de Barcelona (edición mañana), 10-12-1867, p. 11354.
* ↑ Diario de Barcelona (edición mañana), 11-12-1867, p. 11395.
* ↑ Bretos, 2021, p. 23.
* ↑ Gaceta municipal de Barcelona, 14-11-1955, p. 1009.
* ↑ Gaceta municipal de Barcelona, 17-03-1958, p. 204.
* ↑ «Edificio Luminor». Fundació Docomomo Ibérico.

## Bibliografia

* Bretos, Julià. Buscant Donya Isabel, octubre 2021.
* Cabana, Francesc «La indústria alimentària». Fàbriques i empresaris. Els protagonistes de la Revolució Industrial a Catalunya. Enciclopèdia Catalana, 1992.
* Tatjer, Mercè «La indústria alimentària a l'Eixample de Barcelona, 1868-1970: la indústria sucrera i de pastes de sopa». TECA: Tecnologia i Ciència dels Aliments, 2018, pàg. 39-48.

## Enllaços externs

* «Edifici i solar al carrer de Valldonzella». AFB-AFB3-134. Arxiu Fotogràfic de Barcelona.