# Casa-fàbrica Rogent-Roig

La casa-fàbrica Rogent-Roig és un edifici situat al carrer d'en Robador, 29 i 31 del Raval de Barcelona. Com que no està catalogat, li correspon la categoria D (bé d'interès documental), atorgada per defecte a tots els edificis del districte de Ciutat Vella.

## Història

El 1832, el fabricant de filats de cotó Josep Rogent (que havia obteningut la medalla de bronze a l'Exposició Industrial de Madrid del 1827), va adquirir les anomenades «cases de la Mare de Déu» als núms. 35 i 36 (antics) del carrer d'en Robador, posades en subhasta pel concurs de creditors d'Antoni Mestre i Demestre, i tot seguit, va demanar permís per a reedificar-les segons el projecte del mestre de cases Bernat Pou. Poc després, va demanar permís per a col·locar una fornícula a la façana del nou edifici.
Posteriorment, el fabricant d'aprests Salvador Roig, que també havia obtingut la medalla de bronze a la mateixa exposició per «tafiletes y badanas tafiletadas», va instal·lar-hi un establiment per donar brillantor (lustre en castellà) a les peces que li proporcionaven diversos fabricants. Aquest tenia un «bogit» (motor cilíndric) mogut per 6 cavalls, que el 1846 va substituir per una màquina de vapor de 3 CV, segons els plànols de l'arquitecte Josep Fontserè i Domènech.
El 1857 hi havia la fàbrica de teixits de Bonaiges i Cia, traslladada posteriorment al carrer de l'Aurora, 12 (vegeu casa-fàbrica Domènech).
El 1864, els hereus de Josep Rogent van vendre el solar de la «quadra» (juntament amb un altre terreny al darrere del núm. 25 del carrer d'en Robador) al navilier Joaquim Gurri i Prats, que també va adquirir un porció de l'hort d'en Morlà als germans Jaume i Ramon Bach i Morlà, on va fer construir les cases núms. 14 i 16 del carrer de Mendizàbal (actual Junta de Comerç), obra de l'arquitecte Antoni Rovira i Trias.
A principis del segle xxi, els habitants de la finca del núm. 29 van ser víctimes d'assetjament immobiliari per part de l'empresa que l'havia adquirit per reformar-la.

## Referències

* ↑ «Fitxa 0 de Ciutat Vella». Catàleg de Patrimoni. Ajuntament de Barcelona.
* ↑ «Fitxa 0 de Ciutat Vella». Catàleg de Patrimoni. Ajuntament de Barcelona.
* ↑ Memoria de la Junta de Calificacion de los productos de la Industria Española remitidos á la Exposicion pública, 1828, p. 67.
* ↑ AHPB, notari Valentí Gros, 21-3-1832.
* ↑ Diario de Barcelona, 19-06-1831, p. 1361.
* ↑ «Josep Rogent. Robador, 35 i 36. Enderrocar i reedificar d'entresòl i 4 pisos amb balcons». C.XIV Obreria C-110. AHCB, 30-03-1832.
* ↑ «Josep Rogent. Robador, 35 i 36. Construir una capella al mig de les dues finestres del primer pis de la casa». C.XIV Obreria C-111/1832-52. AHCB, 22-06-1832.
* ↑ Memoria de la Junta de Calificacion de los productos de la Industria Española remitidos á la Exposicion pública, 1828, p. 70.
* ↑ Guía general de Barcelona, 1849, p. 390-391.
* ↑ El Consultor. Nueva guía de Barcelona, 1857, p. 126, 129, 315.
* ↑ El Consultor. Nueva guía de Barcelona, 1863, p. 201.
* ↑ Rodrigo y Alharilla, 2007, p. 81-83.
* ↑ AHPB, notari Magí Soler i Gelada, manual 1.287/48. f. 11-26, 02-01-1864.
* ↑ AHPB, notari Magí Soler i Gelada, manual 1.287/48. f. 28-34, 02-01-1864.
* ↑ Gaceta de Madrid, núm. 191, 09-07-1868, p. 7-8.
* ↑ AMCB, Q127 Foment 1462 bis C.
* ↑ «Carrer Junta de Comerç 14-16». Carta Arqueològica de Barcelona. Servei d'Arqueologia de Barcelona (CC-BY-SA via OTRS).
* ↑ «Desahucian al último inquilino de Robadors 29, el piso afectado por 'mobbing' desde hace años». El Mundo (Europa Press), 17-12-2008.
* ↑ «Manel González (Robador 29): 'M'han robat el pis'». Vilaweb, 18-12-2008.

## Bibliografia

* Artigues i Vidal, Jaume; Mas i Palahí, Francesc. El model de casa fàbrica als inicis de la industrialització. Registre de fàbriques de Ciutat Vella de Barcelona 1738-1807/1808-1856, 2019, p. 567-568.
* Artigues, Jaume; Caballé, Francesc; Tatjer, Mercè. El llegat fabril al nucli antic de Barcelona. Cens de fàbriques i edificis actuals de Ciutat Vella amb activitat industrial entre el segle xviii i principis del XX. Museu d'Història de la Ciutat. Ajuntament de Barcelona, 2013, p. 51.
* Rodrigo y Alharilla, Martín «Navieras y navieros catalanes en los primeros tiempos del vapor, 1830-1870». Transportes, Servicios y Telecomunicaciones, 13, 12-2007, pàg. 62-92. Arxivat de l'original el 2023-05-29 [Consulta: 28 juny 2023].