# Casa Francesc Tusquets

La Casa Francesc Tusquets és un edifici situat als carrers dels Mercaders i de Sidé (antigament Volta d'en Sidé), catalogat com a bé cultural d'interès local.

## Història

El 1797, Lluís Maria de Merlès, senyor de Sant Guim de la Rabassa, va vendre als cònjuges Francesc Comaduran i Rovira i Antònia de Laforge una casa al carrer dels Mercaders i a sobre de la Volta d'en Cirera (actualment Sidé), venda que es va fer efectiva al cap de dos anys. El 1805, van demanar permís per a reconstruir-ne una part que amenaçava ruïna, segons el projecte del mestre de cases Jeroni Vidal. A les obres, hi intervingueren a més el fuster Narcís Carrera, el manyà Esteve Fonfreda, el vidrier Ramon Ravella, el pintor Josep Casas, i el daurador Antoni Brull.
El 1819, el seu fill Francesc Comaduran i de Laforge, prevere beneficiat de la Santa Església, i el seu veí Ramon Casas, batifuller, van demanar permís per a enderrocar el frontis del carrer d'en Quadradas (actualment Sidé). Segons la carta de pagament de les obres, hi intervingueren el mestre de cases Antoni Blanch, els fusters Josep Botey i Josep Vidal, i el manyà Esteve Fonfreda.
L'hereva del matrimoni fou Francesca Comaduran i de Laforge, casada amb el comerciant Antoni Tusquets i Agustí. El 1830, ja vídua, juntament amb el seu fill Francesc Tusquets i Comaduran de Laforge (†1878), va encarregar la reparació del terrat al mestre de cases Antoni Blanch i al fuster Miquel Botey.
El 1840, Francesc Tusquets va demanar permís per a enderrocar fins al primer pis el cos del carrer dels Mercaders, que amenaçava ruïna, i reconstruir-lo de nou, d'acord amb la façana traçada pel mestre d'obres Antoni Blanch. Les obres s'efectuaren entre febrer del 1840 i finals de març del 1842 i foren dirigides pels arquitectes Francesc Vallès i Miquel Geliner, i hi intervingueren, a més de l'esmentant Blanch, el fuster Francesc Bosch, el manyà Guillem Ferrer, el vidrier Joaquim Montoriol i el pintor Francesc Sala.

## Descripció

Edifici de planta baixa i quatre pisos. Als baixos hi ha sis obertures, entre les quals es troba la porta d'accés i un arc rebaixat que condueix al carrer de Sidé i que va ser obert al segle xviii. Al llarg d'aquest pas es disposen tres arcs escarsers que formen dues crugies completades amb un bigam de fusta. Sobre la primera hi ha un cos de l'edifici núm. 10, que és del segle xix, igual que el del núm. 8, recolzat sobre la segona.
Cada pis presenta cinc obertures dividides entre les dues finestres laterals i els tres balcons centrals, cadascun tancat de manera individual. Les finestres estan emmarcades per motllures de pedra i un ampit que descansa sobre dues petites mènsules. A mesura que l'edifici augmenta en alçada, les llosanes dels balcons es van rebaixant cada cop més. La decoració de la façana és estucada i combina una imitació de carreus als laterals amb unes franges horitzontals que recorren tot l'espai intermedi.

## Vegeu també

* Can Tusquets
* Casa Pau Llord

## Referències

* 1 2 3 «Edifici d'habitatges al carrer Mercaders, 10». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.
* 1 2 «Edifici d'habitatges». Catàleg de Patrimoni. Ajuntament de Barcelona.
* ↑ «Francisco Comaduran Rovira». geneanet. Julio Carlos García Castrillón.
* ↑ «Maria Antonia de Laforge Ramis». geneanet. Julio Carlos García Castrillón.
* ↑ «Venda d'una casa al carrer dels Mercaders per Lluís Maria de Marlès a Francesc Comaduran i Antònia de Laforge». Servidor documental de la Saga Bacardí (Julio Carlos García-Castrillón). AHPB, notari Josep Gerau Sayrols i Carreras, 26-08-1797.
* ↑ «Presa de possessió de la casa comprada a Merlès per Francesc Comaduran i Antònia de Laforge». Servidor documental de la Saga Bacardí (Julio Carlos García-Castrillón). AHPB, notari Josep Gerau Sayrols i Carreras, 14-08-1799.
* ↑ «Delaforge i Comaduran. Mercaders i Cirera. Casa. Enderrocar part de la façana que amenaça ruïna i reedificar 4 pisos». C.XIV Obreria C-96/1805-018. AHCB, 01-02-1805.
* ↑ «Carta de pagament de Jeroni Vidal, Narcís Carrera i Esteve Fonfreda a Francesc Comaduran». Servidor documental de la Saga Bacardí (Julio Carlos García-Castrillón). AHPB, notari Jaume Rigalt i Estrada, 28-07-1806.
* ↑ «Carta de pagament de Ramon Ravella, Joseph Casas i Antoni Brull a Francesc Comaduran». Servidor documental de la Saga Bacardí (Julio Carlos García-Castrillón). AHPB, notari Jaume Rigalt i Estrada, 28-07-1806.
* ↑ «Francesc Comaduran i Delaforge. Prevere. Ramon Casas. Batifuller. Quadrades (Sidé). Casa. Enderrocar i reedificar de 4 pisos amb balcons». C.XIV Obreria C-113/1819-016. AHCB, 01-03-1819.
* 1 2 «Carta de pagament d'Antoni Blanch, Josep Botey i Esteve Fonfreda a Francesc Maria Francesca Comaduran de Larforge i a Francesc Tusquets i Comaduran de Laforge». Servidor documental de la Saga Bacardí (Julio Carlos García-Castrillón). AHPB, notari Jaume Rigalt i Estrada, 21-07-1830.
* ↑ «Francisca Comaduran Delaforge». geneanet. Julio Carlos García Castrillón.
* ↑ «Anton Tusquets Agustí». geneanet. Julio Carlos García Castrillón.
* ↑ Fiter, Josep. Enciclopedia moderna catalana, Vol. IV (Q-T). Josep Gallach, 1912, p. 536.
* ↑ «Carta de pagament d'Antoni Blanch i Miquel Botey a Maria Francesca Comaduran de Larforge i a Francesc Tusquets i Comaduran de Larforge». Servidor documental de la Saga Bacardí (Julio Carlos García-Castrillón). AHPB, notari Jaume Rigalt i Estrada, 27-05-1830.
* ↑ AHCB, C.XIV Obreria C-133, 22-02-1840.
* ↑ «Carta de pagament d'Antoni Blanch, Francesc Bosch, Guillem Ferrer i Joaquim Montoriol a Francesc Tusquets i Comaduran de Laforge». Servidor documental de la saga Bacardí (Julio Carlos García Castrillón). AHPB, notari Jaume Rigalt i Alberch, manual 1.246/11, f. 176-183, 06-05-1842.

## Enllaços externs

* «Casa Francesc Tusquets». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.