# Casa-fàbrica Lucena

La casa-fàbrica Lucena era un edifici situat al carrer de Jonqueres de Barcelona, actualment desaparegut.

## Història i descripció

En aquest indret hi havia la casa de Ramon de Vallgonera, òlim de Llunes i d'Alentorn, baró de Sant Miquel de Pera i de Rocacorba, que el 1796 va rebre el títol de marquès de Vallgornera. El 1839, Jacint i Josep Bru de Sala la van establir en emfiteusi al fabricant d'estampats (indianes) Josep Lucena i Parés (1796-1866), que tot seguit va comprar una finca adjacent i va encarregar al mestre d'obres Joan Soler i Cortina el projecte d'una casa-fàbrica de planta baixa i tres pisos (si bé una part del tercer no s'arribà a construir) amb un cos annex de planta baixa, on el 1847 va fer instal·lar una màquina de vapor de 6 CV.
El 1842, Josep Lucena es va presentar a l'Exposició Industrial de Madrid, on guanyà una medalla de bronze pels seus mocadors, i el 1844, a la de Barcelona amb mocadors de pita i cotó fins, vermells i blaus per a butxaca. El 1852, va obtenir una menció d'honor a l'exposició de l'Institut Industrial de Catalunya pels seus mocadors pintats. El bon funcionament del negoci va fer que aquell mateix any constituís una societat amb els seus fills Joan i Manuel Lucena i Castells i el seu gendre Antoni Nadal i Espalter, i aixequessin una nova fàbrica a la carretera de Mataró (actual carrer de Pere IV), al terme de Sant Martí de Provençals (vegeu Ca l'Alier), deixant la del carrer de Jonqueres com a despatx i magatzem: «Junqueras, 16, depósito de indianas y pañuelos de varias clases de la fábrica de San Martí de Provensals de D. José Lucena y compañía.» En aquesta època s'hi va instal·lar la fàbrica d'aprests de Josep Claramunt i Cia.
El 1864, l'edifici fou reformat pel mateix Soler i Cortina, que va transformar algunes finestres del segon pis en balcons, i també va cobrir el pati posterior per a transformar-lo en magatzem, remuntant un pis al cos annex. El 1878, el fabricant d'estampats Francesc Romeu i Tort (vegeu casa-fàbrica Padrós-Romeu) hi va instal·lar el seu magatzem, i el 1886 va adquirir la propietat com a millor postor de la subhasta promoguda pels hereus de Josep Lucena. L'any següent n'encarregà al mestre d'obres Josep Marimon i Cot una ampliació cap al carrer de Trafalgar, en uns terrenys procedents de l'enderrocament de la Muralla de Terra. A la seva mort el 1891 fou succeït pel seu fill Francesc Romeu i Bonastre, enginyer industrial, que hi tenia el seu despatx.
Ja al segle xx, hi hagué, entre d'altres, la botiga i despatx del fabricant de gèneres de punt Tomàs Alayo Germans, l'establiment d'eines i accessoris per a la mecànica de Joan Gazeau, i la fàbrica de gèneres de punt de Pere Clarens. Finalment, l'edifici fou enderrocat per a la construcció de l'Edifici Fàbregas.

## Referències

* ↑ «marquesat de Vallgornera». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Josep Lucena Pares». geneanet. Esther Villarino Cirici.
* ↑ Diario de Barcelona (edición mañana), 11-02-1867, p. 1372-1373.
* ↑ AHPB, notari Salvador Fochs i Broquetas, 04-07-1839.
* ↑ AHPB, notari Ramon Taixonera, manual 1.245/5 (3ª part), f. 87-90v, 26-07-1839.
* ↑ AMCB, Q127 Foment 448 C, 21-10-1839.
* ↑ Fuster Sobrequés, Joan. Barcelona a la dècada moderada: el projecte industrialista en la construcció de l'estat centralista, volum II. Institut Universitari d’Història Jaume Vicens Vives. Universitat Pompeu Fabra (tesi doctoral), 09-2004, p. 546.
* ↑ Guía de forasteros en Barcelona, 2ª parte, 1842, p. 29.
* ↑ Guía general de Barcelona, 1849, p. 391.
* ↑ Diario de las sesiones del Congreso de de los Diputados. Legislatura de 1848 a 1849. Tomo I, 1849, p. 846.
* ↑ Cabana, 1992.
* ↑ Diario de Barcelona, 14-04-1852, p. 2181.
* ↑ Oliva i Ricós, 1999, p. 473-474.
* ↑ Anuario del comercio, de la industria y de las profesiones; de la magistratura y de la administracion, 1863, p. 52, 437, 696, 815, 1054.
* ↑ El Consultor. Nueva guía de Barcelona, 1857, p. 143, 319.
* ↑ El Consultor. Nueva guía de Barcelona, 1863, p. 144, 148, 212, 240.
* ↑ AMCB, Q127 Foment 1507 C, 20-07-1864.
* ↑ AHPB, notari Joaquim Serra, manual 1.361/44, f. 3986-3989, 23-11-1878.
* ↑ Anuario del comercio, de la industria, de la magistratura y de la administración, 1884, p. 793.
* ↑ AHPB, notari Lluís Gonzaga Soler i Pla, manual 1.383/86, f. 6412-6449v, 18-12-1886.
* ↑ AMCB, Q127 Foment 809 O, 26-04-1887.
* ↑ AHPB, notari Lluís Gonzaga Soler i Pla, 27-07-1885.
* ↑ «FRANCISCO ROMEU TORT». geneanet. Joan Huguet.
* ↑ Anuario-Riera, 1896, p. 160.
* ↑ Anuario industrial de Cataluña, 1916-1917, p. 140, 346.
* ↑ Anuario industrial de Cataluña, 1916-1917, p. 175.
* ↑ El Constructor, 1926, p. 80.
* ↑ Anuario industrial y artístico de España, 1929, p. 506.

## Bibliografia

* Cabana, Francesc «Josep Lucena. Els mocadors». Fàbriques i empresaris. Els protagonistes de la Revolució Industrial a Catalunya. Enciclopèdia Catalana, 1992.
* Oliva i Ricós, Benet. Els orígens de la primera industrialització del rerepaís. Un cas emblemàtic: Vilassar i el capital comercial barceloní (1828-1875), 1999 (Premi Iluro 1998).