# Fàbrica de cera Ballester

La fàbrica de cera Ballester era una finca situada als carrers de la Cera i de la Riereta del Raval de Barcelona, descrita a la documentació notarial com set casetes d'obra de tàpia de planta baixa i pis i un hort circumdat de parets, i actualment desapareguda.

## Història

Joan Baptista Ballester va ser l'iniciador d'una nissaga de candelers de cera de Barcelona, establint la seva fàbrica al carrer de la Cera, on va adquirir diverses propietats. El seu fill Rafael Ballester i Cruïlles es va casar amb Anna Rafart, que pertanyia a una altra nissaga de cerers barcelonins. A Rafael Ballester, mort el 1771, el va succeir el seu fill Miquel Ballester i Rafart, que el 1776 va demanar permís per a refer la teulada de la fàbrica i la paret de l'hort; el 1788, per a posar un guardarrodes a la cantonada, i el 1799, per a aixecar a més alçada les parets de l'hort per tal d'evitar-hi furts. A banda de la seva activitat gremial, es té constància que, juntament amb Baltasar de Bacardí i Tomba, va participar en l'explotació d'un prat d'indianes prop de la capella de la Mare de Déu del Port.
La seva esposa Josepa era filla del passamaner Francesc Darrer, i la seva cunyada Maria Àngela era casada amb l'adroguer Antoni Nadal i Casanovas. Filla d'aquest matrimoni fou Maria Àngela, germana del comerciant Antoni Nadal i Darrer i esposa del també adroguer Josep Ballester i Rafart, germà de Miquel. Aquest morí sense descendència i fou succeït per la seva neboda Maria Antònia, casada amb el comerciant Ignasi Llord i Ribas.
El 1819, la filla del matrimoni, Maria del Carme Llord i Ballester, es va casar amb el comerciant Manuel Balaguer i Martí, que el 1822, com a apoderat de la seva sogra Maria Antònia, va demanar permís per a eixamplar-ne el portal i aixecar-ne una finestra. El 1835, quan la fàbrica era arrendada al cerer Marià Gallissà i Amat, la propietària Maria del Carme Llord va denunciar a l'Ajuntament de Barcelona el perjudici causat a la cera estesa sobre les teulades pel fum que sortia del tint de cotó de Josep Serra i Marrugat. El dictamen de l'arquitecte municipal Josep Mas i Vila fou que aquest hauria de torçar la xemeneia cap a l'interior de la seva propietat.
Maria del Carme Llord va morir el 1836, i Manuel Balaguer va quedar com a usufructuari de la propietat i administrador dels béns dels seus fills menors d'edat Lluís i Francesca Balaguer i Llord, i, un cop obtinguda l'autorització judicial, el 1842 la va establir en emfiteusi a Jaume Soley i Sellers a cens de 800 lliures anuals. Aquest va fer construir una casa a la cantonada dels dos carrers (actuals núms. 5-5 bis del carrer de la Cera) sota la direcció del mestre d'obres Josep Valls i Galí, i va parcel·lar la resta del terreny en diversos solars edificables o cossos de casa (actuals núms. 7 al 13).

## Notes

* ↑ Es va casar amb Eleonor, germana de l'hisendat Melcior Bruguera i Manning (†1860). El seu fill Manuel Bruguera i Balaguer es va casar amb Maria de la Concepció Costa i Vila i foren pares d'Arcadi Balaguer i Costa, primer baró d'Ovilvar. La seva germana Pilar es va casar amb Antoni Rubió i Lluch, i foren pares de Jordi Rubió i Balaguer.

## Referències

* 1 2 3 4 5 AHPB, notari Josep Maria Òdena, manual 1.187/46, f. 196v-202v, 14-05-1842.
* 1 2 3 4 5 Doncell i Cabot, 1990, p. 56-57.
* ↑ Oliva i Ricós, 2011, p. 2-3.
* ↑ «Miquel Ballester. Cerer. Cera. Enderrocar i reedificar un tros de paret». C.XIV Obreria C-12/1776-195. AHCB, 21-11-1776.
* ↑ «Miguel Ballester. Cerer. Cera i Riereta. Casa. Posar un guarda-rodes». C.XIV Obreria C-47/1788-074. AHCB, 11-04-1788.
* ↑ «Miguel Ballester. Cerer. Cera i Riereta. Casa i hort. Aixecar part d'una paret i blanquejar-la». C.XIV Obreria C-52/1789-162. AHCB, 06-07-1789.
* ↑ Doncell i Cabot, 1990, p. 56.
* ↑ Almanak mercantil ó Guía de comerciantes, 1808, p. 369.
* ↑ Diario de Barcelona, 22-01-1821, p. 199.
* ↑ Maydeu, Jean. El hombre honrado, 2a parte, 1792.
* ↑ «Carmen Llord Ballester». geneanet. Seminario de Genealogía Mexicana.
* ↑ «Manuel Balaguer Martí». geneanet. Seminario de Genealogía Mexicana.
* ↑ «Manuel Balaguer. Apoderat d'Antònia Llord i Ballester. Cera 4. Casa. Eixamplar el portal i aixecar una finestra». C.XIV Obreria C-119/1822-030. AHCB, 07-03-1822.
* ↑ AHCB, C.XIV Obreria C-121, 11-3-1835.
* ↑ Artigues i Vidal, Jaume; Mas i Palahí, Francesc. El model de casa fàbrica als inicis de la industrialització. Registre de fàbriques de Ciutat Vella de Barcelona 1738-1807/1808-1856, 2019, p. 417. ISBN 978-84-9156-216-0.
* ↑ «Luis Balaguer Y Llord». geneanet. Alberto Joaquin Casañ Granero.
* ↑ Oliva i Ricós, 2011, p. 4.
* ↑ «Melchor Balaguer Bruguera». geneanet. Seminario de Genealogía Mexicana.
* ↑ «Pilar Balaguer Bruguera». geneanet. Alberto Joaquin Casañ Granero.
* ↑ «Francisca Balaguer Llord». geneanet. Alberto Joaquin Casañ Granero.
* ↑ AHPB, notari Jaume Rigalt i Alberch, manual 1.246/11, f. 4-5v, 04-01-1843. Carta de pagament de les obres efectuades entre l'1 de juliol i el 18 de desembre del 1842, atorgada pel mestre d'obres Josep Valls i Galí, el fuster Joan Masferrer i el manyà Miquel Coch.
* ↑ AHPB, notari Jaume Rigalt i Alberch, manual 1.246/11, f. 139v-144v,0 9-05-1843. Establiment emfitèutic del solar núm. 7 del carrer de la Cera.
* ↑ AHPB, notari Jaume Rigalt i Alberch, manual 1.246/14, f. 150-159v, 29-04-1846. Establiments emfitèutics dels solars núm. 9, 11 i 13 del carrer de la Cera.

## Bibliografia

* Doncell i Cabot, Jordi «Les proves de puresa de sang». Paratge, 1, 1990, pàg. 49-66.