# Casa Joan Ribera

La casa Joan Ribera era un edifici del segle xviii situat al carrer Nou de Sant Francesc, 16-16 bis de Barcelona, inclòs al Catàleg de Patrimoni del 1979 i actualment desaparegut.

## Història

La història de la finca va lligada a l'obertura del carrer Nou de Sant Francesc, que obeeix a un pla urbanístic de mitjans del segle xvii. El 1731, Joan Verde va adquirir la propietat, i el 1733, va sol·licitar permís per a reedificar l'edifici preexistent. A la seva mort el 1766 va deixar com a hereva la seva muller Vicenta, que el 1790 va establir l'edifici en emfiteusi al corredor reial de canvis Joan Ribera i Oriol. Aquest hi va remuntar un tercer pis, a més de redistribuir les obertures de la façana, i el 1792, va adquirir la finca veïna (Nou de Sant Francesc, 16 bis).
Ribera feia d'intermediari en branques molt variades dins el comerç barceloní, com la importació de primeres matèries que s'utilitzaven per a la confecció de les indianes, a més de condiments alimentaris que procedien del continent americà. Per la seva activitat, va tenir una relació estreta amb empresaris com Joan Bacigalupi i Onofre Glòria. Posteriorment, hi visqué l'arqueòleg i escriptor Joaquim Guasch i Ribera (1848-1923), pare del poeta Joan Maria Guasch i Miró (1878-1961).
Finalment, l'edifici fou descatalogat i enderrocat pel Pla Especial d'Enllaç de la Rambla amb el carrer Rull (1991), redactat per l'arquitecte Ferran Sagarra i modificat el 1992 per Ernest Compta, que hi preveia la construcció d'un bloc d'habitatges de promoció pública i l'actual carrer de Josep Pijoan enlloc de l'antic passatge.

## Descripció

Es tractava d'un edifici de planta baixa i tres pisos sobre una parcel·la gran, que contenia un passatge públic (anomenat dels Banys) i un pati interessant. Les obertures de la façana tenien llindes i brancals de pedra, igual que les llosanes dels balcons, amb baranes de ferro forjat. Hi havia uns esgrafiats, molt deteriorats, que repetien motius a manera de carreus.

### Les pintures d'«el Vigatà»

Cap al 1793, Ribera en va encarregar la decoració dels interiors al pintor Francesc Pla «el Vigatà» (1743-1805). Om suposa que la part més decorativa va ser realitzada per un altre pintor, que es creu que va ser Llucià Romeu (1761-1846), cunyat i col·laborador seu.
El 1901, les pintures van ser adquirides per Eusebi Güell, que les va fer instal·lar a la casa Larrard al Parc Güell sota la direcció de Gaudí. Arran de la conversió de l'edifici en escola pública, el 1934 o el 1935 les va comprar Pau Casals, que les va fer instal·lar a la seva vil·la de Sant Salvador del Vendrell. En l'actualitat, el conjunt es pot contemplar en una sala específica al Museu Pau Casals, que reprodueix la distribució originària del saló.
El programa pictòric gira entorn dels amors entre els déus de l'Olimp, segons es narra a Les Metamorfosis d'Ovidi. Consta de nou plafons murals, de dimensions variables, on es representen, d'esquerra a dreta: Bacus i Ariadna; Pan i Siringa; Acis i Galatea; Mart i Venus; Mercuri i Venus; Venus i Adonis; Leda i el cigne; Juno i Júpiter; i, finalment, Apol·lo i Dafne. En el sostre s'ha plasmat una gran al·legoria del comerç marítim i la prosperitat econòmica de Barcelona, simbolitzada en els déus Mercuri i Ceres.

## Referències

* 1 2 Hernàndez-Cros, Josep Emili (director). Catàleg del Patrimoni Arquitectònic Històrico-Artístic de la Ciutat de Barcelona. Servei de Protecció del Patrimoni Monumental. Ajuntament de Barcelona, 1987, p. 308.
* 1 2 3 4 5 «Carrer Nou de Sant Francesc 16-16 bis». Carta Arqueològica de Barcelona. Servei d'Arqueologia de Barcelona (CC-BY-SA via OTRS).
* ↑ Almanak mercantil ó Guía de comerciantes, 1799, p. 356.
* ↑ «Juan Ribera i Oriol. Corredor reial de canvis. Nueva (Nou de Sant Francesc). Casa. Planta baixa més tres pisos. Afegir un pis, obrir i tancar obertures». C.XIV Obreria C-55/1790-145. AHCB, 14-06-1790.
* ↑ Diario de Barcelona, 23-06-1796, p. 759.
* ↑ Diario de Barcelona, 30-03-1801, p. 359.
* ↑ Diario de Barcelona, 19-04-1803, p. 503.
* ↑ Figueres Gargallo, 2003, p. 581-582.
* 1 2 Figueres Gargallo, 2003, p. 582.
* ↑ Anuario-Riera, 1896, p. 397.
* ↑ «Joaquim Guasch i Ribera». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Segarra, Ferran. Pla Especial d'Enllaç de la Rambla amb el carrer Rull, 22-05-1991, p. 10.
* ↑ Compta, Ernest. Modificació del Pla especial d'enllaç de la Rambla amb el carrer Rull, 06-11-1992.
* ↑ «Enllaç de la Rambla amb el carrer Rull. Modificació del Pla Especial». Barcelona. La segona renovació. Ajuntament de Barcelona, 1996, pàg. 119-120.
* ↑ Figueres Gargallo, 2003, p. 585.
* 1 2 3 Figueres Gargallo, 2003, p. 583.
* 1 2 «Vil·la Casals - Museu Pau Casals». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.
* ↑ Figueres Gargallo, 2003, p. 584.
* ↑ Figueres Gargallo, 2003, p. 584-585.

## Bibliografia

* Figueres Gargallo, Judit «La decoració pictòrica de la Casa Ribera de Barcelona». Pedralbes. Revista d'història moderna, 23, 2003, pàg. 579-606.