# Família Giginta

Els Giginta foren una família d'origen rossellonès que donà un gran nombre de figures il·lustres. La bibliografia (la Gran Enciclopèdia Catalana i el Dictionnaire... de Jean Capeille fonamentalment, per bé que hi ha referències puntuals en altres obres) coincideix en els mèrits dels biografiats, però no es posa enterament d'acord en les diverses línies genealògiques.
* Un Francesc Giginta va ser rector de la universitat de Perpinyà el 1522, però sense més indicacions que la relació de noms del Llibre dels quatre claus es fa difícil dir si es tracta del Francesc dit "el Jove" o de Francesc Giginta i Mestre. Una problemàtica similar es dona en el cas del Francesc Giginta que el 1532 era assessor de la seca de Perpinyà.
* Un Guerau Giginta, cavaller, va ser veguer de la Cerdanya del 1554 al 1557; podria haver estat un dels cinc fills de Joan Francesc Giginta.
* El 1578, Guerau Giginta, donzell i rector de Sant Esteve de Prullans i la seva germana Marianna (casada amb el senyor de Prullans, Miquel Catllar) vengueren una casa a Perpinyà que havien heretat del pare d'ambdós, Guerau Giginta, cavaller de l'orde de Sant Jaume de l'Espasa (resident a Perpinyà el 1557 i mort a la mateixa ciutat el 1577).

## Referències

* ↑ «Família Giginta». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Capeille, Jean. Dictionnaire de biographies roussillonnaises. Perpignan: Imp. Lib. Cat. J. Comet, 1914, p. 240-242. (facsímil Marseille: Laffitte Reprints, 1978)
* ↑ Société de Gens de Lettres (autoria general de l'obra); Carrère, J.B. (autor del volum). «Jurisconsultes: Giginta». A: Voyage pittoresque de la France. Province du Roussillon. seconde édition. París: chez Lamy, 1788, p. 388-390.
* ↑ Alart, Bernard. Inventaire-sommaire des Archives Dèpartementales antérieures a 1790, Pyrénées-Orientales. Archives civiles série B.. París: Paul Dupont, 1886, p. 66.
* ↑ Pinto, Anthony. Ressources et activités économiques dans les montagnes roussillonnaises (IXe-XVe siècle), p. 332. A: Montagnes médievales. XXXIVe Congrès de la SHMES, Chambéry, 23-25 mai 2003. París: Publications de la Sorbonne, 2004. ISBN 2859445137.
* ↑ Alart Inventaire-sommaire...B (1886) p. 114
* ↑ Pous, Anny de «L'architecture de pierre sèche dans les Pyrénées méditerréennes». Bulletin archéologique du comité des travaux historiques et scientifiques. Ministère de l'Éducation Nationale, Nouvelle Série, nº 3, 1967, pàg. 64.
* 1 2 François Giginta a Capeille Dictionnaire p. 240
* ↑ Bonnefoy, Louis de «Epigraphie roussillonnaise, ou recueil des inscriptions du département des Pyrénées-Orientales». Société Agricole, Scientifique et Littéraire des Pyrénées-Orientales, vol. 10, 1856, pàg. 483.
* ↑ Aragon, Henry «Documents historiques sur la ville de Perpignan». Revue catalane, 12$^e$ Année, Nº 135, 15-01-1918, pàg. 35.
* ↑ Xaupi, abbé. Recherches historiques sur la noblesse des citoyens honorés de Perpignan et de Barcelone, connus par le nom de citoyens nobles, pour servir de suite au Traité de la Noblesse de la Roque. París: chez Nyon, 1763, p. 432, 535.
* 1 2 Sánchez Nievas, Enrique «Contribucions de la hisenda reial mallorquina al Principat de Catalunya de mitjans segle XVI». Revista Pedralbes, núm. 23, 2003, pàg. 160.
* ↑ Carta del Regente Francisco Giginta al Cardenal Granvela. Madrid, 18 noviembre 1551 [manuscrit], 1551.
* ↑ Morales Roca, Francisco José. «Onofre de Giginta y Mate». A: Prelados, abades mitrados, dignidades capitulares y caballeros de las órdenes militares habilitados por el brazo eclesiástico en las Cortes del Principado de Cataluña. Dinastías de Trastamara y de Austria. Siglos XV y XVI (1410-1599). Tomo I. Madrid: Hidalguía, 1999, p. 215-216. ISBN 848985114X.
* ↑ Jean Giginta a Capeille Dictionnaire p. 240
* ↑ Lainé, Brigitte «Recherches sur le commerce de Jacques Cœur dans le Languedoc, le Roussillon et la Mer du Nord en 1447». Bulletin philologique et historique (jusqu'à 1610) du comité des travaux historiques et scientifiques. Ministère de l'Éducation Nationale, Actes du 91$^e$ Congrès national des Sociétés savantes tennu à Rennes - volume I, 1966, pàg. 143-152.
* ↑ Marinesco, Constantin «Jacques Cœur et ses affaires aragonaises, catalanes et napolitanes». Revue Historique, 75e année, tome CCV, 1951, pàg. 228.
* ↑ Alart Inventaire-sommaire...B (1886) p. 319
* ↑ Pastre, L «Carles Quint à Perpinyà (1538)». Revue catalane, 5$^e$ Année, Nº 58, 15-10-1911, pàg. 348.
* ↑ Denis, Serge «Le voyage en France d'Alphonse V de Portugal». Bulletin Hispanique, tome XXXVI, nº 3, 1934, pàg. 293.
* ↑ "Llibre dels quatre claus" (Statuta et memoriale Universitatis Perpiniani). («llibre digitalitzat». Arxivat de l'original el 2015-01-20. [Consulta: 4 setembre 2015].)
* ↑ Colson, [Achille] «Recherches sur les monnaies qui ont eu cours en Roussillon». Société Agricole, Scientifique et Littéraire des Pyrénées-Orientales, vol. 9, 1854, pàg. 164.
* ↑ «Veguers de la Cerdanya (segles X-XVIII)». Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 1r setembre 2015].
* ↑ «Documentació de la família Giginta, especialment de Guerau Giginta, conservada al Fons Històric de l'Hospital de la Santa Creu». [Consulta: 1r setembre 2015].