# Casa Picó

La casa Picó és un edifici situat al carrer de la Portaferrissa, 21 de Barcelona, catalogat com a bé cultural d'interès local.

## Història

El 1655, Isabel, vídua del cirurgià Josep Guiralt, va establir en emfiteusi a Jeroni Pastor unes cases amb hort al carrer de la Portaferrissa. El 1672, els tutors dels fills menors de Jeroni Pastor i de Paula Rossell vengueren la propietat al doctor en dret Josep Roig i Riera i la seva esposa Ramona de Malla i de Gualbes per 2.450 lliures. El 1730, Ramona de Malla i la seva filla Teresa Roig i de Malla, amb el consentiment del seu germà Joan, monjo del monestir de Sant Esteve de Banyoles, la van vendre a Francesc Glòria, prevere de l'església dels Sants Just i Pastor, que el 1733 en va fer agnició de bona fe al doctor en drets Joan Vaireda i Soler, casat amb Francesca Picó i Comes.
El seu germanastre Ramon Picó i Mir, mercader, va obtenir la condició de ciutadà honrat de Barcelona, i es va casar amb Marianna Guàrdia i Morera, filla del botiguer de draps Melcior Guàrdia i de Teresa Morera. El seu fill Marià de Picó i de Guàrdia heretà la casa del carrer de la Portaferrissa, i segons les cartes de pagament, hi emprengué diverses campanyes d'obres, dutes a terme pels mestres de cases Pascual Jaume i Pau Mas i Dordal i els fusters Sebastià Picanyol i Pau Planes. El 1780, va demanar permís per a posar-hi balcons al segon i tercer pis, i novament el 1786 per a fer-hi una tortugada.
El seu fill Josep Antoni de Picó i Bru es va casar amb Teresa de Saleta-Morgadès i de Gomar (†1863), que va demanar permís al papa Pius IX per a construir-hi un oratori privat. Aquest els fou concedit al seu net Marià de Picó i de Valls i la seva esposa Emília Manso i de Zeffel, neboda del general Josep Manso i Solà, que foren els primers protectors de Jacint Verdaguer com a propietaris del mas Torrents de Tavèrnoles, del que procedia el pare del poeta.

## Descripció

Casal de planta baixa i tres pisos sobre una parcel·la allargada que s'estructura al voltant d'un pati interior. La composició de la façana manca de simetria, tant per la forma dels portals, com per la disposició dels balcons i obertures dels pisos.
La planta baixa compta amb quatre portals: dos d'arc escarser amb una subtil motllura, un del mateix tipus però amb les dovelles més marcades i sense motllura, i el darrer amb llinda de fusta. El primer pis, més alt que la resta, compta amb dos amples balcons amb llosana de rajola i una finestra; el segon té quatre balcons de rajola una mica més petits; l'últim també en té quatre, però el balcó és molt estret i és de llosana de pedra. Els buits asimètrics es compensen amb uns esgrafiats de grans plafons i formes geomètriques.
Al pati central hi ha una escala descoberta fins al primer pis sobre arcs carpanells de pedra, i als paraments són visibles uns esgrafiats subtilment dibuixats que ordenen les obertures desiguals. A l'espai de l'antic jardí a la part posterior de la parcel·la hi un cos afegit que ocupa la planta baixa i part del primer i segon pis, creant un nou celobert de poc interès arquitectònic.

## Referències

* 1 2 3 4 5 «EDIFICI D'HABITATGES AL CARRER PORTAFERRISSA 21». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.
* ↑ «Establiment d'unes cases amb hort situades al carrer de la Portaferrissa atorgat per Isabel Guiralt, vídua de Josep Guiralt, cirurgià de Barcelona, a favor de Jeroni Pastor, ciutadà de Barcelona». ANC1-552-T-41. ANC. Llinatge Picó.
* ↑ «María Angela Raimunda de MALLA y de GUALBES». geneanet. Martín Rodríguez.
* ↑ «Venda atorgada pels tutors dels fills de Jeroni Pastor, de Barcelona, i de Paula Rossell, a favor de Josep Roig i Riera, doctor en drets del mateix lloc, i la seva dona Ramona de Malla». ANC1-552-T-37. AHPB, notari Lluís Cortès i Marcer, 06-07-1672.
* ↑ «Venda feta pel procurador de Teresa Roig i de Malla, filla de Josep Roig i Riera, doctor en ambdós drets de Barcelona, i de Ramona Malla, a favor de Francesc Glòria, prevere de l'església de Sants Just i Pastor». ANC1-552-T-31. AHPB, notari Joan Plana i Junquer, 15-10-1730.
* ↑ «agnició de bona fe». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ «Joan (IV) Andreu VAYREDA y SOLER». geneanet. Martín Rodríguez.
* ↑ «Agnició de bona fe d'unes cases amb hort situades al carrer de la Portaferrissa feta per Francesc Glòria, prevere de l'església de Sants Just i Pastor, a favor de Joan Vaireda i Soler, doctor en ambdós drets de Barcelona». ANC1-552-T-32. AHPB, notari Joan Plana i Junquer, manual 954/3 (3a part), f. 18v-19, 28-01-1733.
* ↑ «Francisca PICO y COMES». geneanet. Martín Rodríguez.
* ↑ «Ramón PICO y MIR». geneanet. Martín Rodríguez.
* ↑ «Documents sobre el privilegi de ciutadà honrat de Barcelona de Ramon Picó». ANC1-552-T-579. ANC. Llinatge Picó.
* ↑ «Mariana GUARDIA y MORERA». geneanet. Martín Rodríguez.
* ↑ «Capítols matrimonials de Ramon Picó i Mir, mercader de Barcelona, fill de Josep Picó i de Maria Teresa Mir, amb Marianna Guàrdia i Morera, filla de Melcior Guàrdia, botiguer de draps de Barcelona, i de Teresa Morera». ANC1-552-T-529. ANC. Llinatge Picó, 09-10-1728.
* ↑ «Marià PICO y GUARDIA». geneanet. Martín Rodríguez.
* ↑ «Àpoca feta per Pasqual Jaume, mestre de cases de Barcelona, a favor del convent del Carme de la dita ciutat, pagant per Marià Picó i Guàrdia del preu d'un censal». ANC1-552-T-56. AHPB, notari Fèlix Veguer i Avellà, 16-10-1777.
* ↑ «Àpoca feta per Pau Mas, mestre de cases de Barcelona, a favor de la Congregació de la Missió de la dita ciutat, pagant per Marià Picó i Guàrdia del preu d'un censal». ANC1-552-T-58. AHPB, notari Fèlix Veguer i Avellà, 24-12-1779.
* ↑ «Àpoca feta per Pau Mas, mestre de cases de Barcelona, a favor de la Congregació de la Missió de la dita ciutat, pagant per Marià Picó i Guàrdia del preu d'un censal». ANC1-552-T-60. AHPB, notari Fèlix Veguer i Avellà, manual 1.047/54, f. 553-553v, 22-05-1780.
* ↑ «Àpoca atorgada per Pau Mas, arquitecte de Barcelona, a favor d'Anna Rodrigues, vídua de Josep Gasset, pagant per Maria Picó i Guàrdia del préstec demanat per aquest». ANC1-552-T-62. AHPB, notari Josep Ribes i Granés, manual 1.046/76, f. 453v-455, 08-09-1799.
* ↑ «Àpoca feta per Sebastià Picanyol, fuster de Barcelona, a favor del convent del Carme de la dita ciutat, pagant per Marià Picó i Guàrdia del preu d'un censal». ANC1-552-T-57. AHPB, notari Fèlix Veguer i Avellà, 16-10-1777.
* ↑ «Àpoca feta per Pau Planes, fuster de Barcelona, a favor de la Congregació de la Missió de la dita ciutat, pagant per Marià Picó i Guàrdia del preu d'un censal». ANC1-552-T-59. AHPB, notari Fèlix Veguer i Avellà, 24-12-1779.
* ↑ «Mariano de Picó i de Guardia. Portaferrissa. Casa. Planta baixa i tres pisos. Posar balcons». C.XIV Obreria C-24/1780-169. AHCB, 04-09-1780.
* ↑ «Mariano de Picó i De Guardia. Portaferrissa. Casa. Fer una tortugada». C.XIV Obreria C-42/1786-182. AHCB, 27-09-1786.
* ↑ «Josep Antoni PICO y BRU». geneanet. Martín Rodríguez.
* ↑ «María Teresa de SALETA MORGADES y de GOMAR». geneanet. Martín Rodríguez.
* ↑ «"Casa en la calle de la Puerta Ferrissa. Boleto del oratorio, licencias, etc"». ANC1-552-T-77. ANC. Llinatge Picó.
* ↑ «Capítols matrimonials de Marià Picó i Valls, de Barcelona, fill de Joaquim Picó i Saleta i d'Ignàsia Valls, amb Emília Manso i de Zeffel, de Barcelona, filla de Manuel Manso i Solà i de Rosa de Zeffel». ANC1-552-T-537. ANC. Llinatge Picó, 25-05-1850.
* ↑ «Padró general de la casa número 21 del carrer de la Portaferrissa de Barcelona, on viuen Marià Picó i Valls i l'esposa d'aquest, Emília Manso i de Zeffel». ANC1-552-T-644. ANC. Llinatge Picó, 01-12-1869.
* ↑ Diario de Barcelona (edición mañana), 07-09-1872, p. 9012. «A D. Mariano de Picó, para hacer obras interiores en la casa n. 21 de la calle de la Puertaferrisa»
* ↑ «Torrents». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.

## Vegeu també

* Casa-fàbrica Guàrdia-Desvalls
* Can Valent (Barcelona)
* Torre Morgadès
* Mas Morgadès

## Enllaços externs

* «Casa Picó». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.