# Judici al procés independentista català

El Judici als líders del procés independentista català, legalment Causa Especial número: 20907/2017 del Tribunal Suprem d'Espanya, i popularment conegut com a la Causa del procés, va ser un judici oral que va començar el 12 de febrer de 2019 en el Tribunal Suprem d'Espanya i que va finalitzar el 14 d'octubre de 2019, vuit mesos després, amb una sentència en la qual el Tribunal va condemnar per unanimitat per sedició i malversació els acusats polítics i per sedició els líders de les entitats cíviques.
El jutge Pablo Llarena va coordinar una instrucció entre octubre de 2017 i juliol de 2018, arran de la qual s'haurien de jutjar 18 persones, incloent-hi la pràctica totalitat del govern de Carles Puigdemont, Jordi Sànchez, Jordi Cuixart, Carme Forcadell i diversos membres de la Mesa del Parlament de Catalunya. Diversos processats es trobaven en situació de presó preventiva sense fiança, i s'hi van mantenir durant tot el judici. El tribunal fou presidit pel jutge Manuel Marchena.
Durant la vista prèvia, i a petició de les defenses dels acusats, el tribunal va decidir retornar la causa al Tribunal Superior de Justícia de Catalunya pels casos dels acusats només de desobediència. Aquests acusats són Lluís Corominas, Lluís Guinó, Anna Simó, Ramona Barrufet, Joan Josep Nuet i Mireia Boya.
En paral·lel, i en el sumari 7/2018 de l'Audiència Nacional, està imputada la cúpula del Cos de Mossos d'Esquadra.
La Fiscalia Provincial de Barcelona va presentar querella contra els cinc membres de la Sindicatura Electoral que havia d'auditar el referèndum de l'1 d'octubre. L'acusació va ésser pels delictes d'usurpació de funcions públiques, desobediència i malversació de fons públics.
La sentència va sortir oficialment el dia 14 d'octubre del 2019 si bé va ser coneguda per fonts no oficials el dia 11 d'octubre; fet que va ser molt criticat pel conjunt de la població, pel fet que hagués estat filtrada als mitjans de comunicació abans de fer-se pública pels mitjans oficials fins a arribar al punt que el mateix 14 d'octubre va arribar abans al públic que no pas als condemnats.

## Context

Es coneix com a procés independentista català al conjunt d'esdeveniments i transformacions envers el dret d'autodeterminació i la independència de Catalunya que han marcat el debat social i polític català com a mínim d'ençà del juny de 2010 i fins avui.
L'origen d'aquest procés cal cercar-lo en l'augment del pes del moviment independentista català sorgit com a reacció a la sentència 31/2010 del Tribunal Constitucional d'Espanya, en la qual aquest òrgan no judicial decidí retallar l'Estatut d'Autonomia de Catalunya de 2006 sobre la base d'un recurs presentat pel Partit Popular. Posteriorment, el procés ha estat propulsat a través de diverses mobilitzacions independentistes, moltes d'elles coincidint anualment amb la Diada Nacional de Catalunya, les quals han posat la independència de Catalunya en el centre del debat sociopolític i, demés, han fet canviar el mapa electoral.
El 9 de novembre de 2014 es va celebrar una Consulta sobre la independència de Catalunya, el 2015 unes eleccions anomenades plebiscitàries per les forces independentistes que van permetre formar un govern independentista. Posteriorment, el Parlament de Catalunya va aprovar la Llei del referèndum d'autodeterminació de Catalunya i la Llei de transitorietat jurídica i fundacional de la República el setembre del 2017 i l'1 d'octubre d'aquell any es va celebrar un Referèndum sobre la independència de Catalunya. El referèndum es convocà enmig d'un xoc de legalitats vigents. Més de dos milions de persones van votar i es van produir escenes de forta violència física per part dels cossos i forces de seguretat de l'Estat. Posteriorment, alguns dels seus impulsors van acabar en presó preventiva sense fiança acusats de delictes de rebel·lió, malversació i desobediència. D'altres van optar per l'exili.

## Acusació

L'acusació està formada per la Fiscalia de l'Estat, l'Advocacia de l'estat i, com a acusació popular, el partit d'ultradreta Vox. Segons el codi penal espanyol, acusen els processats de delictes de rebel·lió, malversació i desobediència.
* Fiscal General de l'Estat. Els fiscals de la Sala Penal del Suprem que van redactar l'escrit d'acusació van ésser Javier Zaragoza, Fidel Cadena, Consuelo Madrigal i Jaime Moreno, tot mantenint la querella per rebel·lió presentada per José Manuel Maza, ex-fiscal general de l'estat, el 2017 i la instrucció del jutge Pablo Llarena. Segons el text argumental de la fiscalia, "el pla secessionista incloïa la utilització de tots els mitjans que calguessin per a aconseguir el seu objectiu, inclosa –amb la certesa que l'estat no acceptaria la situació– la violència necessària per a assegurar el resultat criminal pretès, valent-se de la força intimidatòria que representaven, per una banda, l'actuació tumultuària desplegada amb les grans mobilitzacions ciutadanes instigades i promogudes per ells, i, per una altra, l'ús dels Mossos d'Esquadra com a cos policíac armat i integrat per uns 17.000 efectius aproximadament, que acatarien exclusivament les seves instruccions –com va succeir– i que, arribat el cas, podien protegir coactivament els seus objectius criminals, sostraient així el compliment de la genuïna funció de guardar i preservar l'ordre constitucional". No es va tenir en compte que el delicte de rebel·lió fos descartat a Alemanya i Bèlgica en relació a la petició d'extradició de Puigdemont i la resta d'exiliats. Tampoc va influir el canvi de color polític de La Moncloa.
* Advocacia de l'Estat: L'advocacia de l'Estat es va presentar a la causa el març de 2018. Segons el seu text presentat, els consellers Junqueras, Forn, Turull, Romeva, Rull i Bassa han de rebre un càstig més greu pel seu estatus d‘autoritat, com a responsables d'haver induït, sostingut i dirigit la sedició des de la seva condició de membres del Govern. A la resta se'ls acusa d'haver executat el referèndum fent servir recursos públics i de desobediència per haver ignorat sistemàticament els acords del Tribunal Constitucional. Als popularment coneguts com a jordis se'ls acusa d'haver induït, sostingut i dirigit un delicte de sedició El desembre de 2018 la directora de servei jurídic de l'estat, Consuelo Castro, va substituir Edmundo Bal per Rosa Maria Seoane, que en aquell moment era secretària general d'Adif, com a representant per la causa del procés.
* Vox: El partit polític d'ultradreta fou admès com a acusació popular el novembre de 2017 per la magistrada Maria Eugènia Alegret, amb la condició que paguessin una fiança de 20.000 euros i que complissin l'article 301 de la Llei d'enjudiciament criminal -que recull que 'les diligències del sumari seran reservades i no tindran caràcter públic fins que s'obri el judici oral'- "amb l'advertiment de desobediència a l'autoritat judicial". Segons Vox, es va promoure una consulta popular "vinculant" que suposava "un clar intent de subvertir l'ordre constitucional", per tal de "desintegrar la unitat territorial de l'Estat", pel que entenen els fets esdevinguts com un "atac subversiu contra l'ordre constitucional vigent", com a estratègia colpista per a celebrar un "referèndum il·legal" de l'1-O. La defensa de Jordi Cuixart va presentar un recurs al Suprem, en què demanava que s'expulsés el partit d'extrema dreta del procediment i no pogués participar en el judici. El Suprem, tot i criticar "el risc de traslladar al procés penal la disputa política", va acabar desestimant el recurs. Les cares de Vox a la causa del procés són Javier Ortega Smith, advocat i secretari general del partit, i Pedro Fernández, vicesecretari jurídic del partit.
Per altra banda, Carles Puigdemont, Toni Comín, Meritxell Serret, Clara Ponsatí, Lluís Puig, Marta Rovira i Anna Gabriel no seran jutjats en aquest judici, en trobar-se fora de territori espanyol. Aqueix fet va fer que Oriol Junqueras aparegués a l'escrit d'acusació dels fiscals com a ‘promotor’ i ‘cap principal' dels fets de l'1-O.

## Acusats

Hi ha un total de 18 persones processades que seran jutjades en el marc d'aquesta causa. Primerament es llisten ací els jutjats pel Tribunal Suprem per ordre alfabètic de cognom, tot indicant l'acusació i la pena demanada:
Polítics :
| Nom | Acusació Fiscalia | Pena demanada Fiscalia | Acusació Advocacia | Pena demanada advocacia | Acusació Vox | Pena demanada Vox | Advocat/da defensa |
| Dolors Bassa i Coll | rebel·lió i malversació | 16 anys de presó i d'inhabilitació absoluta | sedició i malversació | 11 anys i 6 mesos de presó i d'inhabilitació absoluta | rebel·lió, organització criminal i malversació | 74 anys | Mariano Bergés |
| Meritxell Borràs i Solé | desobediència i malversació | 7 anys de presó i 16 d'inhabilitació absoluta. Multa de 10 mesos amb 100 € de quota diària. | sedició i malversació | 7 anys de presó i 10 d'inhabilitació absoluta. Multa de 10 mesos amb 100 € de quota diària. | organització criminal, desobediència i malversació | 24 anys de presó i multa de 108.000 euros i inhabilitació especial per a ocupació o càrrec públic durant dos anys | Judit Gené |
| Jordi Cuixart i Navarro | rebel·lió i malversació | 17 anys de presó i d'inhabilitació absoluta | sedició | 8 anys de presó i d'inhabilitació absoluta | dos delictes de rebel·lió o dos de sedició, i organització criminal. | 52 anys | Marina Roig. També forma part de l'equip de la defensa Benet Salellas. |
| Carme Forcadell i Lluís | rebel·lió | 17 anys de presó i d'inhabilitació absoluta | sedició i malversació | 10 anys de presó i d'inhabilitació absoluta | dos delictes de rebel·lió o dos de sedició, organització criminal i desobediència continuada. | 52 anys, multa de 108.000 euros i inhabilitació especial per a càrrec públic durant dos anys | Olga Arderiu i Ripoll i Josep Riba |
| Joaquim Forn i Chiariello | rebel·lió i malversació | 16 anys de presó i d'inhabilitació absoluta | sedició i malversació | 11 anys i 6 mesos de presó i d'inhabilitació absoluta | rebel·lió, organització criminal i malversació | 74 anys | Xavier Melero |
| Oriol Junqueras i Vies | rebel·lió i malversació | 25 anys de presó i d'inhabilitació absoluta | sedició i malversació | 12 anys de presó i d'inhabilitació absoluta | rebel·lió, organització criminal i malversació | 74 anys | Andreu van den Eynde |
| Carles Mundó i Blanch | desobediència i malversació | 7 anys de presó i 16 d'inhabilitació absoluta, multa de 10 mesos amb quota diària de 100 € | sedició i malversació | 7 anys mesos de presó i 10 d'inhabilitació absoluta i multa de 10 mesos amb quota diària de 100 € | organització criminal, desobediència i malversació | 24 anys de presó i multa de 108.000 euros i inhabilitació especial per a ocupació o càrrec públic durant dos anys | Olga Arderiu i Ripoll i Josep Riba |
| Raül Romeva i Rueda | rebel·lió i malversació | 16 anys de presó i d'inhabilitació absoluta | sedició i malversació | 11 anys i 6 mesos de presó i d'inhabilitació absoluta | rebel·lió, organització criminal i malversació | 74 anys | Andreu van den Eynde |
| Josep Rull i Andreu | rebel·lió i malversació | 16 anys de presó i d'inhabilitació absoluta | sedició i malversació | 11 anys i 6 mesos de presó i d'inhabilitació absoluta | rebel·lió, organització criminal i malversació | 74 anys | Jordi Pina |
| Jordi Sànchez i Picanyol | rebel·lió i malversació | 17 anys de presó i d'inhabilitació absoluta | sedició | 8 anys de presó i d'inhabilitació absoluta | dos delictes de rebel·lió o dos de sedició, i organització criminal. | 52 anys | Jordi Pina |
| Jordi Turull i Negre | rebel·lió i malversació | 16 anys de presó i d'inhabilitació absoluta | sedició i malversació | 11 anys i 6 mesos de presó i d'inhabilitació absoluta | rebel·lió, organització criminal i malversació | 74 anys | Jordi Pina |
| Santi Vila i Vicente | desobediència i malversació | 7 anys de presó i 16 d'inhabilitació absoluta i multa de 10 mesos amb quota diària de 100 € i inhabilitació especial durant 1 any i 8 mesos | malversació | 7 anys de presó i 10 d'inhabilitació absoluta i multa de 10 mesos amb quota diària de 100 € i inhabilitació especial durant 1 any i 8 mesos | organització criminal, desobediència i malversació | 24 anys de presó i multa de 108.000 euros i inhabilitació especial per a ocupació o càrrec públic durant dos anys | Joan Segarra i Pau Molins |
Els següents 6 acusats van ésser acusats dins la instrucció del Tribunal Suprem, però finalment aqueix tribunal va decidir enviar la seva causa al Tribunal Superior de Justícia de Catalunya:
Polítics :
| Nom | Acusació Fiscalia | Pena demanada Fiscalia | Acusació Advocacia | Pena demanada advocacia | Acusació Vox | Pena demanada Vox | Advocat/da defensa |
| Ramona Barrufet i Santacana | desobediència | multa de 10 mesos amb quota diària de 100 € i inhabilitació especial durant 1 any i 8 mesos | desobediència greu | multa de 10 mesos amb quota diària de 100 € i inhabilitació especial durant 1 any i 8 mesos | organització criminal i desobediència | 12 anys, 108.000 euros de multa i inhabilitació per a ocupació o càrrec públic durant dos anys | Judith Gené |
| Mireia Boya e Busquet | desobediència | multa de 10 mesos amb quota diària de 100 € i inhabilitació especial durant 1 any i 8 mesos | desobediència greu | multa de 8 mesos amb quota diària de 100 € i inhabilitació especial durant 1 any i 4 mesos | organització criminal i desobediència | 12 anys, 108.000 euros de multa i inhabilitació per a ocupació o càrrec públic durant dos anys | Carles López |
| Lluís Corominas i Díaz | desobediència | multa de 10 mesos amb quota diària de 100 € i inhabilitació especial durant 1 any i 4 mesos | desobediència greu | multa de 10 mesos amb quota diària de 100 € i inhabilitació especial durant 1 any i 8 mesos | organització criminal i desobediència | 12 anys, 108.000 euros de multa i inhabilitació per a ocupació o càrrec públic durant dos anys | |
| Lluís Guinó i Subirós | desobediència | multa de 10 mesos amb quota diària de 100 € i inhabilitació especial durant 1 any i 8 mesos | desobediència greu | multa de 10 mesos amb quota diària de 100 € i inhabilitació especial durant 1 any i 8 mesos | organització criminal i desobediència | 12 anys, 108.000 euros de multa i inhabilitació per a ocupació o càrrec públic durant dos anys | |
| Joan Josep Nuet i Pujals | desobediència | multa de 10 mesos amb quota diària de 100 € i inhabilitació especial durant 1 any i 8 mesos | desobediència greu | multa de 8 mesos amb quota diària de 100 € i inhabilitació especial durant 1 any i 4 mesos | organització criminal i desobediència | 12 anys, 108.000 euros de multa i inhabilitació per a ocupació o càrrec públic durant dos anys | Enrique Leiva |
| Anna Simó i Castelló | desobediència | multa de 10 mesos amb quota diària de 100 € i inhabilitació especial durant 1 any i 8 mesos | desobediència greu | multa de 10 mesos amb quota diària de 100 € i inhabilitació especial durant 1 any i 4 mesos | organització criminal i desobediència | 12 anys, 108.000 euros de multa i inhabilitació per a ocupació o càrrec públic durant dos anys | Olga Arderiu i Ripoll, Raimon Tomàs i Josep Riba |
Alhora, la fiscalia de l'Audiència Nacional va demanar penes de presó per a Trapero i la resta de cúpula dels mossos el 2017.
Cúpula dels Mossos :
| Nom | Acusació Fiscalia de l'Audiència Nacional | Pena demanada Fiscalia |
| Josep Lluís Trapero Álvarez | rebel·lió | 11 anys de presó i d'inhabilitació |
| Pere Soler i Campins | rebel·lió | 11 anys de presó i d'inhabilitació |
| César Puig i Casañas | rebel·lió | 11 anys de presó i d'inhabilitació |
| Teresa Laplana i Cocera | sedició | 4 anys de presó i inhabilitació absoluta d'11 anys. |
La Fiscalia Provincial de Barcelona va demanar penes de presó per als membres de la Sindicatura Electoral, acusats finalment de desobediència i usurpació de funció pública.
Sindicatura Electoral :
| Nom | Acusació Fiscalia de l'Audiència Nacional | Pena demanada Fiscalia |
| Jordi Matas | desobediència i usurpació de funció pública | 2 anys i 9 mesos de presó, 1 any d'inhabilitació i multa de 5,400 € |
| Marc Marsal | desobediència i usurpació de funció pública | 2 anys i 9 mesos de presó, 1 any d'inhabilitació i multa de 5,400 € |
| Tània Verge i Mestre | desobediència i usurpació de funció pública | 2 anys i 9 mesos de presó, 1 any d'inhabilitació i multa de 5,400 € |
| Marta Alsina | desobediència i usurpació de funció pública | 2 anys i 9 mesos de presó, 1 any d'inhabilitació i multa de 5,400 € |
| Josep Pagès | desobediència i usurpació de funció pública | 2 anys i 9 mesos de presó, 1 any d'inhabilitació i multa de 5,400 € |

## Tribunal

El tribunal serà format per set membres a la Sala de lo Penal del Tribunal Suprem d'Espanya, presidit per Manuel Marchena:
* Manuel Marchena Gómez (president de la Sala)
* Antonio del Moral García
* Luciano Varela Castro
* Andrés Martínez Arrieta
* Juan Ramón Berdugo Gómez de la Torre
* Ana María Ferrer García
* Andrés Palomo del Arco
El setembre de 2018, cinc d'ells van ésser recusats (Manuel Marchena, Luciano Varela, Juan Ramón Berdugo, Andrés Martínez Arrieta i Antonio del Moral). Els primers quatre van formar part de la sala d'admissió que va tramitar, el 31 d'octubre de 2017, la querella presentada pel llavors fiscal general de l'Estat, José Manuel Maza. Un dels arguments de la recusació és que, en admetre la querella, aqueixos quatre magistrats haurien assumit un punt de vista que afecta l'aparença d'imparcialitat que s'exigeix a tot membre del tribunal. Finalment, el Suprem va desestimar la recusació i va donar suport a la seva imparcialitat per enjudiciar els fets.

## Delictes

Els processats han estat acusats dels següents delictes:
Acusacions del Ministeri Fiscal :
| Delicte | Article Codi Penal Espanyol | Processats | Causa |
| Rebel·lió | article 472 i concordants | Oriol Junqueras Vies, Joaquim Forn Chiariello, Jordi Turull Negre, Raül Romeva Rueda, Josep Rull Andreu, Dolors Bassa Coll, Carme Forcadell Luis, Jordi Sánchez Picanyol i Jordi Cuixart Navarro | 20907/2017 |
| Malversació | article 432 i concordants | Oriol Junqueras Vies, Joaquim Forn Chiariello, Jordi Turull Negre, Raül Romeva Rueda, Josep Rull Andreu, Dolors Bassa Coll, Meritxell Borrás Solé, Carles Mundó Blanch i Santi Vila | 20907/2017 |
| Desobediència | article 410 i concordants | Lluís María Corominas Díaz, Lluís Guinó Subirás, Anna Isabel Simó Castelló, Ramona Barrufet Santacana, Joan Josep Nuet Pujals, Mireia Boya Busquets, Meritxell Borrás Solé, Carles Mundó Blanch i Santiago Vila Vicente | 20907/2017 |

## Fase d'instrucció

Pablo Llarena ha esdevingut el magistrat del Tribunal Suprem instructor de la causa del procés independentista català, assumint progressivament diverses causes:

### TSJC: Primeres querelles

Durant el mes de setembre de 2017 es van presentar diverses querelles relacionades amb el referèndum de l'1 d'octubre.
El 8 de setembre de 2017 la Sala d'Admissió de la Sala Civil i Penal del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) va admetre a tràmit dues querelles presentades per la Fiscalia Superior de Catalunya contra tots els membres del Govern i cinc dels set membres de la Mesa del Parlament per la convocació del referèndum de l'1-O. El magistrat Carlos Ramos va decidir acumular cadascuna de les dues querelles a dos procediments ja oberts per l'admissió a tràmit de la votació de les conclusions de la comissió del procés constituent i de les resolucions sobre el referèndum del debat de política general, el juliol i l'octubre del 2016, respectivament. La instrucció d'aquests fets ja estava força avançada per part de la magistrada Maria Eugènia Alegret.
L'altra querella anava dirigida contra tot el Consell Executiu, format pel president de la Generalitat, Carles Puigdemont, el vicepresident Junqueras i els onze consellers, també pels delictes de desobediència, prevaricació i malversació de fons públics. En aquest cas, el magistrat José Francisco Valls va actuar com a ponent a la Sala d'Admissió. De la mateixa manera que l'anterior, la querella es va acumular a l'oberta el mes de juny per la magistrada Mercedes Armas contra la consellera de Governació, Meritxell Borràs, i l'exsecretari general de Governació, Francesc Esteve, per la publicació de la licitació de la compra d'urnes.
Dies després, el 23 de setembre la Fiscalia de l'Audiència Nacional va presentar una denúncia per delictes de sedició per les manifestacions del 20 i 21 de setembre on esmentava expressament als presidents de ANC i Òmnium, Jordi Sànchez i Jordi Cuixart. La denúncia considerava que als carrers de Barcelona es van produir fets constitutius del delicte de sedició.

### Audiència Nacional: Carmen Lamela i presó preventiva

El dia 27 de setembre de 2017 la jutgessa Carmen Lamela va acceptar investigar la querella de la Fiscalia pels fets ocorreguts a Barcelona els dies 19 i 20 de setembre mentre es desenvolupaven els registres i detencions ordenats per Juan Antonio Ramírez Sunyer, titular del Tribunal d'Instrucció número 13 de Barcelona, dins de l'operació Anubis a Catalunya. La querella acusava d'un possible delicte de sedició, castigat amb fins a 15 anys de presó.
El 16 d'octubre decretà presó incondicional per Jordi Cuixart i Jordi Sànchez, presidents d'Òmnium Cultural i de l'ANC. Amnistia Internacional va emetre un comunicat contra els càrrecs de sedició i contra la presó provisional per constituir «restriccions excessives del seu dret a la llibertat d'expressió i de reunió pacífica». La Fiscalia demanava també presó preventiva per a Josep Lluís Trapero -major dels Mossos- i per a Teresa Laplana -intendent dels Mossos-, però Lamela els va deixar en llibertat sense fiança, l'acusació es circumscrivia a l'esdevingut els dies 20 i 21 de setembre.
El 2 de novembre de 2017 es decreta presó provisional sense fiança pels delictes de rebel·lió, sedició i malversació per a Oriol Junqueras i per a altres consellers del deposat Govern que van acudir a la citació: Raül Romeva (d'Exteriors), Dolors Bassa (de Treball), Carles Mundó (de Justícia), Jordi Turull (de Presidència), Josep Rull (de Territori), Meritxell Borràs (de Governació) i Joaquim Forn (d'Interior). Va decretar presó provisional amb fiança pels mateixos delictes per a Santi Vila (exconseller d'Empresa). El 3 de novembre va emetre una euroordre de dentenció per a Puigdemont i la resta de consellers exiliats a Brussel·les: Antoni Comín (de Salut), Lluís Puig (de Cultura), Meritxell Serret (d'Agricultura) i Clara Ponsatí (d'Educació). En l'euroordre, Lamela va marcar la casella amb el delicte de corrupció, que dona lloc a un lliurament immediat però que no estava entre les acusacions de la Fiscalia -rebel·lió, sedició i malversació-. Voluntàriament, els cinc encausats es van lliurar a la justícia belga que, després d'escoltar la seva declaració, no va realitzar el lliurament immediat: els va deixar en llibertat però sense possibilitat de sortir de Bèlgica fins que es resolgui l'euroordre.
El 3 de novembre, davant les actuacions dictades per Lamela i de manera excepcional, l'associació Jutges per a la Democràcia va manifestar la seva preocupació per la interpretació extensiva del dret penal i limitadora de la llibertat personal. Aqueix mateix dia, es va iniciar una arreplegada de signatures en la plataforma change.org per a demanar la inhabilitació davant el Consell General del Poder Judicial i el Tribunal Suprem. En 48 hores, la petició tenia més de 160.000 signatures.
El 10 de novembre, més d'un centenar de professors de Dret Penal de les universitats espanyoles van fer un manifest en què es mostraven molt crítics amb la Fiscalia i amb Lamela, perquè no creien que els fets jutjats fossin constitutius de delicte de rebel·lió, ni tampoc de sedició, tot i que sí que deien que hi havia delictes que havien d'ésser investigats i sancionats. Paral·lelament, l'Audiència Nacional seguia la instrucció amb els membres no aforats, portada per la jutgessa Carmen Lamela.

### Tribunal Suprem: Noves querelles

El 30 d'octubre de 2017 el Fiscal General de l'Estat José Manuel Maza va presentar una nova querella contra el President de la Generalitat de Catalunya Carles Puigdemont i 13 consellers del seu Govern per rebel·lió, sedició i malversació, en referència a la celebració del Referèndum d'independència de Catalunya de l'1 d'octubre del mateix any. Paral·lelament, se seguia una instrucció contra els membres aforats del Parlament de Catalunya, portada pel jutge Pablo Llarena Conde al Tribunal Suprem.
Aqueix dia Fiscalia també va presentar una querella contra els membres de la Mesa del Parlament de Catalunya que havien votat la tramitació de la declaració d'independència: Carme Forcadell, Anna Simó, Lluís Corominas, Lluís Guinó, Ramona Barrufet i Joan Josep Nuet. La Sala d'Admissions del Tribunal Suprem es va declarar competent i va designar a Llarena com a magistrat instructor. Llarena els va citar a declarar els dies 2 i 3 de novembre en qualitat d'investigats, pels possibles delictes demanats per la Fiscalia de rebel·lió, sedició i malversació. Van restar tots en llibertat sota fiança, excepte Joan Josep Nuet, que va restar lliure sense cap mena de mesura per haver votat però en contra.

### Tribunal Suprem: Pablo Llarena acumula la instrucció

El 24 de novembre Pablo Llarena va dictar un acte pel qual —després de sol·licitar informe a la jutgessa— acumulava la instrucció: contra els membres de l'Assemblea Nacional Catalana Jordi Sànchez i d'Òmnium Cultural Jordi Cuixart; contra els membres del destituït Govern català: Oriol Junqueras (vicepresident), Raül Romeva (conseller d'Exteriors), Dolors Bassa (de Treball), Carles Mundó (de Justícia), Jordi Turull (de Presidència), Josep Rull (de Territori), Meritxell Borràs (de Governació) i Joaquim Forn (d'Interior), tots ells a la presó; contra Santi Vila (exconseller d'empresa), en llibertat sota fiança; i contra Carles Puigdemont (president), Antoni Comín (conseller de Salut), Lluís Puig (de Cultura), Meritxel Serret (d'Agricultura) i Clara Ponsatí (d'Educació), que s'havien exiliat a Bèlgica i estaven a l'espera que la justícia belga resolgués l'euroordre dictada per Lamela. Finalment, Lamela mantindria sols la causa contra Josep Lluís Trapero —destituït major dels Mossos— i la seva intendent Teresa Laplana, acusats de sedició. Després d'haver prestat declaració, el 4 de desembre Llarena va decretar llibertat sota fiança per a sis dels membres empresonats del Govern català: Raül Romeva, Dolors Bassa, Carles Mundó, Jordi Turull, Josep Rull i Meritxell Borràs. L'endemà, va anul·lar l'euroordre de Lamela pels problemes per a la causa judicial si la justícia belga no la resolgués de forma afirmativa.

### Tribunal Suprem: Irregularitats en l'assignació de magistrat

Mesos després es faria públic que Llarena va manipular el número d'identificació de la causa del Procés, modificant el propi reglament de les normes de repartiment i assignació de ponències per part del seu propi l'òrgan judicial. El Reglament de l'Administració de Justícia estableix clarament que a cada procediment judicial se li assignarà un número d'identificació que permeti distingir-lo dels altres de la seva mateixa classe que sigui més diferent del nombre general de registre, amb la finalitat que els interessats puguin comprovar el compliment de les normes de repartiment i assignació de ponències per part de l'òrgan judicial. En comptes d'assignar El numeral "Causa especial 3/2017" va denominar-la "Causa especial 20.907/2017", dificultant la comprovació de l'ordre d'assignació de magistrats. L'ordre que hauria d'haver assolit el Suprem oficialment era el de criteris d'antiguitat, però Llarena era el darrer incorporat.
Van ésser Manuel Marchena o Carlos Lesmes, les persones que van permetre o promoure tal irregularitat, considerada per diversos professionals un nomenament a dit.

### Comitè estratègic

El 22 de desembre de 2017, Llarena va ampliar l'acusació a Artur Mas (expresident de la Generalitat), Marta Rovira (número dos d'ERC), Anna Gabriel (ex-portaveu de la CUP al Parlament), Marta Pascal (coordinadora general del PDeCAT), Mireia Boya (expresidenta del grup parlamentari de la CUP) i a Neus Lloveras (presidenta de l'Associació de Municipis per la Independència). Els cinc formarien part del Comitè Estratègic del procés, segons el document Enfocats confiscat per la Guàrdia Civil el 20 de setembre de 2017 a Josep Maria Jové durant l'operació Anubis, on s'adonava de les reunions per a preparar el referèndum de l'1 d'octubre i, segons Llarena, van tenir una participació destacada en el seu desenvolupament "aportant el suport polític".

### Peticions de sortida denegades

Els dies 4 i 10 de gener de 2018, van declarar davant Llarena i van sol·licitar la seva sortida els quatre que seguien a la presó preventiva: Oriol Junqueras, Joaquim Forn, Jordi Sànchez i Jordi Cuixart. Els tres primers havien estat triats en les eleccions al Parlament de Catalunya del 21 de desembre de 2017 i van demanar poder assistir a les reunions del Parlament. L'acusació popular de Vox i la fiscalia es van oposar a la sol·licitud. Llarena va dictar acte de denegació de llibertat pel risc que hi hagués "greu enfrontament ciutadà" "en ocasió del trasllat" d'uns presos que susciten un "suport incondicional". I va proposar que fos la Mesa del Parlament la que adaptés les normes perquè els parlamentaris poguessin delegar el seu vot: "Es reconeix a aquests la possibilitat de delegar el seu vot, havent d'administrar-se el seu exercici per la Mesa del Parlament". El 15 de gener, els lletrats dels serveis jurídics del Parlament català van emetre un informe qüestionant la intromissió del jutge i considerant que el reglament de la cambra no preveia la delegació de vot en aquest cas. El 17 de gener de 2017 la Mesa d'edat, en la formació de la Mesa del Parlament català, va permetre el vot per delegació dels parlamentaris empresonats.
Per altra banda, el 22 de gener de 2018, Puigdemont va viatjar de Bèlgica a Dinamarca. La Fiscalia va demanar reactivar l'Euroordre –només per a Dinamarca– per detenir-lo i l'acusació popular de VOX es va manifestar contrària a la seva reactivació. Llarena no va reactivar-la. Segons l'acte, la 'jactància' de Puigdemont amb el viatge és una 'provocació' que cercava la detenció, forçant poder delegar el seu vot per a aconseguir la investidura com a president de Catalunya. D'altres, com Javier Pérez Royo, creien que Llarena no reactivava l'Euroordre pel perill per a la causa judicial si la justícia danesa no la resolgués de forma afirmativa.

### Declaració d'independència i dispositius del referèndum

Llarena va citar a declarar per l'1 de febrer de 2018 el coronel de la Guàrdia Civil Diego Pérez dels Cobos, com a màxim responsable dels cossos i forces de seguretat per a impedir el referèndum del 1-O, nomenat pel Ministeri de l'Interior després d'assumir les competències. Les acusacions de la Fiscalia i Vox li van interrogar per la participació del major Josep Lluís Trapero. El testimoni va declarar que el dispositiu dels Mossos durant la jornada del referèndum estava dissenyat per a no ser operatiu i ho va atribuir a les ordres de Trapero, per instruccions del conseller d'interior Joaquim Forn. Per la seva banda, les defenses li van interrogar per incidents com les 1.060 assistències sanitàries i l'obertura formis expedient. En opinió del testimoni, "el compliment de la llei està per sobre de la convivència ciutadana", moltes de les assistències eren falses i cap agent havia estat format expedient.
Va cridar a declarar a Mireia Boya el 14 de febrer de 2018. Després d'afirmar que la declaració d'independència cercava efectivitat real però que la causa judicial era política, va sortir sense cap mesura cautelar. El 19 de febrer, van declarar Marta Rovira i Marta Pascal. Ambdues van afirmar que la declaració d'independència no va tenir efectes jurídics. Rovira va restar en llibertat baix fiança de 60.000 euros i Pascal va restar en llibertat sense mesures cautelars. El 20 de febrer van declarar Artur Mas i Neus Lloveras. Mas va afirmar que la declaració d'independència va ser simbòlica i que no va existir cap Comitè Estratègic –així denominat per la Guàrdia Civil–, sinó que eren reunions per a parlar de política. La fiscalia i l'acusació popular de Vox havien sol·licitat llibertat baix fiança de 60.000 euros, però no va ésser acceptada pel jutge. Lloveras va restar en llibertat sense mesures cautelars, perquè no van ésser sol·licitades per les acusacions. Anna Gabriel havia de declarar el 21 de febrer però, de Suïssa, va comunicar el dia anterior que no acudiria a la citació judicial per estar essent processada per la seva "activitat política" i perquè en aquesta causa "no existeix dret a un judici just". Al no presentar-se a la citació, el jutge va ordenar la detenció d'Anna Gabriel i Suïssa va anunciar que rebutjaria l'extradició, si es demanava, a l'ésser un assumpte preponderantment polític.

### Ampliació de terminis i més empresonaments

El 2 de març de 2018, el jutge va decidir –amb informe favorable de Fiscalia, Advocacia de l'Estat, VOX i la majoria d'investigats– ampliar sis mesos el termini d'instrucció, fins a un màxim de 18 mesos, a causa de la complexitat de la causa i el nombre elevat d'investigats.
El 5 de març de 2018, després de consultar amb els partits, el president del Parlament de Catalunya Roger Torrent va proposar a Jordi Sànchez, com a candidat a president de la Generalitat i, l'endemà, va convocar el ple d'investidura pel 12 de març. Sànchez va demanar permís al jutge per a poder assistir al ple i Torrent va sol·licitar la seva llibertat provisional. El 9 de març, la Fiscalia va presentar escrit d'oposició, argumentant que hi havia risc de reiteració delictiva i Llarena va denegar la llibertat provisional de Sànchez. Després de la decisió de Llarena, Torrent va anunciar l'ajornament del ple d'investidura i, el 12 de març, Sànchez va recórrer al Tribunal Suprem, argumentant que la decisió de Llarena violava la Constitució i l'Estatut.
El 23 de març Llarena va tornar a enviar a la presó el candidat a la presidència de la Generalitat, Jordi Turull, així com l'expresidenta del Parlament Carme Forcadell i els consellers Raül Romeva, Josep Rull i Dolors Bassa. També va emetre ordres de detenció europea i internacional per a gairebé tots els exiliats. Alhora, Marta Rovira no es va presentar i es va exiliar fora del país. Arran de diverses crítiques i insults a Llarena i la seva família a Twitter, la Fiscalia Superior de Catalunya va demanar als Mossos d'Esquadra protecció per a ell i la seva família.

### Alliberament de Puigdemont

El 5 de abril, l'Audiència Territorial de Schleswig-Holstein va considerar inadmissible la imputació de rebel·lió a Puigdemont en no existir violència, va demanar més dades a Espanya en referència a la malversació i va deixar Puigdemont en llibertat sota fiança de 75.000 euros. El mateix 5 d'abril, a Brussel·les, Comín, Serret i Puig van declarar davant la justícia belga, que els va deixar en llibertat sense mesures cautelars mentre decidia sobre l'euroordre de Llarena. Pocs dies després, el dia 13 d'abril, la Mesa del Parlament de Catalunya va acordar la presentació d'una querella contra el jutge Llarena, en considerar que la seva decisió de no permetre la llibertat condicional a Jordi Sànchez constituïa un possible delicte de prevaricació.

### Tancament de la instrucció

El 9 de juliol el jutge Pablo Llarena va donar per tancada la instrucció. Amb data 3 d'agost de 2018, el Ministeri Fiscal va confirmar la interlocutòria de conclusió del sumari i l'obertura del judici oral per delictes i contra els processats. El 6 d'agost l'Advocacia de l'Estat i el 27 d'agost l'acusació popular, exercida per VOX, van instar la confirmació de l'acte de cloenda i l'obertura del judici oral. Les respectives representacions legals dels processats van formalitzat diversos escrits on van expressar la seva disconformitat amb la interlocutòria de conclusió del sumari, així com en bona part de les al·legacions es va denunciar la vulneració de drets fonamentals, totes elles posteriorment desestimades i rebutjades pels magistrats.
El 25 d'octubre de 2018 el Tribunal Suprem va dictar dues interlocutòries, una de 59 pàgines on es va confirmar la instrucció de Pablo Llarena i on es van rebutjar més de 300 diligències presentades per la defensa i la petició de sobreseïment. El segon document va obrir el judici oral pel procés sobiranista per enviar al banc dels acusats els 18 processats per rebel·lió, malversació i desobediència. En les mateixes interlocutòries van decretar sobreseïment de la causa contra Neus Lloveras, Marta Pascal i Artur Mas.

## Judici oral

Un cop Pablo Llarena, el jutge d'instrucció va remetre les actuacions al Tribunal penal, es dicta l'obertura del judici oral penal. En aqueix moment tots els processats adquireixen la condició d'acusats, i són informats de la possible responsabilitat penal derivada de les seves accions. Tècnicament el judici oral es va declarar obert el 25 d'octubre de 2018. L'advocat general de l'estat i el ministeri fiscal van donar a conèixer les seves acusacions el 2 de novembre de 2018. Un cop conegudes les acusacions, el President Quim Torra va anunciar que en cap cas donarien suport als pressuposts estatals.
Es va anunciar que RTVE emetria en directe totes les sessions del judici.

### Vista de qüestions prèvies

El 18 de desembre de 2018 es va celebrar una vista prèvia del judici on les defenses van plantejar que el Tribunal Suprem no era competent per a jutjar aquest cas i havia de ser-ho el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya. A aqueix plantejament s'hi van oposar tant la fiscalia com l'advocacia de l'estat com l'acusació particular.
Les defenses també van plantejar la inexistència dels delictes pels quals se'ls acusava, la vulneració de drets, com el dret al jutge natural, la possibilitat de recurs a una segona instància o el d'expressar-se en català. També van denunciar la politització de la causa i del tribunal que anava a jutjar els seus clients.
Arran d'aqueixos plantejaments, el Tribunal Suprem va decidir per unanimitat confirmar la seva competència per a jutjar el cas però va decidir enviar al Tribunal Superior de Justícia de Catalunya els acusats només pel delicte de malversació (Lluís María Corominas, Lluís Guinó, Anna Simó, Ramona Barrufet, Joan Josep Nuet i Mireia Boya).

### Interpel·lacions

Les vistes orals es regeixen pel principi de publicitat, per la qual cosa sovint aquells ciutadans que ho desitgen poden acudir com a públic. En aquest cas, degut a la rellevància mediàtica del cas, és possible que sigui retransmès per diversos canals de comunicació.
Es preveu que el judici oral penal s'iniciï amb la lectura per part del secretari tant dels escrits de l'acusació com dels de la defensa. Posteriorment, el jutge ha d'interpel·lar, per ordre, als advocats de l'acusació i de la defensa, i finalment al fiscal. És en aqueix moment quan els interpel·lats han d'informar si hi ha algun motiu que pugui afectar la competència del judici. Un cop acabada la interpel·lació, es pot obrir un procés de negociació. Si s'arriba a un acord, el jutge dictarà sentència, i sinó, s'iniciaria una segona fase de la vista oral.

### Declaracions dels acusats

Si no s'arriba a cap acord en la primera fase, s'iniciarà una nova, amb una declaració per part dels acusats, als quals podran demanar, per ordre, el jutge, l'advocat de l'acusació, el Ministeri Fiscal i l'advocat de la defensa. Concloses les declaracions, els acusats aniran a la Sala de visites, per si són requerits.

#### Oriol Junqueras

L'exvicepresident va ser el primer en declarar. Ho va fer el 14 de febrer al matí. No va respondre les qüestions de VOX ni tampoc les de la fiscalia. Es va centrar en aclarir que ni ell ni cap dels encausats havia comès cap delicte, perquè no hi ha cap article en el Codi Penal on digui que votar sigui un crim. També va dir que sempre havien cercat una solució dialogada.

#### Joaquim Forn

L'exconseller d'Interior va declarar seguit de Junqueras, el 14 de febrer al matí i després de la pausa del migdia. Va respondre tant les qüestions del seu advocat, Xavier Melero, com les de la fiscalia. Va explicar que del seu departament no es van fer consignes a favor del referèndum i que els Mossos van complir amb totes les resolucions judicials.

#### Jordi Turull

L'exconseller de Presidència va declarar el cinquè dia de judici, 19 de febrer durant tot el matí i part de la vesprada. Va respondre les qüestions del fiscal, l'advocacia de l'estat i el seu advocat defensor, Jordi Pina. Durant la seva declaració va negar que hi hagués un clima de violència a Catalunya a partir dels fets del 20 de setembre i acusant a l'estat de muntar un relat fals en aquest sentit.

#### Raül Romeva

El 19 de febrer de vesprada va declarar l'exconseller d'Exteriors. Només va respondre les qüestions del seu advocat, Andreu Van den Eynde, afirmant que el Govern havia provat d'acordar sempre el diàleg amb l'estat espanyol i utilitzat mètodes basats en el pacifisme i la no-violència. També va aclarir la funció i estructura del Diplocat i del paper de la conselleria d'Exteriors.

#### Josep Rull

El dia 20 de febrer al matí va començar amb la declaració de l'exconseller de Territori. Va contestar les preguntes de Fiscalia, l'advocacia de l'Estat i el seu advocat, però es va negar a respondre les qüestions de l'acusació particular. Va justificar, en part, la desobediència al Tribunal Constitucional per la seva falta d'autoritat moral.

#### Dolors Bassa

A continuació va declarar l'exconsellera Treball. Va respondre les qüestions de la Fiscalia, l'advocada de l'Estat i del seu advocat, Mariano Bergés, i es va negar a respondre les qüestions de l'acusació particular. Va afirmar que el referèndum no es veia com un acte concloent per a la independència.

#### Meritxell Borràs

Tot seguit va declarar l'exconsellera de Governació. Va respondre les qüestions de la Fiscalia, l'advocacia de l'Estat i el seu advocat i es va negar a respondre les qüestions de l'acusació particular. Va negar la malversació de la que se l'acusa afirmant que no es va assumir cap despesa per la preparació del referèndum.

#### Carles Mundó

El darrer acusat a declarar aquella sessió va ser l'exconseller de Justícia. Va respondre les qüestions de la Fiscalia, l'advocacia de l'Estat i al seu advocat i es va negar a respondre les qüestions de l'acusació particular. Va desvincular l'executiu de l'organització del referèndum un cop el TC va suspendre la llei i el decret de convocatòria.

#### Santi Vila

El dia 21 de febrer va ser el primer en declarar l'exconseller d'Empresa. Va respondre les qüestions de la Fiscalia, l'advocacia de l'Estat i al seu advocat i es va negar a respondre les qüestions de l'acusació particular. Es va desvincular de cap relació amb l'organització del referèndum i que fos vinculant per al Govern.

#### Jordi Sànchez

A mig matí va començar la declaració del llavors president de l'assemblea. Va respondre les qüestions de la Fiscalia, l'advocacia de l'Estat i al seu advocat i es va negar a respondre les qüestions de l'acusació particular. Les qüestions es van centrar en els fets del 20 de setembre davant la seu de la conselleria d'Economia.

#### Jordi Cuixart

El dimarts 26 de febrer va declarar durant tot el matí el president d'Òmnium Cultural. Va respondre només les qüestions de la Fiscalia i als advocats defensors. Davant les qüestions del fiscal va fer una defensa política basada en la defensa dels drets humans i la defensa de la desobediència civil no violenta. Es va definir com a pres polític i es va desdir de les seves declaracions durant la fase d'instrucció, perquè va afirmar, la seva prioritat llavors era no entrar a la presó.

#### Carme Forcadell

El mateix dia de vesprada va declarar la presidenta del Parlament durant les dates dels fets jutjats. Va respondre les qüestions de la Fiscalia, l'advocacia de l'Estat i a les defenses. L'interrogatori de les acusacions es va centrar sobretot en la seva actuació davant les resolucions del Tribunal Constitucional com a presidenta de la Mesa del Parlament. La seva defensa es va basar en què els membres de la mesa van defensar la inviolabilitat parlamentària de la Cambra i la llibertat d'expressió.

### Declaracions dels testimonis

Després dels acusats, arribarà el torn dels testimonis, que poden ser proposats tant pel fiscal, l'acusació particular, com per la defensa, i cridats a Sala en aqueix ordre.
A petició de les parts, el Tribunal Suprem va acceptar com a testimonis el president d'Espanya en el moment del fets, Mariano Rajoy, la vicepresidenta Soraya Sáenz de Santamaría i el llavors ministre d'hisenda Cristóbal Montoro. Va acceptar també la declaració de l'alcaldessa de Barcelona Ada Colau, el president del Parlament durant el judici Roger Torrent i el lehendakari Iñigo Urkullu.
També va citar a declarar els altres membres de la mesa, el lletrat major i el secretari del Parlament així com alts càrrecs del ministeri d'interior d'Espanya, entre ells Diego Pérez de los Cobos i José Antonio Nieto Ballesteros.
També es va acceptar a compareixença dels diputats Gabriel Rufián i Joan Tardà, l'excoordinadora general del PDeCAT Marta Pascal, el llavors cap dels Mossos Josep Lluís Trapero, diversos diputats al Parlament de Catalunya en el moment dels fets, i el delegat del govern en el moment dels fets Enric Millo.
Es van citar a declarar diversos els observadors internacionals de l'1 d'octubre, entre ells els europarlamentaris Ana Gomes i Ivo Vajgl. També van ser citats membres del col·lectiu En peu de Pau.
El tribunal es va negar a citar al llavors president de la Generalitat Carles Puigdemont, el rei espanyol Felip VI ni el cap de la casa reial Raúl Alfonsín, el portaveu del PP al senat Ignacio Cosidó i el Síndic de Greuges Rafael Ribó.
Tampoc va acceptar el testimoni d'intel·lectuals i experts en drets humans com Noam Chomsky, Paul Preston o els relators de les nacions unides David Kaye i Alfred Maurice de Zayas.
El tribunal va concentrar les declaracions dels testimonis polítics a l'inici d'aquesta fase i deixant per més endavant la resta de testimonis. Segons algunes fonts i defenses això podria vulnerar el dret a defensa, perquè l'ordre establert per llei és que els darrers a declarar siguin els testimonis proposats per les defenses.

#### 27 de febrer

El dimecres 27 de febrer va ser el primer dia de declaració de testimonis. Els citats a declarar aquell dia van ser Joan Tardà, Roger Torrent, Artur Mas, Soraya Sáenz de Santamaría i Cristóbal Montoro durant el matí i de vesprada Mariano Rajoy, Marta Pascal, Núria de Gispert, Eulàlia Reguant i Antonio Baños. En Roger Torrent va comunicar al tribunal que no podria assistir aquell dia perquè havia de presidir el ple del Parlament.
Els dos ex-diputats de la CUP es van negar a respondre qüestions de l'acusació particular del partit polític VOX: «por voluntad democrática y antisfacista» i «No contestaré a la extrema derecha». El tribunal no va deixar que responguessin qüestions d'altres parts i els va expulsar de la sala i va iniciar procediment per negar-se a testificar.

#### 28 de febrer

El dijous va començar amb la declaració del lehendakari Iñigo Urkullu, Gabriel Rufián, Albano Dante-Fachín, Ernest Benach i Ada Colau durant el matí. Per la tarda van declarar Juan Ignacio Zoido, Xavier Domènech, Josep Ginesta, Francesc Iglesias i Adrià Comella. Aquests darrers tres testimonis finalment no van declarar, perquè tant Ginesta com Comella estan essent investigats pels mateixos fets en altres tribunals i VOX, que havia citat a Iglesias, va renunciar al seu testimoni.

#### 4 de març

El dilluns següent va declarar el llavors secretari d'estat de seguretat José Antonio Nieto, la seva declaració va durar tot el matí. De vesprada van declarar el president del Parlament Roger Torrent, el llavors secretari segon de la Mesa del Parlament José María Espejo-Saavedra i el representant del PSC a la Mesa David Pérez. Finalment van declarar els lletrats del Parlament Antonio Bayona (exlletrat major) i Xavier Muro (secretari general del Parlament). El senyor Muro va demanar que no aparegués el seu rostre al canal de televisió del judici.

#### 5 de març

La jornada va començar amb la declaració del llavors delegat del govern a Catalunya Enric Millo. A finals del matí va declarar l'ex-consellera Neus Munté que va finalitzar la seva declaració a l'hora de dinar. De vesprada va començar la declaració el secretari general tècnic del ministeri de l'interior Juan Antonio Puigserver. Va seguir la declaració del llavors coronel de la Guàrdia Civil i director del gabinet de coordinació i estudis de la secretaria d'estat de seguretat Diego Pérez de los Cobos. Aquest interrogatori es va haver de suspendre i continuar l'endemà. Aquesta jornada es recorda per la descripció de l'ex-delegat del govern espanyol a Catalunya, Josep Enric Millo i Rocher, de La trampa del Fairy.

#### 6 de març

El matí va començar amb la continuació de la declaració suspesa el dia anterior del coronel de la Guàrdia Civil Diego Pérez de los Cobos. A mig matí va continuar la declaració amb la secretaria judicial del tribunal número 13, que va ser l'encarregada del registre judicial del 20 de setembre a la Conselleria d'Economia de la Generalitat, Montserrat del Toro. Com a testimoni protegit no es van emetre imatges seves durant la seva declaració. A continuació van declarar dos propietaris d'hotels (Hotel Gaudí de Reus i Hotel Travé de Figueres) on es van allotjar policies durant l'operació Anubis. Per acabar la jornada del matí va declarar Pedro Buil, pràctic del port de Palamós. A la vesprada van declarar els tècnics informàtics Vicent Nos i Quim Franquesa. Tot seguit va declarar la dissenyadora web Teresa Guix, Olga Solanas García directora de l'empresa Focus Media i Ferran Burriel de Nothingad Comunicación SL. A continuació era el torn de Núria Llorach, presidenta en funcions de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals però es va negar a declarar perquè està essent investigada pel tribunal número 13 de Barcelona. Finalment, va declarar Xevi Xirgo, director del diari El Punt Avui.

#### 7 de març

La sessió d'interrogatoris als testimonis va començar amb la declaració de Sebastián Trapote, llavors comissari en cap de la Policia Nacional a Catalunya. El matí va continuar amb la declaració d'Ángel Gozalo, General en cap de la guàrdia civil a Catalunya durant els fets jutjats. De vesprada va declarar Manuel Castellví, cap de la Comissaria General d'Informació dels Mossos d'Esquadra. La seva declaració va ocupar la resta de la vesprada i el vespre i es va posposar fins a la sessió següent.

#### 11 de març

La jornada va continuar amb la declaració de Manuel Castellví, que s'havia ajornat la setmana anterior. A continuació va ser el torn del comissari dels Mossos Emili Quevedo, qui va ser l'encarregat de la planificació del dispositiu per l'1 d'octubre. De vesprada van declarar tres ex-directius i treballadors de l'empresa Unipost, relacionada amb l'enviament postal de documentació del referèndum. El darrer testimoni previst a declarar, David Palanqués, encarregat de projectes del Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació (CTTI) es va negar a declarar perquè està imputat en un altre procés.

#### 12 de març

Al matí va declarar la responsable de recursos humans d'Artyplan, una empresa de cartelleria i el propietari d'una empresa de repartiment postal, que es va negar a declarar perquè està essent investigat pel mateix fet pel tribunal número 13 de Barcelona. De vesprada va declarar un dissenyador gràfic relacionat amb el disseny dels cartells pel referèndum i un treballador d'Artyplan.

#### 13 de març

La jornada va començar amb el testimoni de Jaume Mestre responsable de difusió del govern. Davant les seves respostes i segons la Fiscalia i el president del Tribunal, poc concretes, el president de la Sala li ho va recriminar, recordant-li que podia incórrer en el delicte de fals testimoni. La fiscalia va demanar a la Sala que se'l denunciés al tribunal de guàrdia i el president del tribunal va respondre que s'hauria d'esperar a la sentència per a engegar aqueix procés. A continuació va declarar Albert Royo ex-secretari general de Diplocat. La sessió del dia va acabar pocs minuts després de la una del migdia, perquè els dos testimonis de la vesprada, que van ser observadors internacionals que estaven disposats a declarar per videoconferència, se'ls va reclamar la seva presència física pel 27 de març.

#### 14 de març

El primer testimoni del dia, Antoni Molons, ex-secretari de Difusió i Atenció Ciutadana de la Generalitat, va optar per no declarar perquè està imputat pels fets pel tribunal número 13 de Barcelona. Tot seguit va declarar Teresa Prohias, llavors directora de serveis del departament de la Presidència. A continuació va declarar el llavors Major dels Mossos d'Esquadra Josep Lluís Trapero. En estar processat pels mateixos fets per l'Audiència Nacional, va declarar assistit per la seva advocada. La seva declaració es va allargar durant la resta del matí i tota la vesprada i el vespre. Els següents testimonis prevists, Josep Maria Jové, Santiago Vidal i Carles Viver i Pi-Sunyer van comparèixer davant la secretaria del Tribunal per a afirmar que no declararien perquè estaven essent investigats per la mateixa causa en un altre tribunal.

#### 19 de març

El primer testimoni a declarar va ser Felipe Martínez Rico, sub-secretari del ministeri d'hisenda en el moment dels fets. A continuació va declarar un agent de la Guàrdia Civil que va participar en la detenció de Lluís Salvador a casa seva. Al final de matí va declarar un altre Guàrdia Civil que va participar en diversos registres durant els fets previs al 20 de setembre i va ésser el responsable de la detenció de Josep Maria Jové i del registre al seu domicili. A la vesprada va començar la declaració del tercer agent de la Guàrdia Civil. Aquest agent va ser responsable de l'escorcoll a la seu d'Exteriors el 20 de Setembre i de la detenció de Xavier Puig i Farré. Finalment va declarar un altre agent de la Guàrdia Civil que va participar en l'escorcoll d'Unipost el 19 de setembre.

#### 20, 21, 25, 26, 27 i 28 de març

Durant aquests dies van declarar diversos agents de la Guàrdia Civil, entre ells el responsable del registre a la nau de Bigues i Riells on es van confiscar sobres i paperetes relacionades amb el referèndum. L'agent que va fer els registres al Departament de Treball, o agents encarregats de descarregar i examinar els correus electrònics requisats a l'ex-consellera Meritxell Borràs, de l'ex-conseller Forn, en Jordi Sánchez, Jordi Cuixart, Carles Mundó i Oriol Junqueras en diferents registres. El dia 21 van declarar agents que van participar en la detenció de Francesc Sutrias, en la inspecció de la nau d'Unipost i en l'escorcoll de la nau de Bigues i Riells. També van declarar agents encarregats d'escorcollar la seu de l'Administració Oberta de Catalunya i de l'empresa Disnet o l'empresa Buzoneo Directo i alguns participants al dispositiu policial de l'1 d'octubre. Un dels agents va afirmar ésser un dels denunciants contra l'institut IES Palau de Sant Andreu de la Barca. Finalment va declarar el tinent coronel Daniel Baena, cap de la policia judicial de la Guàrdia Civil i agent instructor dels atestats encarregats pel tribunal d'instrucció número 13 i traslladats als altres tribunals. També van declarar alguns agents presents a les protestes ciutadanes davant les casernes de la guàrdia civil els dies posteriors a l'1 d'octubre.
També van declarar dos experts internacionals, Bernhard von Grünberg que va participar com a visitant parlamentari els dies durant el referèndum i Helena Catt que va dirigir un grup d'experts per a elaborar un informe sobre la situació política a Catalunya.

#### Setmana del 2 al 5 d'abril

Durant la setmana van continuar les declaracions d'agents de la guàrdia civil. El dia 2 van declarar, entre d'altres, el comissari en cap de la brigada d'informació de la policia espanyola a Catalunya, Juan Manuel Quintela. A l'endemà va declarar el comissari de mossos Ferran López, el llavors ex-número 2 del cos durant els fets d'octubre i interlocutor llavors amb la resta de cossos de polícia. El dia 4 va declarar el comissari Joan Carles Molinero, cap de la comissaria superior de coordinació central dels Mossos d'Esquadra durant els fets.

#### Setmana del 8 al 12 d'abril

Durant la setmana van anar declarant diversos agents de la Policia Nacional que van intervenir en escoles i punts de votació durant l'1 d'octubre i que van resultar ferits de diversa consideració. Durant la setmana també van declarar agents de la Guàrdia Urbana de Badalona i de Mossos d'Esquadra.

#### Setmana del 15 al 19 d'abril

El judici va continuar amb més declaracions de més policies i guàrdies civils, entre ells el número dos del Tinent Cororel Daniel Baena i secretari els atestats. La resta de la setmana van declarar agents de la policia nacional que van intervenir en diferents col·legis electorals durant el referèndum i que van resultar ferits de diversa consideració.

#### Setmana del 22 al 26 d'abril

Aquesta setmana van declarar diversos testimonis proposats per les defenses. Van declarar diversos càrrecs polítics del moment, com Pere Aragonès, que no va declarar per estar sota sospita pel tribunal 13 de Barcelona, Jordi Jané. Meritxell Ruiz, Jordi Baiget, Albert Batlle, Joan Ignasi Elena, Neus Llovera, Jordi Solé, Gerardo Pisarello, Mayte Aymerich, Rubèn Wagensberg i David Fernàndez, Jordi Orobitg i Bernat Picornell. També van declarar directius de l'empresa de repartiment Unipost i alguns mossos d'esquadra.

#### Setmana del 29 d'abril al 3 de maig

La setmana va començar amb més declaracions de testimonis de les defenses. Entre d'altres, va declarar el diputat alemany Andrej Hunko, que va estar present durant l'1 d'octubre i els eurodiputats Ivo Vajgl i Ana Gomes. També va declarar, en aquest cas per videoconferència, la diputada de Quebec Manon Massé. Va declarar el llavors diputat Lluís Llach. També van declarar votants ferits durant les actuacions policials a les votacions de l'1 d'octubre i els alcaldes de Sant Julià de Ramis, Sant Esteve Sesrovires i Fonollosa. També va declarar l'exdirector del Servei Català de la Salut. Donat les festivitats de l'1 i 2 de maig a Madrid aquesta setmana no es van fer més sessions del judici.

#### Setmana del 6 al 10 de maig

La setmana va continuar amb la declaració de testimonis de les defenses. Entre ells el cap dels antiavalots de l'àrea de Brigada Mòbil durant el 20 de Setembre, el secretari general de CC.OO Javier Pacheco. També van declarar votants de l'1 d'Octubre relatant l'actuació de la Policia Nacional i de la Guàrdia Civil i les seves intervencions.

#### Setmana del 13 al 17 de maig

Van declarar el llavors tinent d'alcalde de Barcelona Jaume Asens, el secretari general d'UGT a Catalunya Camil Ros, la ex-diputada de la CUP Mireia Boya, el portaveu del moviment Escoles Obertes Ramon Font i la filòsofa i membre del moviment En Peu de Pau Marina Garcés i el regidor i pallasso Jordi Pesarrodona. També va declarar el director del gabinet jurídic de la Generalitat Francesc Esteve. Van declarar també un seguit d'advocats que estaven a centres electorals l'1 d'octubre. Aquesta setmana només van haver sessions fins dimarts, perquè dimecres era festiu a Madrid.

### Intervenció dels pèrits

Un cop finalitzades les intervencions dels testimonis, s'entrarà en una fase més tècnica, on un grup d'experts ratificaran o no les qüestions plantejades, mitjançant la mostra de proves.

#### Pèrits mèdics

Xavier Crusí i Ferran Caballero van presentar els seus pèrits, els quals explicaven oralment. Analitzen 101 casos d'agents lesionats. Afirmen que pràcticament la totalitat dels lesionats són lleus, i que no han trobat cap cas greu. En 32 casos no es recomana cap tractament, en 12 casos es recomana un tractament asimptomàtic, i en 11 es recomana immobilitzar els dits de les mans. En cap cas va caldre hospitalització.

#### Pèrit no acceptat

Tal com afirma Jody Williams a "El Judici", documental de la CCMA, un excap de la policia de Gran Bretanya va fer un informe independent en el que detalladament es recollien els casos de violència, però considerant-la residual. El van fer repassant tota classe de documents que el tribunal es va negar també a utilitzar-los per contrastar els testimonis dels policies nacionals. Aquest informe el van rebutjar, en la seva opinió(la de la guardonada amb el Premi de la Pau), per anar contra la veritat que volien que fos la públicament acceptada.

### Nou torn d'intervencions

Arribats a aquest punt, el jutge demana als advocats de la defensa i acusació si mantenen la qualificació del delicte i la pena inicialment sol·licitada o, per contra, efectuen alguna modificació. En cas de no efectuar-se cap modificació, el jutge ha de concedir un darrer torn de paraula al ministeri fiscal primer, seguit per l'advocat de l'acusació i l'advocat de la defensa, en aqueix ordre. Cadascun d'ells defensarà la seva posició respectiva fonamentant la seva intervenció. Finalment, l'acusat tindrà una darrera oportunitat per a efectuar la seva darrera declaració. Podrà acceptar o rebutjar i després d'això, el judici oral penal serà vist per a sentència.

## Sentència

El 12 d'octubre de 2019 el diari El Mundo publicà un avanç de la sentència, que anunciava que després de quatre mesos de deliberacions, set dels magistrats de la Sala Segona havien acordat condemnar per delicte de sedició 9 dels 12 acusats, entre els quals l'exvicepresident de la Generalitat Oriol Junqueras, els exconsellers Joaquim Forn, Jordi Turull, Josep Rull, Dolors Bassa i Raül Romeva, l'expresidenta del Parlament Carme Forcadell, i els dirigents de les entitats sobiranistes Jordi Cuixart i Jordi Sànchez. També es deia que es condemnaria a varis dels exmembres del govern per malversació de cabals públics, ja que el tribunal entenia que per dur a terme el delicte de sedició primer els exmembres de la Generalitat haurien hagut de malversar fons públics en la celebració del referèndum. Els exconsellers Santi Vila, Meritxell Borràs i Carles Mundó tan sols serien condemnats per un delicte de desobediència, i que estava previst absoldre'ls del delicte en considerar que durant la celebració dels quatre mesos de la vista oral no havia quedat acreditada l'autoria en el desviament de fons públics de la Generalitat. Així com avançaria també la Cadena SER, Oriol Junqueras seria qui acabaria amb una condemna superior que podria arribar als 15 anys de presó per delicte de sedició.
Finalment, la sentència es va donar a conèixer el 14 d'octubre de 2019 i el Tribunal va condemnar per unanimitat per sedició i malversació els acusats polítics i per sedició els líders de les entitats cíviques:
* Oriol Junqueras: 13 anys de presó i d'inhabilitació per sedició i malversació.
* Raül Romeva, Jordi Turull i Dolors Bassa: 12 anys de presó i d'inhabilitació per sedició i malversació.
* Carme Forcadell: 11 anys i mig de presó i d'inhabilitació per sedició i malversació.
* Joaquim Forn i Josep Rull: 10 anys i mig de presó i d'inhabilitació per sedició. A diferència de Junqueras i els altres consellers, el Suprem no els va condemnar per malversació.
* Jordi Sánchez i Jordi Cuixart: 9 anys de presó per sedició.
* Santi Vila, Carles Mundó i Meritxell Borràs: Multa de 10 mesos i inhabilitació d'un any i vuit mesos per desobediència.
La Sala va rebutjar aplicar l'article 36.2 del Codi Penal, per evitar que els acusats poguessin accedir al tercer grau penitenciari.

### Judici a la Mesa del Parlament

El 19 d'octubre de 2020 el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya va emetre la sentència on condemnava a 20 mesos d'inhabilitació especial i una multa de 30.000 € als membres de la Mesa del Parlament, mentre absolia a la llavors diputada Mireia Boya. En el cas de l'integrant de la Mesa Joan Josep Nuet, el cas va anar al Tribunal Suprem donada la seva condició d'aforat per ser diputat al Congrés dels Diputats.

### Judici a la cúpula dels Mossos

Finalment, el 21 d'octubre de 2020 l'Audiència Nacional va publicar la sentència que absolia tots els acusats de tots els càrrecs. La sentència va tenir el vot particular de la presidenta Concepción Espejel on demanava el delicte de sedició per tots ells.

## Reaccions internacionals

El 7 de març de 2018, l'Oficina de l'Alt Comissariat de les Nacions Unides per als Drets Humans va recordar a les autoritats espanyoles que "les detencions pre-judicials haurien de ser considerades una mesura d'últim recurs" en referència als polítics i activistes catalans detinguts després del referèndum.
El 20 d'abril de 2018, un centenar d'acadèmics de 19 països d'arreu del món, entre els quals Noam Chomsky, van publicar una carta oberta al diari escocès The National demanant l'alliberament dels presos polítics.
El 15 d'octubre de 2018 Amnistia Internacional va demanar la petició de llibertat immediata per als jordis, afirmant que trobava injustificat el manteniment de la presó provisional i la considerava una restricció excessiva i desproporcionada dels seus drets a la llibertat d'expressió i de reunió pacífica. Al novembre de 2018 va anunciar, en una carta dirigida als jordis per part del seu director a Europa Fotis Filippou, que supervisaria el judici “per analitzar si les garanties d'un judici just s'acompleixen”. Dies abans de l'inici del judici, Amnistia Internacional va demanar al Tribunal que es deixés un espai per als observadors de la seva organització durant els dies del judici perquè puguin avaluar que es compleixen les garanties d'un judici just.
El 21 de novembre de 2018 més de 120 catedràtics i professors de dret van publicar una carta al diari digital Eldiario.es on afirmaven que ni els actes del 20 de setembre ni de l'1 i 3 d'octubre de 2017 portaven la violència que requereix el delicte de rebel·lió.
Un grup d'eurodiputats van declarar que volien assistir com a observadors del judici.
El 22 de novembre de 2018 l'Organització Mundial contra la Tortura va exigir en una carta oberta dirigida al govern espanyol, la fiscal general i al defensor del poble la posada en llibertat immediatament de Jordi Sànchez i Jordi Cuixart. La mateixa organització recordava que ja havia demanat l'alliberament diversos cops sense èxit. El dia després, la ONG Front Line Defenders també va emetre un comunicat demanant l'alliberament de Cuixart.
A finals de novembre l'associació American Political Science Association (APSA), que representa més de 10.000 professors universitaris americans, va enviar una carta al president del govern Pedro Sánchez en la que demanava "posar fi a la intimidació" als cinc ex-síndics de la Sindicatura Electoral de l'1 d'Octubre. Per les mateixes dates l'associació de més de 2,000 professors de ciència política Political Science Association (PSA) del Regne Unit va emetre un comunicat denunciant la situació dels ex-síndics.
El desembre de 2018, la Associació Internacional d'Advocats Demòcrates va emetre un comunicat demanant l'alliberament dels "presos polítics catalans".
A finals de 2018 un grup d'organitzacions de defensa dels drets humans, entre les quals es trobaven Irídia, I'Institut de Drets Humans de Catalunya i NOVACT, van impulsar la plataforma International Trial Watch per gestionar i facilitar la presència d'observadors nacionals i internacionals al judici, amb l'objectiu de redactar informes en què es determinés si s'havien respectat la imparcialitat i la independència del tribunal i els drets humans dels acusats.
Més de 500 parlamentaris i ex-parlamentaris de 25 països van signar un manifest demanant la posada en llibertat de Carme Forcadell. Entre aquests signants hi havia 35 eurodiputats i els presidents de parlament de Flandes, Còrsega, Illes Fèroe i Euskadi. Aquesta iniciativa la van promoure els ex-presidents del parlament Ernest Benach, Núria de Gispert i Joan Rigol.
El 16 de gener de 2019, el Molt Il·lustre Sr. Rafael Ribó i Massó, Síndic de Greuges de Catalunya, i a petició seva va signar un comunicat juntament amb els ex-presidents de la Generalitat de Catalunya molt honorables senyors Jordi Pujol i Soley, Pasqual Maragall i Mira, José Montilla i Aguilera, Artur Mas i Gavarró, i Carles Puigdemont i Casamajó, i del Parlament de Catalunya molt honorables senyors Joan Rigol i Roig, Ernest Benach i Pascual, i la molt honorable Núria de Gispert i Català, dirigit al Tribunal Supremo, perquè es consideressin mesures alternatives a la presó preventiva durant la celebració del judici. Argumentaven que aquesta mesura afectaria al dret de defensa dels acusats per els previsibles llargs trasllats al Tribunal Suprem des de i cap al centre penitenciari i esperes en els calabossos de l'Audiència Nacional, que són dependències judicials alienes al propi Tribunal Suprem, diàriament abans d'acudir cada dia a la sala de vistes del Tribunal Suprem, durant tota la duració del judici, que se suposava anava a durar diversos mesos.
El 21 de gener de 2019 el PEN Club International va presentar un manifest signat per 148 membres del PEN de 100 països del món on es denunciava els «càrrecs desproporcionats de sedició i rebel·lió» contra els Jordis.
L'11 de febrer de 2019, el dia abans de l'inici del judici, l'Organització de Nacions i Pobles No Representats va expressar el seu suport als "activistes catalans jutjats" i va afegir "potser un dels majors dèficits de justícia i deliberada confusió entre llei i justícia, és vista a Catalunya.". El mateix dia, l'associació Advocats Europeus Demòcrates va demanar l'alliberament "immediat" dels líders catalans i va expressar la seva "preocupació" davant la "falta de garanties processals durant el judici". L'endemà, la Comissió Internacional de Juristes va denunciar que el judici "restringia indegudament els drets de llibertat d'expressió, assemblea i associació".
El 29 de maig de 2019, els advocats Ben Emmerson i Rachel Lindon, com a portaveus del Grup de Treball sobre la Detenció Arbitrària de les Nacions Unides, van exigir l'alliberament immediat dels presos polítics catalans atès que la presó preventiva vulnerava drets fonamentals recollides en la Declaració Universal dels Drets Humans, subscrita per l'Estat espanyol.
L'octubre de 2019, el president del Parlament d'Islàndia, Steingrímur J. Sigfússon, criticà la sentència de l'1-O davant l'Assemblea Parlamentària del Consell d'Europa i alertà sobre l'empresonament dels líders independentistes catalans.
El 19 de novembre de 2019 Amnistia Internacional va publicar el seu anàlisi de la sentència. Les crítiques de l'organisme van ser sobre la condemna de Jordi Sànchez i Jordi Cuixart i en reclamava la seva posada en llibertat immediata. L'informe no va trobar que el judici en el seu conjunt fos injust, però si que criticava la interpretació que va fer el tribunal del delicte de sedició, que va ser "excessivament àmplia i es va traduir en la criminalització d'uns actes de protesta legítims".

### Vaga de fam

L'1 de desembre de 2018, Jordi Sànchez i Jordi Turull van anunciar que començaven una vaga de fam per a protestar per les traves del Tribunal Constitucional als seus recursos d'empara per tal que no puguin seguir cap al Tribunal Europeu de Drets Humans. Al moment de començar la vaga, el Tribunal Constitucional tenia vuit recursos admesos sense pronunciament del dos presoners, el primer recurs presentat el 22 de novembre de l'any anterior. Segons la llei d'enjudiciament criminal, aqueixos recursos s'haurien d'haver resolt en un termini màxim de 30 dies.
El dia 3 de desembre en Josep Rull i Joaquim Forn van anunciar que a l'endemà s'afegirien a la vaga de fam.
El 19 de desembre tots els ex-presidents de la Generalitat i del Parlament i el Síndic de Greuges van demanar als polítics en vaga de fam en una carta que aturessin la protesta. Argumentaven que la vaga de fam ja havia donat visibilitat a la situació dels presoners i ja posava en perill la seva vida.
El 20 de desembre els presoners van anunciar que deixaven la vaga de fam, perquè la protesta 'ha despertat el Tribunal Constitucional' i atès que el tribunal ja havia posat calendari a la resolució dels recursos presentats.

## Indult

El 23 de juny de 2021 els empresonats en el judici al procés independentista català foren indultats de la pena de presó pel govern de Pedro Sánchez, que mantingué la inhabilitació establerta en la sentència, condicionat a no cometre cap delicte greu en els següents 6 anys, i immediatament fou posat en llibertat, juntament amb Oriol Junqueras, Jordi Sànchez, Jordi Turull, Josep Rull, Raül Romeva i Joaquim Forn, que també complien condemna al Centre Penitenciari Lledoners, Carme Forcadell, que complia condemna al Centre Penitenciari de Dones de Barcelona i Dolors Bassa que complia condemna al Centre Penitenciari Puig de les Basses.

## Cultura popular

* Causa especial 20907/2017: El 18 de desembre de 2018 es va emetre un documental amb aquest títol al programa Sense Ficció de Televisió de Catalunya. Dirigit per Jaume Roures i produït per Mediapro, el documental analitza a través de jutges, fiscals, juristes i catedràtics en dret penal i processal el cas i el sistema judicial espanyol en el seu conjunt.

## Referències

* ↑ «El Supremo abre el juicio del 'procés' y activa la cuenta atrás para la petición de penas» (en castellà). El Confidencial. Arxivat de l'original el 2018-10-30 [Consulta: 30 octubre 2018].
* 1 2 3 «El Supremo abre juicio oral contra la cúpula del 'procés' por rebelión, malversación y desobediencia» (en castellà). Público. Arxivat de l'original el 2019-05-02 [Consulta: 30 octubre 2018].
* ↑ Razón, La «El TS se aferra a noviembre para iniciar el juicio del «procés»» (en castellà). www.larazon.es. Arxivat de l'original el 2018-10-30 [Consulta: 30 octubre 2018].
* 1 2 Press, Europa «El juicio por el 'procés' se prevé para finales de año y dará paso a que la Audiencia Nacional juzgue a Trapero» (en castellà). europapress.es, 10-09-2018. Arxivat de l'original el 2018-10-30 [Consulta: 30 octubre 2018].
* 1 2 C.G.P.J. «El Tribunal Supremo confirma la conclusión del sumario de la causa del “procés” y abre el juicio oral a los procesados» (en castellà). Arxivat de l'original el 2018-10-30. [Consulta: 30 octubre 2018].
* ↑ «El Tribunal Supremo abre juicio oral contra los líderes del «procés»» (en castellà). abc. Arxivat de l'original el 2018-10-30 [Consulta: 30 octubre 2018].
* 1 2 Camps, Josep Maria «Penes d'entre 13 i 9 anys de presó per al govern de l'1-O, la presidenta del Parlament i els presidents d'Òmnium i ANC». 324.cat, 14-10-2019 [Consulta: 14 octubre 2019]. Arxivat 14 October 2019$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine.
* 1 2 3 «El TS s'imposa per a jutjar els presos i cedeix els acusats de desobediència al TSJC». VilaWeb. Arxivat de l'original el 2018-12-27. [Consulta: 27 desembre 2018].
* ↑ «La fiscalia acusa els membres de la Sindicatura Electoral de l'1-O de delictes que comporten presó». Ara.cat. Arxivat de l'original el 2018-12-01 [Consulta: 1r desembre 2018].
* ↑ Lluis Llach: “Podemos y los independentistas son dos respuestas distintas a un estado caótico de perversión de la democracia”, Arxivat 2016-04-24 a Wayback Machine. LaSexta, Salvados, 9/11/14
* ↑ AGENCIAS «El PP presenta su recurso de inconstitucionalidad contra la reforma del Estatuto catalán» (en castellà). El País [Madrid], 31-07-2006. Arxivat de l'original el 2019-04-04. ISSN: 1134-6582 [Consulta: 18 desembre 2018].
* ↑ «Diada 2018: Las imágenes de la manifestación de Barcelona», 11-09-2018. Arxivat de l'original el 2018-12-19. [Consulta: 18 desembre 2018].
* ↑ Bassets, Lluís «Opinió | Xoc de trens pactat». EL PAÍS, 26-02-2017. Arxivat de l'original el 2017-09-16 [Consulta: 30 octubre 2018].
* ↑ «Police violently tackle voters». Arxivat de l'original el 2017-12-23. [Consulta: 19 desembre 2017].
* ↑ «Catalonia independence vote: 'Hundreds injured' in referendum clashes» (en anglès). Sky News. Arxivat de l'original el 2017-12-22 [Consulta: 30 octubre 2018].
* ↑ NacióDigital. «Puigdemont relata com va anar a l'exili: «No m'he ficat mai en cap maleter» | NacióDigital». Arxivat de l'original el 2018-12-19. [Consulta: 18 desembre 2018].
* ↑ Ferrer i Fornells, Mariona «Compte enrere per al judici oral contra el Procés al Suprem, i quatre notícies més del dia». Diari Ara, 26-10-2018. Arxivat de l'original el 2018-10-30 [Consulta: 30 octubre 2018].
* 1 2 «La fiscalia espanyola acusa de rebel·lió els presos polítics i demana 25 anys per a Junqueras». Vilaweb, 03-11-2018. Arxivat de l'original el 2018-11-02. [Consulta: 2 novembre 2018].
* ↑ «L'advocacia de l'estat amplia la seva acusació a sedició i demana penes de 8 a 12 anys de presó». Arxivat de l'original el 2018-11-04. [Consulta: 1r desembre 2018].
* ↑ «Rosa María Seoane será la jefa de lo Penal de la Abogacía del Estado y coordinará la acusación por el procés», 04-12-2018. Arxivat de l'original el 2019-02-04. [Consulta: 4 febrer 2019].
* ↑ «El TSJC admite a Vox como acusación popular en la causa contra Forcadell». La Vanguardia. Arxivat de l'original el 2019-03-28 [Consulta: 3 novembre 2018].
* 1 2 Periódico, El «Vox pide 74 años de cárcel para Junqueras por dos delitos de rebelión y malversación» (en castellà). elperiodico, 03-11-2018. Arxivat de l'original el 2019-03-28 [Consulta: 3 novembre 2018].
* ↑ «El Supremo rechaza la petición de Cuixart de expulsar a Vox de la causa del 'procés'» (en castellà). eldiario.es. Arxivat de l'original el 2019-03-28 [Consulta: 7 novembre 2018].
* ↑ «'El 1 de octubre España estuvo al borde del precipicio'» (en castellà), 09-06-2018. Arxivat de l'original el 2019-02-04. [Consulta: 4 febrer 2019].
* 1 2 «Escrit d'acusació de l'advocacia de l'estat». Arxivat de l'original el 2018-11-03. [Consulta: 2 novembre 2018].
* ↑ «Annex conclusions provisionals fiscalia». Arxivat de l'original el 3 de novembre 2018. [Consulta: 2 novembre 2018].
* ↑ Pérez, Fernando J. «La Fiscalia acusa Trapero de rebel·lió i demana 11 anys de presó». EL PAÍS, 02-11-2018. Arxivat de l'original el 2019-04-12 [Consulta: 2 novembre 2018].
* ↑ «La fiscalia demana dos anys i nou mesos de presó per als síndics electorals de l'1-O». Ara.cat. Arxivat de l'original el 2018-12-01 [Consulta: 1r desembre 2018].
* ↑ «La Fiscalía pide dos años y nueve meses de cárcel para la Sindicatura Electoral del 1-O» (en castellà). eldiario.es. Arxivat de l'original el 2018-12-01 [Consulta: 1r desembre 2018].
* ↑ Ekaizer, Ernesto «Análisis | Lesmes y el tribunal del ‘procés'» (en castellà). El País [Madrid], 01-09-2018. Arxivat de l'original el 2018-11-05. ISSN: 1134-6582 [Consulta: 5 novembre 2018].
* ↑ «Llega la hora de la verdad: el juicio oral al «procés» y la sentencia de los ERE» (en castellà). abc. Arxivat de l'original el 2019-04-11 [Consulta: 30 octubre 2018].
* ↑ «El TSJC admet a tràmit les dues querelles de la fiscalia i les acumula als procediments ja oberts contra la Mesa i Borràs». Arxivat de l'original el 2018-12-19. [Consulta: 26 desembre 2018].
* ↑ Piulachs, Mayte. «El TSJC admet les querelles - 09 set 2017». Arxivat de l'original el 2018-12-19. [Consulta: 26 desembre 2018].
* ↑ «La Fiscalía presenta una denuncia por sedición por las concentraciones de Barcelona», 22-09-2017. Arxivat de l'original el 2018-12-12. [Consulta: 26 desembre 2018].
* ↑ Madrid, Ángeles Vázquez / «La jutge Lamela admet la denúncia per sedició dels altercats de l'1-O» (en castellà). elperiodico, 27-09-2017. Arxivat de l'original el 2018-12-19 [Consulta: 18 desembre 2018].
* ↑ Serra, Ot «L'Audiència decreta presó sense fiança per a Sànchez i Cuixart». Ara.cat, 16-10-2017. Arxivat de l'original el 8 de juny 2019 [Consulta: 18 desembre 2018].
* ↑ Española, Amnistía Internacional Sección. «Catalunya: càrrecs de sedició contra Sànchez i Cuixart són excessius i demanem que se suspengui la presó provisional» (en castellà). Arxivat de l'original el 2017-11-07. [Consulta: 3 novembre 2017].
* ↑ Campos, Miguel Ángel «La jueza deja en libertad al mayor Trapero pero le impone medidas cautelares» (en castellà). Cadena SER, 16-10-2017. Arxivat de l'original el 2018-12-19 [Consulta: 18 desembre 2018].
* ↑ «La jueza decreta prisión incondicional para Junqueras y siete exconsellers» (en castellà). eldiario.es. Arxivat de l'original el 2018-12-19 [Consulta: 18 desembre 2018].
* ↑ Rincón, Fernando J. Pérez, Óscar López-Fonseca, Jesús García, Reyes «La juez encarcela al núcleo duro secesionista que no huyó a Bélgica» (en castellà). EL PAÍS, 03-11-2017. Arxivat de l'original el 2017-11-02 [Consulta: 18 desembre 2018].
* ↑ Gálvez, Jesús García, José María Jiménez «La juez Lamela dicta orden internacional de detención para Puigdemont y el resto de exconsellers» (en castellà). EL PAÍS, 03-11-2017. Arxivat de l'original el 2018-01-01 [Consulta: 18 desembre 2018].
* ↑ «La jueza Lamela intentó convencer a Bélgica de que el Govern era corrupto para conseguir su extradición exprés» (en castellà). eldiario.es. Arxivat de l'original el 2018-12-19 [Consulta: 18 desembre 2018].
* ↑ «Puigdemont s'entrega a la justícia belga, que el deixa en llibertat vigilada». La Vanguardia. Arxivat de l'original el 2024-06-03 [Consulta: 18 desembre 2018].
* ↑ «Garantías y Derechos - Jueces para la democracia» (en castellà). Jueces para la democracia, 03-11-2017. Arxivat de l'original el 2018-12-19 [Consulta: 18 desembre 2018].
* ↑ NacióDigital «Més de 139.000 signatures demanen la inhabilitació de la jutgessa Carmen Lamela». Nació Digital. Arxivat de l'original el 2018-12-19 [Consulta: 18 desembre 2018].
* ↑ Digital, Estrella. «Más de 160.000 personas piden la inhabilitación de la jueza Lamela» (en castellà). Arxivat de l'original el 2017-11-05. [Consulta: 5 novembre 2017].
* ↑ «Més de cent professors de Dret Penal critiquen la "falta de mesura" de Lamela». 324.cat. Arxivat de l'original el 10 de novembre 2017. [Consulta: 11 novembre 2017].
* ↑ Pozas, Alberto «El juez del Supremo llama a declarar como imputada a Carme Forcadell y el resto de la Mesa del Parlament este jueves y viernes Arxivat 2018-10-29 a Wayback Machine.» (en castellà). , 31-10-2017 [Consulta: 13 novembre 2017].
* ↑ «La Fiscaís prefiere que la juez Lamela investigue también la querella contra Puigdemont y su Govern» (en castellà). Okdiario, 31-10-2017. Arxivat de l'original el 7 de novembre 2017. [Consulta: 1r novembre 2017].
* ↑ Moreno, Mariola. «"Lamela debe ser la única jueza de España que no tiene trabajo acumulado"» (en castellà). Arxivat de l'original el 2017-11-01. [Consulta: 1r novembre 2017].
* ↑ Agències «El Suprem admet la querella de Maza contra Forcadell i la Mesa del Parlament per rebel·lió». El Punt Avui. Arxivat de l'original el 2018-12-19 [Consulta: 18 desembre 2018].
* ↑ «El Gobierno elige a Julián Sánchez Melgar para sustituir a Maza en la Fiscalía General Arxivat 2018-06-25 a Wayback Machine.» (en castellà). [Consulta: 16 diciembre 2017].
* ↑ «Cárcel para Forcadell: prisión bajo fianza de 150.000 € para la presidenta del Parlament. Noticias de España Arxivat 2018-12-19 a Wayback Machine.» (en castellà). [Consulta: 15 novembre 2017].
* ↑ Pérez, Reyes Rincón, Fernando J. «La juez Lamela facilita la posible excarcelación de los ‘exconsellers' Arxivat 2017-12-01 a Wayback Machine.» (en castellà). , 22-11-2017 [Consulta: 24 novembre 2017].
* ↑ Rincón, Reyes «El Supremo acumula todas las causas contra el independentismo por rebelión Arxivat 2018-06-14 a Wayback Machine.» (en castellà). , 24-11-2017 [Consulta: 24 novembre 2017].
* ↑ Rincón, Reyes «Junqueras, Forn y ‘los Jordis' seguirán en prisión provisional sin fianza Arxivat 2018-03-16 a Wayback Machine.» (en castellà). , 4 diciembre 2017 [Consulta: 4 diciembre 2017].
* ↑ «El juez Llarena retira la orden de detención europea contra Puigdemont y los exconsejeros Arxivat 2018-07-29 a Wayback Machine.» (en castellà). , 5 diciembre 2017 [Consulta: 5 diciembre 2017].
* ↑ «El juez Llarena retira la euroorden contra Puigdemont para que Bélgica no suprima delitos Arxivat 2018-10-30 a Wayback Machine.» (en castellà). [Consulta: 5 diciembre 2017].
* ↑ Presencia, Fernando. «Pablo Llarena manipuló el número de identificación de la causa del Procés» (en castellà), 22-10-2018. Arxivat de l'original el 2019-04-04. [Consulta: 10 juny 2019].
* ↑ TV3. «Causa especial 20907/2017». Arxivat de l'original el 2019-06-18. [Consulta: 10 juny 2019].
* ↑ Pérez, Fernando J. «El juez imputa por rebelión a Artur Mas, Marta Rovira y Anna Gabriel Arxivat 2017-12-23 a Wayback Machine.» (en castellà). , 22 diciembre 2017 [Consulta: 22 diciembre 2017].
* ↑ Vasca, EiTB Radio Televisión Pública. «Junqueras pide salir de prisión porque es 'un hombre de paz que busca el diálogo'» (en castellà). Arxivat de l'original el 2018-10-31. [Consulta: 14 gener 2018].
* ↑ «Desafío independentista: Los 'Jordis' y el exconseller Forn afirman que el 1-O no tuvo validez y rechazan la vía unilateral» (en castellà). , 11-01-2018 [Consulta: 14 gener 2018]. Arxivat 2018-10-30 a Wayback Machine.
* ↑ «Junqueras pide el traslado a una cárcel catalana y permisos para asistir a los plenos del Parlament y de investidura - RTVE.es Arxivat 2018-10-30 a Wayback Machine.» (en castellà). , 10 enero 2018 [Consulta: 14 enero 2018].
* ↑ «Cataluña: El Supremo rechaza que Junqueras, Forn y Sánchez acudan al Parlament pero les permite delegar el voto Arxivat 2018-10-30 a Wayback Machine.» (en castellà). , 12 enero 2018 [Consulta: 14 enero 2018].
* ↑ «El TS impide a los presos ir al Parlament y deja a la Mesa decidir si delegan el voto. Noticias de España Arxivat 2018-10-30 a Wayback Machine.» (en castellà). [Consulta: 14 enero 2018].
* ↑ «El TS impide a los presos ir al Parlament y deja a la Mesa decidir si delegan el voto. Noticias de España Arxivat 2018-10-30 a Wayback Machine.» (en castellà). [Consulta: 16 enero 2018].
* ↑ «Los letrados del Parlament cuestionan el voto delegado de los presos que exigió el juez Llarena Arxivat 2018-10-14 a Wayback Machine.». [Consulta: 15 enero 2018].
* ↑ «Cataluña: Últimas noticias de la Mesa del Parlament, Roger Torrent y Puigdemont, en directo Arxivat 2018-10-30 a Wayback Machine.». [Consulta: 18 enero 2018].
* ↑ RTVE-Agencias «Desafío independentista: La Fiscalía solicita al Supremo reactivar la euroorden de detención solo para Dinamarca» (en castellà). , 22-01-2018 [Consulta: 26 gener 2018]. Arxivat 2018-10-30 a Wayback Machine.
* ↑ «Vox descarta pedir a Llarena que reactive la euroorden de Puigdemont». Arxivat de l'original el 2018-10-30. [Consulta: 23 gener 2018].
* ↑ «Puigdemont: El juez Llarena descarta reactivar la euroorden contra el ex president Arxivat 2018-08-18 a Wayback Machine.». [Consulta: 23 enero 2018].
* ↑ Rincón, Reyes «El Supremo evita detener a Puigdemont para impedir que sea investido Arxivat 2018-01-29 a Wayback Machine.» (en castellà). , 22 enero 2018 [Consulta: 23 enero 2018].
* ↑ «La imaginación de los jueces Arxivat 2018-10-30 a Wayback Machine.» (en castellà). [Consulta: 23 enero 2018].
* ↑ «Puigdemont tacha de delirante y sorprendente la actuación del juez Llarena. Noticias de Cataluña Arxivat 2018-10-30 a Wayback Machine.» (en castellà). [Consulta: 23 enero 2018].
* ↑ Vázquez, Ángeles «Pérez de los Cobos: "El cumplimiento de la ley está por encima de la convivencia" Arxivat 2018-10-30 a Wayback Machine.» (en castellà). , 01-02-2018 [Consulta: 19 febrer 2018].
* ↑ Lorente, Fernando «Mireia Boya (CUP), ante Llarena: "La declaración de independencia no fue cosmética" Arxivat 2018-10-30 a Wayback Machine.» (en castellà). , 14-02-2018 [Consulta: 19 febrer 2018].
* ↑ «Libertad bajo fianza para Marta Rovira y libertad sin fianza para Marta Pascal tras declarar que la DUI no tuvo efectos jurídicos Arxivat 2018-07-02 a Wayback Machine.» (en castellà). [Consulta: 20 febrer 2018].
* ↑ «El juez rechaza imponer una fianza a Artur Mas, que declara en el Supremo que la DUI fue "simbólica" Arxivat 2018-09-04 a Wayback Machine.» (en castellà). [Consulta: 20 febrer 2018].
* ↑ Vozpópuli «Neus Lloveras sale en libertad sin medidas cautelares tras declarar en el Supremo Arxivat 2018-10-30 a Wayback Machine.» (en castellà). [Consulta: 20 febrer 2018].
* ↑ País, Àngels Piñol, El «Anna Gabriel también huye de la Justicia y baraja solicitar asilo en Suiza Arxivat 2018-07-13 a Wayback Machine.» (en castellà). , 20-02-2018 [Consulta: 20 febrer 2018].
* ↑ Rincón, Reyes; Pérez, Fernando J. «La fuga de Anna Gabriel a Suiza obliga a un complejo proceso de extradición Arxivat 2018-06-13 a Wayback Machine.» (en castellà). , 21-02-2018 [Consulta: 21 febrer 2018].
* ↑ Rincón, Reyes «El juez Llarena ordena la detención de Anna Gabriel, fugada en Suiza Arxivat 2018-06-13 a Wayback Machine.» (en castellà). , 21-02-2018 [Consulta: 21 febrer 2018].
* ↑ Piñol, Àngels «Suiza avanza que rechazará la extradición de Anna Gabriel Arxivat 2018-06-13 a Wayback Machine.» (en castellà). , 21-02-2018 [Consulta: 21 febrer 2018].
* ↑ Girona, Diari de «El jutge Llarena amplia la instrucció del procés perquè és «complexa» Arxivat 2018-06-23 a Wayback Machine.». [Consulta: 9 març 2018].
* ↑ «Roger Torrent propone a Jordi Sànchez como candidato a la investidura Arxivat 2018-11-21 a Wayback Machine.» (en castellà). [Consulta: 9 març 2018].
* ↑ Ríos, Pere «Torrent convoca el pleno de investidura para el próximo lunes Arxivat 2018-06-23 a Wayback Machine.» (en castellà). , 06-03-2018 [Consulta: 9 març 2018].
* ↑ SL, TAI GABE DIGITALA «Jordi Sánchez pide permiso para salir de prisión y acudir a la sesión de investidura el 12 de marzo Arxivat 2018-10-30 a Wayback Machine.» (en castellà). , 06-03-2018 [Consulta: 9 març 2018].
* ↑ «El juez Llarena deniega la libertad de Jordi Sànchez para asistir al pleno de investidura Arxivat 2018-10-22 a Wayback Machine.». [Consulta: 9 març 2018].
* ↑ «Roger Torrent aplaza 'sine die' el pleno de investidura de Jordi Sànchez convocado para el lunes Arxivat 2018-06-25 a Wayback Machine.» (en castellà). [Consulta: 12 març 2018].
* ↑ «La defensa de Jordi Sànchez recurre al Supremo antes de hacerlo en Estrasburgo Arxivat 2018-06-25 a Wayback Machine.». [Consulta: 12 març 2018].
* ↑ «L'ofensiva de Llarena deixa cinc presos polítics més i Rovira a l'exili». Ara.cat. Arxivat de l'original el 2019-05-29 [Consulta: 30 octubre 2018].
* ↑ 324cat «La Fiscalia catalana demana protecció per a Llarena després d'un tuit amenaçador». http://www.ccma.cat. Arxivat de l'original el 2018-10-30 [Consulta: 30 octubre 2018].
* ↑ «Puigdemont: La Justicia alemana deja en libertad al expresident y descarta el delito de rebelión». [Consulta: 5 abril 2018]. Arxivat 2018-04-06 a Wayback Machine.
* ↑ «Oberlandesgericht Schleswig-Holstein: Carles Puigdemont kommt unter Auflagen frei» (en alemany). , 05-04-2018 [Consulta: 5 abril 2018]. Arxivat 2018-09-08 a Wayback Machine.
* ↑ «El juez belga deja en libertad sin fianza a Comín, Serret y Puig». Arxivat de l'original el 2018-06-12. [Consulta: 5 abril 2018].
* ↑ «El Parlament de Catalunya es querella contra el jutge Pablo Llarena per prevaricació». Arxivat de l'original el 2018-07-16. [Consulta: 13 abril 2018].
* ↑ «La fiscalia espanyola acusa de rebel·lió els presos polítics i demana 25 anys per a Junqueras». Arxivat de l'original el 2018-11-03. [Consulta: 1r desembre 2018].
* ↑ Rincón, Reyes; López-Fonseca, Óscar; Pérez, Fernando J. «La fiscalía pide 25 años de cárcel para Junqueras y la Abogacía del Estado solicita la mitad» (en castellà). El País [Madrid], 02-11-2018. Arxivat de l'original el 2018-11-02. ISSN: 1134-6582 [Consulta: 2 novembre 2018].
* ↑ «El judici contra l'1-O: tot allò que cal saber-ne». Arxivat de l'original el 2019-01-29. [Consulta: 28 gener 2019].
* ↑ 324cat. «El judici del procés ja té data per a les qüestions prèvies: 18 de desembre», 11-12-2018. Arxivat de l'original el 2018-12-19. [Consulta: 19 desembre 2018].
* ↑ «Las defensas de los líderes independentistas: “Se han retorcido los derechos de los acusados”», 18-12-2018. Arxivat de l'original el 2018-12-19. [Consulta: 19 desembre 2018].
* ↑ Rincón, Reyes «Choque entre el fiscal y las defensas por quién debe juzgar el ‘procés'» (en castellà). El País [Madrid], 18-12-2018. Arxivat de l'original el 2018-12-19. ISSN: 1134-6582 [Consulta: 19 desembre 2018].
* ↑ «Les defenses dels presos denuncien la vulneració de drets fonamentals en l'obertura del judici». Arxivat de l'original el 2018-12-19. [Consulta: 19 desembre 2018].
* ↑ Rincón, Reyes «El Supremo divide en dos la causa contra los líderes del ‘procés'» (en castellà). El País [Madrid], 27-12-2018. Arxivat de l'original el 2018-12-27. ISSN: 1134-6582 [Consulta: 27 desembre 2018].
* ↑ Valiente, Luis María Uriarte; Piay, Tomás Farto. El proceso penal español: jurisprudencia sistematizada (en castellà). LA LEY, 2007. ISBN 9788497258265. Arxivat 2024-06-03 a Wayback Machine.
* 1 2 3 «Celebración del juicio oral en el proceso penal abreviado» (en castellà). Arxivat de l'original el 2019-02-09. [Consulta: 2 novembre 2018].
* ↑ Quiroga, Jacobo López Barja de. Instituciones de derecho procesal penal (en castellà). Ediciones Jurídicas Cuyo, 2001. ISBN 9789875270329. Arxivat 2024-06-03 a Wayback Machine.
* 1 2 «Empieza el interrogatorio a los acusados del 'procés'» (en castellà). Arxivat de l'original el 2019-02-15. [Consulta: 15 febrer 2019].
* ↑ «Turull: "Els ciutadans de Catalunya no són ovelles, no són gent militaritzada"», 19-02-2019. Arxivat de l'original el 2019-02-19. [Consulta: 20 febrer 2019].
* ↑ País, El «La coartada del “mandato ciudadano”» (en castellà). El País [Madrid], 19-02-2019. Arxivat de l'original el 2019-02-20. ISSN: 1134-6582 [Consulta: 20 febrer 2019].
* ↑ «"Em considero un pres polític" i "L'autodeterminació és legal": Romeva calca l'interrogatori de Junqueras», 19-02-2019. Arxivat de l'original el 2019-02-19. [Consulta: 20 febrer 2019].
* ↑ «Rull defensa que és possible un referèndum dins la Constitució si hi ha "voluntat política"», 20-02-2019. Arxivat de l'original el 2019-02-20. [Consulta: 20 febrer 2019].
* ↑ Rincón, Reyes «Rull justifica la desobediencia al Constitucional en su falta de “autoridad moral”» (en castellà). El País [Madrid], 20-02-2019. Arxivat de l'original el 2019-02-20. ISSN: 1134-6582 [Consulta: 20 febrer 2019].
* ↑ «[VÍDEOS Les set intervencions clau de Dolors Bassa]». Arxivat de l'original el 2019-02-21. [Consulta: 20 febrer 2019].
* ↑ «Borràs: "El 27-O es va llegir el preàmbul, però un preàmbul ni obliga ni estableix res"». Arxivat de l'original el 2019-02-21. [Consulta: 20 febrer 2019].
* ↑ «Mundó desvincula el Govern de l'organització de l'1-O un cop suspès el decret de convocatòria», 20-02-2019. Arxivat de l'original el 2019-02-21. [Consulta: 20 febrer 2019].
* ↑ «Santi Vila rebaixa l'1-O a una "mobilització política": "Mai el vaig reconèixer com un referèndum"», 21-02-2019. Arxivat de l'original el 2019-02-21. [Consulta: 21 febrer 2019].
* ↑ «[VÍDEOS Els 10 grans moments de la declaració de Sànchez]». Arxivat de l'original el 2019-02-22. [Consulta: 21 febrer 2019].
* ↑ Vázquez, Ángeles. «Jordi Cuixart: "Davant del dilema del TC i l'exercici de drets, que ningú dubti"», 26-02-2019. Arxivat de l'original el 2019-02-26. [Consulta: 26 febrer 2019].
* ↑ «Acusar l'Estat i no col·laborar amb el fiscal: l'estratègia de defensa de Cuixart en un "judici polític"», 26-02-2019. Arxivat de l'original el 2019-02-26. [Consulta: 26 febrer 2019].
* ↑ «Forcadell defensa que la DUI no va tenir "cap transcendència jurídica"», 26-02-2019. Arxivat de l'original el 2019-02-26. [Consulta: 26 febrer 2019].
* ↑ «[VÍDEOS Els moments essencials de la declaració de Forcadell]». Arxivat de l'original el 2019-02-27. [Consulta: 26 febrer 2019].
* ↑ Sánchez, María Leticia de la Fuente. Evaluación del sesgo de los jurados en situaciones simuladas de decisión individual y grupal (en castellà). Universidad Almería, 2003-05-06. ISBN 9788482404479. Arxivat 2024-06-03 a Wayback Machine.
* ↑ «Rajoy, Santamaría y Montoro declararán como testigos en el juicio del 1-O» (en castellà). Arxivat de l'original el 2019-02-01. [Consulta: 1r febrer 2019].
* ↑ «El Suprem cita com a testimonis Rajoy, Mas i Urkullu i s'oposa a Puigdemont, Felipe VI i Chomsky». Arxivat de l'original el 2019-02-01. [Consulta: 1r febrer 2019].
* ↑ «Còpia arxivada». Interlocutòria d'admissió de proves, 01-02-2019. Arxivat de l'original el 2019-02-02 [Consulta: 1r febrer 2019].
* ↑ «L'ordre dels testimonis, un altre abús en el judici contra el procés». Arxivat de l'original el 2019-03-01. [Consulta: 1r març 2019].
* ↑ Rincón, Reyes «El Supremo plantea citar antes a los políticos testigos del ‘procés'» (en castellà). El País [Madrid], 19-02-2019. Arxivat de l'original el 2019-03-02. ISSN: 1134-6582 [Consulta: 1r març 2019].
* 1 2 «C.G.P.J - Notas de prensa». Arxivat de l'original el 2019-03-02. [Consulta: 1r març 2019].
* ↑ «Torrent informa el Suprem que la seva declaració coincideix amb un ple», 25-02-2019. Arxivat de l'original el 2019-03-02. [Consulta: 1r març 2019].
* ↑ Regué, Júlia. «La CUP recapta 25.000 euros per sufragar les multes de Baños i Reguant», 28-02-2019. Arxivat de l'original el 2019-02-28. [Consulta: 1r març 2019].
* ↑ «Catalunya | Las declaraciones en el juicio del ‘procés' en directo», 28-02-2019. Arxivat de l'original el 2019-02-28. [Consulta: 1r març 2019].
* ↑ «Termina la sesión en el Tribunal Supremo, el próximo lunes continuará el juicio» (en castellà). Arxivat de l'original el 2019-03-02. [Consulta: 1r març 2019].
* ↑ Albalat, Ángeles Vázquez / J. G. «Nieto: "El uso de la fuerza el 1-O fue el mínimo imprescindible"» (en castellà), 04-03-2019. Arxivat de l'original el 2024-06-03. [Consulta: 4 març 2019].
* ↑ «Bayona: "Hi hauria d'haver un judici, però no el del Suprem, sinó de la ciutadania"». Arxivat de l'original el 2019-03-06. [Consulta: 4 març 2019].
* ↑ «Bayona i Muro ratifiquen que la mesa del Parlament pot inadmetre iniciatives contràries a la Constitució», 04-03-2019. Arxivat de l'original el 2019-03-04. [Consulta: 4 març 2019].
* ↑ «Muro: un membre de la Mesa va fer constar en acta que la DUI “no tenia efectes jurídics”». Arxivat de l'original el 2019-03-06. [Consulta: 4 març 2019].
* ↑ «Millo parla d'una "escalada de la violència" a Catalunya sense proves i criminalitza els CDR», 05-03-2019. Arxivat de l'original el 2019-03-05. [Consulta: 5 març 2019].
* ↑ «Munté admet que va deixar el Govern perquè li feien "respecte" les responsabilitats penals de l'1-O», 05-03-2019. Arxivat de l'original el 2019-03-05. [Consulta: 5 març 2019].
* ↑ «Puigserver: "La preservació de la convivència ciutadana no podia ser excusa per no usar la força"». Arxivat de l'original el 2019-03-06. [Consulta: 5 març 2019].
* ↑ «El perill del testimoni de Pérez de los Cobos i el martiri de Millo». Arxivat de l'original el 2019-03-06. [Consulta: 5 març 2019].
* ↑ «“La trampa del Fairy”: ‘trending topic’, mems a dojo i una marca que millora la seva imatge». rac1.cat. Arxivat de l'original el 2019-03-29. [Consulta: 12 març 2019].
* ↑ «La secretària judicial va demanar un helicòpter davant l'"allau de ciutadans" el 20-S: "Tenia por"», 06-03-2019. Arxivat de l'original el 2019-03-06. [Consulta: 6 març 2019].
* ↑ «[EN DIRECTE El judici se suspèn fins demà a les 10.00]». Arxivat de l'original el 2019-03-06. [Consulta: 6 març 2019].
* ↑ «[EN DIRECTE El judici se suspèn fins dilluns, amb l'interrogatori de les defenses al comissari Castellví]». Arxivat de l'original el 2019-03-06. [Consulta: 7 març 2019].
* ↑ «Trapote i Nieto es contradiuen sobre l'intent de la Policia Nacional d'entrar a la seu de la CUP el 20-S», 07-03-2019. Arxivat de l'original el 2019-03-07. [Consulta: 7 març 2019].
* ↑ «Un altre comissari dels Mossos rebaixa la violència l'1-O i nega ingerències del Govern», 11-03-2019. Arxivat de l'original el 2020-12-05. [Consulta: 12 març 2019].
* ↑ «Les defenses subratllen extralimitacions en els escorcolls policials previs a l'1-O», 11-03-2019. Arxivat de l'original el 2020-12-01. [Consulta: 12 març 2019].
* ↑ «Juicio del procés, la última hora de las declaraciones de la tarde», 11-03-2019. Arxivat de l'original el 2020-12-05. [Consulta: 12 març 2019].
* ↑ Redacció. «La sessió d'avui del judici s'ha centrat en l'encàrrec i la impressió dels cartells del referèndum». Arxivat de l'original el 2020-09-21. [Consulta: 12 març 2019].
* ↑ «JUDICI 1-O:Una responsable de la impremta Artyplan diu que van fer cartells per valor de més de 17.000 euros sense albarà ni factura». [Consulta: 12 març 2019].
* ↑ ACN. «El fiscal demana investigar el responsable de Difusió perquè creu que ha comès delicte de fals testimoni al Suprem». Arxivat de l'original el 2019-03-16. [Consulta: 13 març 2019].
* ↑ ACN. «Royo defensa que el Diplocat no va organitzar ni va estar implicat en cap referèndum». Arxivat de l'original el 2024-06-03. [Consulta: 13 març 2019].
* ↑ ACN. «La declaració dels dos observadors internacionals s'ajorna fins al 27 de març». Arxivat de l'original el 2019-03-17. [Consulta: 13 març 2019].
* ↑ «[EN DIRECTE Albert Royo alliçona la fiscal sobre què és el Diplocat i per què no hi trobarà malversació]». Arxivat de l'original el 2019-03-06. [Consulta: 13 març 2019].
* ↑ ACN. «Antoni Molons s'acull al seu dret de no declarar per la seva condició d'investigat al jutjat 13». Arxivat de l'original el 2019-03-28. [Consulta: 14 març 2019].
* ↑ «Una exdirectora de Presidència nega un contracte amb Unipost per les paperetes de l'1-O», 14-03-2019. Arxivat de l'original el 2019-03-28. [Consulta: 14 març 2019].
* ↑ «Trapero desmunta els atacs de Pérez de los Cobos contra ell i els Mossos». Arxivat de l'original el 2019-03-28. [Consulta: 14 març 2019].
* ↑ ACN. «Josep Maria Jové s'acull al dret a no declarar al Suprem perquè està investigat al TSJC». Arxivat de l'original el 2019-03-28. [Consulta: 14 març 2019].
* ↑ «El número dos de Montoro no pot demostrar que hi hagués malversació». Arxivat de l'original el 2019-03-20. [Consulta: 20 març 2019].
* ↑ Vázquez, Ángeles. «Un testimoni declara que a Exteriors els manifestants van atacar a la comissió judicial», 19-03-2019. Arxivat de l'original el 2019-03-22. [Consulta: 20 març 2019].
* ↑ «Els guàrdies civils pateixen per les mentides i per l'arbre enverinat». Arxivat de l'original el 2019-03-20. [Consulta: 20 març 2019].
* ↑ «La Fiscalia busca reforçar l'acusació amb correus enviats als Jordis de ciutadans majoritàriament anònims», 20-03-2019. Arxivat de l'original el 2019-03-21. [Consulta: 20 març 2019].
* ↑ «El guàrdia civil que va segrestar correus de Cuixart, un testimoni desastrós per a l'acusació». Arxivat de l'original el 2019-03-21. [Consulta: 20 març 2019].
* ↑ ACN. «Un agent que va comissar 10 milions de paperetes a Bigues i Riells situa Quim Torra a les naus dies abans del registre». Arxivat de l'original el 2019-03-21. [Consulta: 20 març 2019].
* ↑ «El poder mai vist de les mirades d'odi dels catalans». Arxivat de l'original el 2019-03-22. [Consulta: 22 març 2019].
* ↑ Piulachs, Mayte. «Agents relaten haver rebut insults, però cap agressió». Arxivat de l'original el 2019-03-22. [Consulta: 22 març 2019].
* ↑ Vázquez, Ángeles. «Un guàrdia civil a Economia: "Ens haurien destrossat. Hi havia un risc objectiu i evident"», 25-03-2019. Arxivat de l'original el 2019-03-26. [Consulta: 26 març 2019].
* ↑ «Marina Roig fa que el fiscal Zaragoza es mossegui l'ungla: un guàrdia civil trontolla». Arxivat de l'original el 2019-03-26. [Consulta: 26 març 2019].
* ↑ «Baena descriu un "clima insurreccional" a partir del 20-S però descarta incitacions dels presos a la violència», 26-03-2019. Arxivat de l'original el 2019-03-26. [Consulta: 26 març 2019].
* ↑ Vázquez, Ángeles. «El cap de la investigació: "Des del 20-S el clima és insurreccional"», 26-03-2019. Arxivat de l'original el 2019-03-26. [Consulta: 26 març 2019].
* ↑ Redacció. «Continuen les declaracions d'agents per les protestes davant de casernes de la Guàrdia Civil i hotels». Arxivat de l'original el 2019-04-02. [Consulta: 2 abril 2019].
* ↑ Piulachs, Mayte. «Dos experts neguen haver estat observadors de l'1-O». Arxivat de l'original el 2019-04-02. [Consulta: 2 abril 2019].
* ↑ «La jefa de un 'grupo de observadores' del 1-O: Diplocat nos pagó todo», 27-03-2019. Arxivat de l'original el 2019-04-02. [Consulta: 2 abril 2019].
* ↑ Vázquez, Ángeles. «Un comisario jefe dice que los Mossos espiaron a 200 coches policiales» (en castellà), 02-04-2019. Arxivat de l'original el 2019-04-23. [Consulta: 23 abril 2019].
* ↑ «López reforça la contradicció entre els Mossos i De los Cobos», 03-04-2019. Arxivat de l'original el 2019-04-08. [Consulta: 23 abril 2019].
* ↑ «JUDICI 1-O:Molinero confirma que Puigdemont va afirmar que declararia la independència si l'1-O hi havia alguna "desgràcia"». Arxivat de l'original el 2019-04-23. [Consulta: 23 abril 2019].
* ↑ Redacció. «La Guàrdia Urbana de Badalona pren el relleu als policies espanyols al Suprem». Arxivat de l'original el 2019-04-23. [Consulta: 23 abril 2019].
* ↑ Redacció. «Marchena renya l'advocat de l'acusació popular per les preguntes a un dels Mossos que han declarat aquesta tarda». Arxivat de l'original el 2019-04-23. [Consulta: 23 abril 2019].
* ↑ ACN. «El segon de Baena diu que polítics independentistes ja plantejaven la unilateralitat com a "única opció" el juny del 2016». Arxivat de l'original el 2019-04-23. [Consulta: 23 abril 2019].
* ↑ Redacció. «Testimonis repetitius, cops i violència han presidit el judici d'avui». Arxivat de l'original el 2019-04-23. [Consulta: 23 abril 2019].
* ↑ Piulachs, Mayte. «Dinou policies relaten lesions lleus l'1-O a Lleida». Arxivat de l'original el 2019-04-24. [Consulta: 23 abril 2019].
* ↑ «Nova fase del judici contra el procés amb més polítics testimonis». Arxivat de l'original el 2019-05-10. [Consulta: 6 maig 2019].
* ↑ 324cat. «Un diputat alemany nega que el Diplocat convidés observadors internacionals l'1-O», 29-04-2019. Arxivat de l'original el 2019-05-06. [Consulta: 6 maig 2019].
* ↑ «Una diputada de Quebec, la primera que se reivindica como observadora internacional en el 'procés', aunque corrió con sus gastos». Arxivat de l'original el 2019-05-06. [Consulta: 6 maig 2019].
* ↑ «Lluis Llach: “Pasamos sudor y lágrimas para desconvocar el 20-S”», 29-04-2019. Arxivat de l'original el 2019-04-30. [Consulta: 6 maig 2019].
* ↑ 324cat. «L'alcalde de Fonollosa recorda l'1-O: "Hi havia 20 veïns per 80 antiavalots"», 30-04-2019. Arxivat de l'original el 2019-05-03. [Consulta: 6 maig 2019].
* ↑ «Declaran los primeros votantes del 1-O: "La gente creyó que venía Puigdemont, pero era un ejército de la Guardia Civil"» (en castellà), 30-04-2019. Arxivat de l'original el 2019-05-06. [Consulta: 6 maig 2019].
* ↑ «El testimoni enverinat d'un mosso posa en perill Jordi Sànchez». Arxivat de l'original el 2019-05-07. [Consulta: 22 maig 2019].
* ↑ «El dia que Àlex Solà no es va deixar humiliar per Manuel Marchena». Arxivat de l'original el 2019-05-15. [Consulta: 22 maig 2019].
* ↑ «El dia més vergonyós del judici, la gran patinada de Marchena». Arxivat de l'original el 2019-05-16. [Consulta: 22 maig 2019].
* ↑ «Facultades del Presidente del Tribunal en el juicio oral del sumario» (en castellà). vLex. Arxivat de l'original el 2019-02-09 [Consulta: 2 novembre 2018].
* ↑ Martialay, Ángela «Sentencia procés: Sentencia del procés: El Supremo acuerda condenar de forma unánime por sedición a los líderes del 1-O» (en castellà). El Mundo, 12-10-2019 [Consulta: 12 octubre 2019]. Arxivat 12 October 2019$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine.
* ↑ «Sentencia Procés: Los líderes independentistas serán condenados por sedición y malversación». Cadena SER, 12-10-2019 [Consulta: 12 octubre 2019]. Arxivat 12 October 2019$^{[Datemismatch]}$ a Wayback Machine.
* ↑ «Espanya no s'atreveix a condemnar per rebel·lió però imposa penes de fins a 13 anys de presó per sedició». Arxivat de l'original el 2019-10-14. [Consulta: 14 octubre 2019].
* ↑ «El Supremo condena a 13 años de prisión a Junqueras, a 11 años y medio a Forcadell y a 9 a los 'Jordis'» (en castellà). Arxivat de l'original el 2019-10-14. [Consulta: 14 octubre 2019].
* ↑ «Cuatro miembros de la mesa del Parlament de 2017, condenados a 20 meses de inhabilitación» (en castellà), 19-10-2020. Arxivat de l'original el 2020-10-23. [Consulta: 24 octubre 2020].
* ↑ Merlos, Josep Lluís. «El TSJC inhabilita durant un any i vuit mesos els membres de la mesa del Parlament del 2017 i absol Boya», 19-10-2020. Arxivat de l'original el 2020-10-22. [Consulta: 24 octubre 2020].
* ↑ «Josep Lluís Trapero: La Audiencia Nacional le absuelve junto a la cúpula de Interior» (en castellà), 20-10-2020. Arxivat de l'original el 2020-10-24. [Consulta: 24 octubre 2020].
* ↑ Merlos, Josep Lluís. «L'Audiència absol Trapero en una sentència que rebrega les tesis del Suprem i la Fiscalia», 21-10-2020. Arxivat de l'original el 2024-06-03. [Consulta: 24 octubre 2020].
* ↑ «DOCUMENT: Els arguments de la magistrada que volia condemnar Trapero per sedició». Arxivat de l'original el 2020-10-27. [Consulta: 24 octubre 2020].
* ↑ «High Commissioner’s global update of human rights concerns». OHCHR, 07-03-2018 [Consulta: 8 març 2018]. Arxivat 2019-01-23 a Wayback Machine.
* ↑ «Noam Chomsky among signatories on letter calling for release of Catalan political prisoners» (en anglès). The National, 20-04-2018. Arxivat de l'original el 14 de febrer 2019 [Consulta: 13 febrer 2019].
* ↑ author, global. «Amnistia Internacional reitera la petició de llibertat immediata per als Jordis, un any després del seu ingrés a presó». Arxivat de l'original el 2019-01-04. [Consulta: 23 novembre 2018].
* ↑ «Amnistía Internacional supervisará el juicio a ‘los Jordis'». La Vanguardia. Arxivat de l'original el 2018-12-18 [Consulta: 30 novembre 2018].
* ↑ ACN «Amnistia Internacional "supervisarà" el judici a Sànchez i Cuixart per certificar que té "garanties" d'un procés "just"». El Punt Avui. Arxivat de l'original el 2018-11-30 [Consulta: 30 novembre 2018].
* ↑ «Amnistía Internacional pide al Supremo plaza de observador en el juicio del 'procés'» (en castellà). El Confidencial. Arxivat de l'original el 2019-01-19 [Consulta: 17 gener 2019].
* ↑ «Amnistia Internacional demana al Suprem que els observadors tinguin un espai dins la sala del judici de l'1-O». Arxivat de l'original el 2019-01-17. [Consulta: 17 gener 2019].
* ↑ «La banalización de los delitos de rebelión y sedición» (en castellà). eldiario.es. Arxivat de l'original el 2019-04-11 [Consulta: 23 novembre 2018].
* ↑ Redacció «Eurodiputats volen fer d'observadors en el judici de l'1-O». El Punt Avui. Arxivat de l'original el 2019-04-11 [Consulta: 23 novembre 2018].
* ↑ 324cat «L'Organització Mundial contra la Tortura exigeix l'alliberament dels Jordis». CCMA. Arxivat de l'original el 2018-11-24 [Consulta: 23 novembre 2018].
* ↑ «Human rights defender in pre-trial detention for over a year». Front Line Defenders, 23-11-2018 [Consulta: 23 novembre 2018]. Arxivat 31 de gener 2019 a Wayback Machine.
* ↑ «Spain: Human rights defender in pre-trial detention for over a year», 23-11-2018. Arxivat de l'original el 24 de novembre 2018. [Consulta: 23 novembre 2018].
* ↑ «Más de 13.000 académicos de EE.UU y Reino Unido piden el archivo de la causa contra la Sindicatura Electoral del 1-O» (en castellà). eldiario.es. Arxivat de l'original el 2018-12-01 [Consulta: 1r desembre 2018].
* ↑ «IADL calls for release of Catalan political prisoners», 03-12-2018. Arxivat de l'original el 31 de desembre 2018. [Consulta: 30 desembre 2018].
* ↑ «Neix una plataforma per portar observadors internacionals al judici de l'1-O». Arxivat de l'original el 2019-06-20. [Consulta: 1r juliol 2019].
* ↑ Portabella, David. «Tretze organitzacions volen enviar observadors al judici - 30 gen 2019». Arxivat de l'original el 2019-06-19. [Consulta: 1r juliol 2019].
* ↑ «Cinc-cents diputats i ex-diputats de vint-i-cinc països exigeixen l'alliberament de Forcadell». Arxivat de l'original el 2019-03-30. [Consulta: 13 desembre 2018].
* ↑ «El manifiesto que pide la liberación de Forcadell recaba apoyos de 500 parlamentarios de 25 países», 13-12-2018. Arxivat de l'original el 2024-06-03. [Consulta: 13 desembre 2018].
* ↑ «FreeForcadell» (en castellà). Arxivat de l'original el 2020-09-26. [Consulta: 15 desembre 2018].
* ↑ «A petició del Síndic, els que han estat màxims representats de les institucions catalanes d'ençà de la democràcia demanen garanties per al dret de defensa dels inculpats durant el judici del procés - Síndic de Greuges de Catalunya - El defensor de les persones». Arxivat de l'original el 2020-12-04. [Consulta: 16 gener 2019].
* ↑ Canosa, Francesc. «Els 148 PEN del món demanen que es retirin els cÃ rrecs i s'alliberin SÃ nchez i Cuixart», 21-01-2019. Arxivat de l'original el 2019-01-23. [Consulta: 21 gener 2019].
* ↑ «El PEN Internacional exigeix l'alliberament “immediat” de Jordi Sànchez i Jordi Cuixart». El Punt Avui, 21-01-2019. Arxivat de l'original el 23 de gener 2019 [Consulta: 22 gener 2019].
* ↑ «UNPO Celebrates its 28th Anniversary». UNPO, 11-02-2019 [Consulta: 12 febrer 2019]. Arxivat 11 de febrer 2019 a Wayback Machine.
* ↑ «L'associació Advocats Europeus Demòcrates demana l'alliberament immediat dels presos polítics». Diari Ara, 11-02-2019 [Consulta: 12 febrer 2019]. Arxivat 12 de febrer 2019 a Wayback Machine.
* ↑ «Spain: trial of Catalonian leaders imperils human rights». International Commission of Jurists, 12-02-2019 [Consulta: 13 febrer 2019]. Arxivat 12 de febrer 2019 a Wayback Machine.
* ↑ «Ben Emmerson: "Si Espanya vol demostrar que és una democràcia, ha d'alliberar els presos polítics"». Catalunya Ràdio, 29-05-2019. Arxivat de l'original el 2019-06-09. [Consulta: 11 juny 2019].
* ↑ «Opinió núm. 6/2019, relativa a Jordi Cuixart i Navarro, Jordi Sànchez i Picanyol i Oriol Junqueras i Vies». Arxivat de l'original el 2019-07-15. [Consulta: 11 juny 2019].
* ↑ «Un comité de la ONU ve "arbitraria" la prisión de Junqueras y los Jordis y pide indemnizaciones» (en castellà). El Periódico digital, 29-05-2019 [Consulta: 16 octubre 2019]. Arxivat 2019-06-08 a Wayback Machine.
* ↑ «El president del parlament d'Islàndia critica la sentència de l'1-O davant el Consell d'Europa». NacióDigital, 23-10-2019. Arxivat de l'original el 2019-11-02. [Consulta: 2 novembre 2019].
* ↑ author, global. «Noticies d'actualitat». [Consulta: 19 novembre 2019].
* ↑ «Amnistia Internacional s'adreça a Espanya perquè alliberi Sànchez i Cuixart». Arxivat de l'original el 2019-11-19. [Consulta: 19 novembre 2019].
* ↑ «Sànchez i Turull inicien una vaga de fam indefinida». Arxivat de l'original el 2018-12-02. [Consulta: 1r desembre 2018].
* ↑ «Sànchez i Turull inicien una vaga de fam». Ara.cat. Arxivat de l'original el 2018-12-02 [Consulta: 1r desembre 2018].
* ↑ «Joaquim Forn i Josep Rull s'afegeixen a la vaga de fam indefinida de Sànchez i Turull». Arxivat de l'original el 2018-12-04. [Consulta: 3 desembre 2018].
* ↑ «Tots els ex-presidents de la Generalitat i del parlament demanen als presos polítics que aturin la vaga de fam». Arxivat de l'original el 2018-12-19. [Consulta: 19 desembre 2018].
* ↑ Piñol, Àngels «Los expresidentes de la Generalitat y del Parlament piden a los presos que pongan fin a la huelga de hambre» (en castellà). El País [Madrid], 19-12-2018. Arxivat de l'original el 2018-12-19. ISSN: 1134-6582 [Consulta: 19 desembre 2018].
* ↑ «Sànchez, Turull, Forn i Rull deixen la vaga de fam després de gairebé tres setmanes de protesta». Arxivat de l'original el 2018-12-20. [Consulta: 20 desembre 2018].
* ↑ «Els presos polítics deixen la vaga de fam», 20-12-2018. Arxivat de l'original el 2018-12-20. [Consulta: 20 desembre 2018].
* ↑ Piulachs, Mayte. «Els 9 presos polítics indultats poden tornar a la presó?». El Nacional, 24-05-2022. [Consulta: 2 novembre 2024].
* ↑ Casals Torres, Marta. «Els presos independentistes surten lliures després de l’indult». Beteve, 23-06-2021. [Consulta: 2 novembre 2024].
* ↑ TV3. «"Sense ficció" estrena "Causa especial 20907/2017"», 14-12-2018. Arxivat de l'original el 2018-12-19. [Consulta: 18 desembre 2018].
* ↑ «'Causa especial 20907/2017', que emite 'Sense ficció' (TV-3).» (en castellà), 17-12-2018. Arxivat de l'original el 2018-12-19. [Consulta: 18 desembre 2018].

## Vegeu també

* La causa del 13
* Protestes contra la sentència del judici de l'1-O

## Enllaços externs

* Auto de conclusió del sumari (castellà) PDF
* Acusació popular de Vox (castellà) PDF
* https://documentos.diaridegirona.cat/2019/10/Sentencia_proces.pdf Arxivat 2019-10-14 a Wayback Machine.