# Casa Rabassa i Villavecchia

La casa Rabassa i Villavecchia és un edifici situat al carrer Nou de la Rambla, 22 del Raval de Barcelona. Com que no està catalogat, li correspon la categoria D (bé d'interès documental), atorgada per defecte a tots els edificis del districte de Ciutat Vella.

## Història

Segons la documentació conservada, cap al 1796 el terreny fou establert en emfiteusi pels religiosos del col·legi de carmelites de la Rambla a Josep de Ferrater i Gendre. La propietat fou heretada pel seu fill Antoni de Ferrater i Soler, que fou alcalde de Barcelona entre 1811 i 1812, durant l'ocupació napoleònica. El 1814, el seu col·laboracionisme li va costar ser desposseït dels mobles i la roba que hi havia a la casa, que foren venudes en subhasta pública, i el mateix edifici fou subhastat.
Fou succeït pel seu fill Santiago de Ferrater i Boada (1783-1853). El 1839, i en representació seva, el seu fill Joan Antoni de Ferrater i Janer va demanar permís per a transformar en balcons dues finestres del tercer pis.
Posteriorment, la propietat va passar a mans dels indians Josep Milà de la Roca i Soler i Jeroni Rabassa, que havien fet fortuna amb el comerç d'esclaus a Puerto Rico. Rabassa es va casar amb Teresa Milà de la Roca i Alfonso, filla de Josep i la veneçolana Isabel Maria Alfonso. El 1869, després de la mort d'aquesta darrera, els seus hereus van fer la partició de la herència comuna, corresponent-li la casa del carrer Nou de la Rambla a Elvira Rabassa i Milà de la Roca, casada amb el comerciant Joaquim Villavecchia i Busquets.
El 1876, el matrimoni va encarregar-ne la reforma de la façana a l'arquitecte Elies Rogent, que afegí frontons semicirculars sobre les obertures del principal, i també ressaltà els emmarcaments del portal d'ingrés, a més de remuntar-hi un quart pis. El 1886, Enric Sagnier i Villavecchia, nebot de Joaquim, s'encarregà d'unes habitacions al terrat.

## Vegeu també

* Cases Jeroni Rabassa
* Castell de Villavecchia

## Referències

* ↑ «Fitxa 0 de Ciutat Vella». Catàleg de Patrimoni. Ajuntament de Barcelona.
* ↑ «Plànol del Col·legi de Carmelites de la Rambla de Barcelona», 12-09-1800.
* ↑ «Antoni de Ferrater i Soler». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Arnabat i Mata, 2004, p. 16.
* ↑ Diario de Barcelona, 30-09-1814, p. 594.
* ↑ Diario de Barcelona, 14-12-1814, p. 983.
* ↑ Wandosell y Fernández de Boadilla, 2012-2013.
* ↑ «Santiago DE FERRATER Y BOADA». geneanet. Charles Larroucau.
* ↑ «Antonio DE FERRATER Y JANER». geneanet. Charles Larroucau.
* ↑ AHCB, C.XIV Obreria C-131, 03-07-1839.
* ↑ «Teresa Milá de la Roca Alfonso». geneanet. Julio Carlos García-Castrillon.
* ↑ «Isabel Maria Alfonso». geneanet. Julio Carlos García-Castrillón.
* ↑ Rodrigo y Alharilla, 2007, p. 206-207.
* ↑ AHPB, notari Francesc Jordana, manual 1.307/31, f. 560-587, 06-10-1869.
* ↑ «Elvira Rabassa Mila de la Roca». geneanet. Seminario de Genealogía Mexicana.
* ↑ «Joaquín Villavecchia Busquets». geneanet. Seminario de Genealogía Mexicana.
* ↑ Rodrigo y Alharilla, 2007, p. 208-209.
* ↑ AMCB, Q127 Foment 984 E.
* ↑ «Enric Sagnier Vilavecchia». geneanet. Seminario de Genealogía Mexicana.
* ↑ AMCB, Q127 Foment 794 Ñ.

## Bibliografia

* Arnabat i Mata, Ramon «La revolució liberal a Barcelona. Política de classes i classes de política». Barcelona Quaderns d’Història, 10, 2004, pàg. 11-58.
* Rodrigo y Alharilla, Martín. Indians a Catalunya: Capitals cubans en l'economia catalana. Barcelona: Fundació Noguera, juny 2007. ISBN 978-84-9779-529-6.
* Wandosell y Fernández de Boadilla, Gonzalo «Antonio Solá, escultor neoclásico». Opus Habana, Vol. XIV, 3, juliol 2012-gener 2013, pàg. 16-17.
* Yustres, Víctor «Catalunya va ser protagonista del comerç negrer amb Cuba». directa.cat, 27-07-2015.