# Joaquim Oller i Fontanet

Joaquim Oller i Fontanet (Barcelona, 1828 - Sabadell, 1891) va ser un músic i mestre de capella català.
Es formà a Montserrat amb el seu pare, Antoni Oller i Biosca, mestre de capella de l'escolania. Joaquim Oller fou mestre de capella i organista a l'església parroquial de Sitges, càrrecs en què el substituí el 1877 Esteve Català i March. A la vila de Sitges estigué en la fundació de la societat local El Retiro, constituïda per partidaris del mestre Oller i la seva orquestra, enfrontats (per qüestions musicals però també de poder i influència local) amb els seguidors de Josep Carbonell i Vidal, del casino Prado Suburense. Durant els anys següents, ambdues entitats, amb els seus directors musicals al front, portaren a terme enfrontaments que passaren, fins i tot, per l'organització el 1877 d'una Festa Major paral·lela en competència amb l'oficial. Oller portà també el magisteri de Sant Fèlix de Sabadell (ho feia el 1879) i dirigí l'Escola Municipal de Música de la mateixa ciutat.
El seu germà Antoni Oller (1842 - després de 1910) va ser mestre de capella i/o organista a Sabadell i el 1861 obtingué la plaça pel magisteri a l'església de Sant Antoni Abat (Vilanova i la Geltrú), per bé que hi renuncià al cap de poc. Posteriorment oposità i guanyà la plaça d'organista primer del monestir de les Descalces Reials (Madrid) (ho era el 1877 i encara el 1907), autor de l'Himno a Santa Bárbara per a l'arma d'Artilleria espanyola (estrenat el 4.12.1889), i compositor de moltes peces de música sacra. El seu tiet Josep Oller i Biosca fou alcalde de Terrassa (1827) i besavi de l'empresari Josep Oller i Roca, cofundador del Moulin Rouge.

## Obres destacades

* Holler, Joaquín. Despedida a la Virgen [himne per a veu de tiple].
* Hutesà, Joseph (lletra); Oller, Joaquim. Despedida del Milenar, a veus solas y ab acompanyament de piano ó d'orga, ca 1880.
* Riba y Aguilera, Antonio (lletra); Oller, Joaquín. Himno a la Virgen María.

## Referències

* ↑ «Joaquim Oller i Fontanet». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
* ↑ Conesa i Sánchez, Ricard. «Sitges 1874-1939 La lluita política pel poder municipal». A: Història de Sitges. vol. IV - Època contemporània (I) 1800‐1939. Sitges: Ajuntament de Sitges, 2013, p. 5.
* ↑ Forns i Fusté, Miquel «La Festa Major. Passat i futur». Butlletí del Grup d'Estudis Sitgetans, Nº 84, 2-1998, pàg. 3.
* ↑ «Cataluña». El Diluvio, 21-11-1879, pàg. 6915.
* ↑ Roig i Galzeran, Francesca «Magí Sans i Bartomeu». Amics de la sardana de l'A.E.Talaia, núm. 128 - 20 aniversari, 12-1986, pàg. 9. Arxivat de l'original el 2016-08-15 [Consulta: 11 gener 2016].
* ↑ «Crónica local [necrològica d'Antoni Oller i Biosca]». La Imprenta, n. 94, 04-04-1877, pàg. 2361-2362.
* ↑ «Llista d'obres d'Antoni Oller, conservades pel Patrimonio Nacional» (en espanyol). [Consulta: 11 gener 2016].
* ↑ «Obres de Joaquim Oller a l'IFMuC».

## Bibliografia

* Gregori i Cifré, Josep Maria. Inventaris dels fons musicals de Catalunya Volum 1: Fons de la catedral-basílica del Sant Esperit de Terrassa. Barcelona: Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura i Mitjans de Comunicació, 2007 (Arxius i documents. Eines de recerca, núm. 2). ISBN 9788439374336.
* Fontanals Argenter, Blai. El Retiro. Cent anys i escaig d'història al compàs dels músics de la Societat. Sitges: Societat Recreativa El Retiro, 1994 (Premi Societat del Retiro, 2). ISBN 8460508501.
* Joan d'Arrahona [pseud.] «Joaquim Oller Fontanet». Garba, núms. 32-34, 11-1922, pàg. 60-61.