# Dansa dels Porrots

La Dansa dels Porrots és un ball tradicional de Silla (l'Horta Sud), on es balla tots els anys el dia 6 d'agost, que és la festa grossa del poble, en honor al Santíssim Crist. També es balla a Picassent, on es coneix com Dansa dels Bastonots, tot i que algunes figures es formen de manera diferent.
Es tracta d'una dansa bèl·lica, ballada en grups de 8 balladors o balladores, que porten una indumentària que evoca els antics guerrers grecoromans, així com una corona de llorer al cap, i armats amb un bastonot o porrot, que dona nom a la dansa. Al llarg de la dansa, acompanyada per una melodia de dolçaina i tabalet, els balladors van formant unes figures, de trets pantomímics i acrobàtics especialment singulars, que representen una lluita guerrera.
S'ha especulat sobre un origen grecoromà de la Dansa dels Porrots, tot i que no hi constància segura que s'haja ballat abans del segle XVII. Al segle XIX i prinicpis del XX, sovint se l'anomenva dansa d'Alcides, fent referència a Heracles o Hèrcules. Podria per tant haver sorgit de l'afició per la mitologia greco-romana típica dels segles XVI i XVII, que tanta empremta deixà en la literatura, escultura, pintura i arquitectura.
Nombrosos indicis (de Silla i d'altres pobles valencians) apunten a que al segle XIX la dansa d'Alcides culminava en una Muixeranga, formada en part pels mateixos balladors. També guarda una relació estreta amb el Ball de Torrent.
Tot i que Heracles tradicionalment representa l'ideal de la força viril, antigament la dansa era ballada també per dones. Aquesta costum fou recuperada l'any 1991, des d'aleshores nombroses dones i xiquetes ballen els Porrots tots els anys.

## Tocata de dolçaina

La tocata de la dolçaina és prou viva, amb molts tresets ràpids i l'ús en la segona meitat del registre agut. En haver de repetir-se vàries voltes, suposa una prova d'habilitat i resistència per als dolçainers. En opinió dels dansadors més vells, el cèlebre Joan Blasco, que la interpretà dels anys 50 fins als 80, és qui la tocà amb major facilitat i mestria. Es conserven diferents versions escrites des del segle XIX, amb diferències melòdiques significatives, tot i que els trets generals han canviat poc - generalment la melodia gira al voltant dels acords de tònica i dominant, indicant que segurament la melodia no siga anterior al segle XVIII.

## Figures

Les diferents figures que formen els balladors són:
* pas militar: avançant en dues fileres, el cap de cadascuna d'elles roda pel costat i es situa a la cua de la filera
* costat: els balladors s'inclinen en sentit contrari a l'adversari de l'altra filera, recolzant-se sobre el porrot amb actitud desafiant
* costat i costat: com la figura anterior, però creuant els peus
* genoll: una filera esquerra assenyala als oponents de la dreta, que recolzen una cama sobre els genolls dels de l'esquerra mentre alcen el porrot
* barba: els balladors de la filera esquerra alçen el porrot, mentre els de la dreta es col·loquen el porrot en la barbeta
* navaixa: inclinar-se al costat oposat al company i estirar el porrot cap endavant
* assenyalar: els balladors de la dreta deixen el porrot a terra i apunten amb un braç cap avant; els de l'esquerra alçen el porrot amb les dues mans
* amenaçar: el cap i la cua de cada filera es miren, amb el porrot a terra; el que quede a l'esquerra serà el botador, i el de l'esquerra l'empomador
* pegar: botadors i els empomadors corren a enfrontar-se amb els oponents; els empomadors s'inclinen cap arrere i fan tremolar les mans, mentres els botadors alçen el puny sobre el cap dels empomadors i simulen que els colpegen
* bot a la cintura: els empomadors es queden quets i els botadors boten i pugen a la seua cintura
* bot a l'esquena: l'empomador s'inclina i el botador bota i puja al seu llom, alçant el porrot en senyal de triomf
* bot d'alt: el botador bota dalt de l'empomador i l'agarra dels muscles, mentre l'empomador el subjecta de les cuixes

## Referències

* ↑ Saragossà i Saragossà, 2000, p. 129-131.
* ↑ Ajuntament de Silla.
* ↑ Ponce López, 2023, p. 23.
* ↑ Saragossà i Saragossà, 2000, p. 143-147.
* ↑ Saragossà i Saragossà, 2000, p. 155-161.
* ↑ Saragossà i Saragossà, 2000, p. 140.
* ↑ Muñoz, 2013.
* ↑ Saragossà i Saragossà, 2000, p. 168-177.
* ↑ Atienza Peñarrocha, 2000, p. 204-207.

## Fonts

* Saragossà i Saragossà, J.Carles «La dansa dels porrots de Silla». Algudor, núm. 1, 11-2000.
* Ajuntament de Silla. «História de la dança(sic!)». Web oficial. [Consulta: 14 octubre 2024].
* Ponce López, Antonio «El Ball de Bastonots de Picassent: descrició i apunts històrics». Picassent, Festes Majors 2023, 2023.
* Muñoz, Cristina. «Les dones també són protagonistes en la “Dansa del Porrots” de Silla)». El Punt Avuí, 31-07-2013. [Consulta: 14 octubre 2024].
* Atienza Peñarrocha, Antonio «Las Danzas de "Els Porrots" de Silla y de "Els Bastonots" de Picassent (Valencia)». Revista de Folklore, núm. 234, 2000.