# Llista de consorts reials de Lleó

La llista de consorts reials de Lleó conté els consorts dels monarques del regne de Lleó (910-1230). Abasta des del regnat de Garcia I, primer rei després del repartiment del regne d'Astúries entre els fills d'Alfons III, fins a la unió amb el regne de Castella en la persona de Ferran III de Castella a través del matrimoni d'Alfons IX de Lleó i Berenguera de Castella.
| Nom | Període | Rei | Nota |
| Dinastia asturlleonesa |||||
| Nuna Muñoz | 910-914 | Garcia I | |
| Elvira Menéndez | 914-921 | Ordoni II | |
| Aragonta González | 922-923 | Ordoni II | Repudiada. |
| Sança de Pamplona | 923-924 | Ordoni II | |
| Urraca bint Abd-Al·lah | 924-925 | Fruela II | |
| Ònnega de Pamplona | 925-931 | Alfons IV | |
| Adossenda Gutiérrez | 931 | Ramir II | Parenta del monarca. Repudiada el 931. |
| Urraca Sanxes | 933-951 | Ramir II | Hom l'ha anomenada també Teresa. |
| Urraca Fernández | 951-956 | Ordoni III | Casada després amb Sanç II Abarca. |
| Urraca Fernández | 958-960 | Ordoni IV | Casada després amb Sanç II Abarca. |
| Teresa Ansúrez | 960-966 | Sanç I | |
| Sança Gómez | 980-984 | Ramir III | |
| Velasquita Ramírez | 985-989 | Beremund II | Repudiada. |
| Elvira Garcia | 992-999 | Beremund II | |
| Elvira Menéndez | 1010-1022 | Alfons V | |
| Urraca Garcés | 1023-1028 | Alfons V | |
| Ximena Sanxes | 1034-1037 | Beremund III | |
| Dinastia Ximena |||||
| Ferran I de Lleó | 1037-1065 | Sança | No va ser sols consort, sinó rei iure uxoris de Lleó. |
| Alberta | 1072 | Sanç II | Primera reina consort de Castella. Es desconeixen origen i filiació. |
| Agnès d'Aquitània | 1074-1078 | Alfons VI | |
| Constança de Borgonya | 1079-1093 | Alfons VI | |
| Berta | 1095-1099 | Alfons VI | |
| Isabel | 1099-1107 | Alfons VI | Princesa musulmana que havia mantingut relacions abans amb Alfons VI. |
| Beatriu | 1108-1109 | Alfons VI | |
| Alfons I d'Aragó | 1109-1114 | Urraca I | |
| Berenguera de Barcelona | 1128-1149 | Alfons VII | |
| Riquilda de Polònia | 1152-1157 | Alfons VII | |
| Urraca de Portugal | 1165-1175 | Ferran II | |
| Teresa Fernández de Traba | 1178-1180 | Ferran II | |
| Urraca López de Haro | 1187-1880 | Ferran II | |
| Teresa de Portugal | 1191-1194 | Alfons IX | |
| Berenguera de Castella | 1197-1204 | Alfons IX | Reina de Castella. Els regnes s'uneixen definitivament en el seu fill Ferran III. |
| Unió definitiva dels regnes de Lleó i Castella |||||

## Referències

* ↑ Flórez, 1790, p. 77-79.
* ↑ Álvarez Álvarez, César. «García I» (en castellà). Diccionario biográfico electrónico. Reial Acadèmia de la Història. [Consulta: 29 desembre 2020].
* ↑ Flórez, 1790, p. 79-84.
* ↑ Sáez, 1948, p. 20, 28-31.
* ↑ Flórez, 1790, p. 85-87.
* ↑ Torres Sevilla-Quiñones, Margarita. «Aragonta González» (en castellà). Diccionario biográfico electrónico. Reial Acadèmia de la Història.
* ↑ Flórez, 1790, p. 87-89.
* ↑ Torres Sevilla, Margarita. «Sancha Sánchez» (en castellà). Reial Acadèmia de la Història. [Consulta: 29 novembre 2020].
* ↑ «Sancha Sánchez» (en castellà). Fundación Caja Navarra. [Consulta: 29 desembre 2020].
* ↑ Flórez, 1790, p. 92-93.
* ↑ Salazar y Acha, 2007, p. 31.
* ↑ Álvarez Álvarez, César. «Fruela II» (en castellà). Diccionario Biográfico electrónico. Reial Acadèmia de la Història. [Consulta: 22 octubre 2020].
* ↑ Flórez, 1790, p. 93-94.
* ↑ Álvarez Álvarez, César. «Ónneca Sánchez» (en castellà). Diccionario biográfico electrónico. Reial Acadèmia de la Història. [Consulta: 29 desembre 2020].
* ↑ Álvarez Álvarez, César. «Adosinda Gutiérrez» (en castellà). Diccionario biográfico electrónico. Reial Acadèmia de la Història. [Consulta: 29 desembre 2020].
* ↑ Martínez Díez, 2005, p. 401-402.
* ↑ Flórez, 1790, p. 99-106.
* ↑ Salazar y Acha, 2007, p. 34.
* ↑ Flórez, 1790, p. 107-111.
* ↑ Salazar y Acha, 2007, p. 35.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 Martínez Díez, 2005, p. 228.
* ↑ Flórez, 1790, p. 113-117.
* ↑ Díez Canseco, 1844, p. 533-534.
* ↑ Torres Sevilla-Quiñones, Margarita. «Sancha Gómez» (en castellà). Diccionario biográfico electrónico. Reial Acadèmia de la Història. [Consulta: 29 desembre 2020].
* ↑ Flórez, 1790, p. 120-126.
* ↑ Salazar y Acha, Jaime de. «Velasquita» (en castellà). Diccionario biográfico electrónico. Reial Acadèmia de la Història. [Consulta: 29 desembre 2020].
* ↑ Flórez, 1790, p. 127-133.
* ↑ Fernández del Pozo, José María. «Elvira Menéndez» (en castellà). Diccionario biográfico electrónico. Reial Acadèmia de la Història. [Consulta: 29 desembre 2020].
* ↑ Flórez, 1790, p. 135-138.
* ↑ Salazar y Acha, 2007, p. 39.
* ↑ Fernández del Pozo, José María. «Urraca Garcés» (en castellà). Diccionario biográfico electrónico. Reial Acadèmia de la Història. [Consulta: 29 desembre 2020].
* ↑ Flórez, 1790, p. 138-141.
* ↑ Fernández del Pozo, José María. «Jimena Sánchez» (en castellà). Diccionario biográfico electrónico. Reial Acadèmia de la Història. [Consulta: 29 desembre 2020].
* ↑ Klinka, Emmanuelle «Sancha, infanta y reina de León». e-Spania: revue interdisciplinaire d'études hispaniques médiévales et modernes, núm. 5, 2008.
* ↑ Asensio García, Diego «Imago Mulierium. La representación femenina en la miniatura cartularia de los siglos XII y XIII». XLIII Semana de Estudios Medievales Estella-Lizarra. El acceso al trono: concepción y ritualización, 2016, pàg. 312-313.
* ↑ Flórez, 1790, p. 157-159.
* ↑ Martínez Díez, Gonzalo. «Alberta» (en castellà). Diccionario biográfico electrónico. Reial Acadèmia de la Història. [Consulta: 29 desembre 2020].
* ↑ Flórez, 1790, p. 164-167.
* 1 2 3 4 Martínez Díez, Gonzalo. «Alfonso VI» (en castellà). Diccionario biográfico electrónico. Reial Acadèmia de la Història. [Consulta: 29 desembre 2020].
* ↑ Flórez, 1790, p. 168-175.
* ↑ Flórez, 1790, p. 176-178.
* ↑ Flórez, 1790, p. 179-182.
* ↑ Flórez, 1790, p. 182-185.
* ↑ Gambra Gutiérrez, Andrés. «Beatriz» (en castellà). Diccionario biográfico electrónico. Real Academia de la Historia. [Consulta: 6 abril 2024].
* ↑ «Urraca» (en castellà). Auñamendi Eusko Entziklopedia. Fundación Bernardo Estornés Lasa. [Consulta: 29 desembre 2020].
* ↑ Flórez, 1790, p. 231-271.
* ↑ «Berenguera de Barcelona». Gran Enciclopèdia Catalana. Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 30 desembre 2020].
* ↑ Flórez, 1790, p. 280-290.
* ↑ Flórez, 1790, p. 291-301.
* ↑ «Riquilda de Polonia» (en castellà). Fundació Casa Ducal de Medinaceli. [Consulta: 30 desembre 2020].
* ↑ Flórez, 1790, p. 318-326.
* 1 2 3 Recuero Astray, Manuel. «Fernando II de León» (en castellà). Diccionario biográfico electrónico. Reial Acadèmia de la Història. [Consulta: 30 desembre 2020].
* ↑ Flórez, 1790, p. 326-332.
* ↑ Flórez, 1790, p. 332-336.
* ↑ Recuero Astray, Manuel. «Urraca López de Haro» (en castellà). Diccionario biográfico electrónico. Reial Acadèmia de la Història. [Consulta: 30 desembre 2020].
* ↑ Flórez, 1790, p. 336-349.
* 1 2 Cavero Domínguez, Gregoria. «Alfonso IX» (en castellà). Diccionario biográfico electrónico. Reial Acadèmia de la Història. [Consulta: 30 desembre 2020].
* ↑ Flórez, 1790, p. 350-378.

## Bibliografia

* Díez Canseco, Vicente. Diccionario biográfico universal de mujeres célebres (en castellà). Madrid: Imprenta de D. José Félix Palacios, 1844.
* Martínez Díez, Gonzalo. El Condado de Castilla (711-1038). La historia frente a la leyenda. Valladolid: Junta de Castilla y León, 2005.
* Flórez, Enrique. Memorias de las reynas catholicas (en castellà). Madrid: Oficina de la Viuda de Marín, 1790.
* Sáez, Emilio. Los ascendientes de San Rosendo (en castellà). Madrid: Instituto Jerónimo Zurita, 1948.
* Salazar y Acha, Jaime de «Urraca. Un nombre egregio en la onomástica altomedieval». En la España medieval, 2007, pàg. 29-47.

## Vegeu també

* Llista de reis de Lleó
* Llista de reines consorts d'Astúries
* Llista de reis de Castella