# Konstandinos Kuruniotis

Konstandinos Kuruniotis (en grec: Κωνσταντίνος Κουρουνιώτης; Quios, 1872 - 1945) va ser un dels principals arqueòlegs grecs dels s. XIX i XX.
Va excavar a Erètria entre 1897 i 1910, i en traure a la llum les restes del temple d'Apol·lo Dafnèfor, el tesmofori, una gran tomba macedònica, els banys, la palestra i la porta oest.
D'altra banda, per encàrrec de la Societat Arqueològica de Grècia, des de 1902 va dirigir una sèrie d'excavacions a Figàlia i al sud-est d'Arcàdia. Així, dirigí excavacions a Bases, ajudat per Panagiotis Kavvadias i Konstantinos Rhomaios. Prop d'aquest lloc es troba el mont Cotil, on, al 1902 i 1903, va excavar els temples d'Afrodita i Àrtemis, també amb Panagiotis Kavvadias. Dins del mateix programa d'excavacions, entre 1902 i 1904, va excavar el santuari de Zeus al mont Liceu així com el santuari de Despena de Licosura. Després, per albergar les troballes d'aquest lloc, obrí el Museu de Licosura.
Entre 1915 i 1916 feu recerques a Kato Fana, a l'illa de Quios.
Va treballar també a Eleusis des de 1917 durant molts anys. Juntament amb Georgios Mylonas, suggerí que el denominat Megaron B són les restes d'un primitiu temple d'època micènica.
Durant l'ocupació grega d'Àsia Menor, amb Georgios Sotiriu, treballà a Nisa i Efes, a l'església de Sant Joan el Teòleg. Recorregué els territoris de la zona projectant la creació d'un museu per recollir totes les troballes que pogués recopilar d'Àsia Menor. Aplegà algunes antiguitats que foren dipositades a Esmirna fins que el 1927, ja sota domini turc, les dugueren a una antiga església grega però sense documents que n'indiquin la procedència exacta.
A principis de la dècada de 1930, en col·laboració amb Homer Thompson, va excavar el pujol atenés de x.
El 1939 va localitzar el jaciment arqueològic on es trobava el palau micènic de Pilos, denominat palau de Nèstor, a Epan Englianos.
Entre les seues publicacions poden citar-se Ανασκαφαί εν Κωτίλω (1903), Το εν Βάσσαις αρχαιότερον ιερόν του Απόλλωνος (1910) i Ελευσίς, Οδηγός των αναασκαφών και του Μουσείου, (1933).

## Referències

* ↑ Página del Ministerio de Cultura de Grecia: Eretria (en griego)
* ↑ Página del Ministerio de Cultura de Grecia: el templo de apolo Dafnéforo de Eretria (en griego)
* ↑ Philippe Bruneau, Une nouvelle publication de fouilles: Eretria (en francès), p.120, en Revue des Études Grecques (1971, volumen 84, núm. 399.
* ↑ Konstandinos Kuruniotis, Excavations of Lykaion (en inglés, originalmente publicado en griego en Ephemeris Archaeologike, 1904), p.1.
* ↑ Página del Ministerio de Cultura de Grecia: Basas (en griego)
* ↑ Página del Ministerio de Cultura de Grecia: el templo de Afrodita del monte Cotilo (en griego)
* ↑ Página del Ministerio de Cultura de Grecia: el templo de Artemia Ortasia (en griego)
* ↑ Página del Ministerio de Cultura de Grecia: monte Liceo (en griego)
* ↑ Página del Ministerio de Cultura de Grecia: el santuario de Despena en Licosura (en griego)
* ↑ Página del Ministerio de Cultura de Grecia: Museo Arqueológico de Licosura (en griego)
* ↑ Página del Ministerio de Cultura de Grecia: Kato Fana (en griego)
* ↑ Página del Ministerio de Cultura de Grecia: Museo Arqueológico de Eleusis (en griego)
* ↑ Artículo en Jstor
* ↑ Carla Iliana Elizondo, Eleusis en época micénica, p.5.
* ↑ «Página del municipio de eleusis: Mito-Historia-Excavaciones (en griego)». Arxivat de l'original el 2015-01-11. [Consulta: 8 maig 2019].
* ↑ Charles Dugas,Comptes rendus bibliographiques:Ἀρχαιολογικὸν Δελτίον, VII (1921-22), p.195, a Revie des Études Grecques (1926), volum 39, núm. 179.
* ↑ Marc Waelkens, Ateliers lapidaires en Phrygie, p.105.
* ↑ «Página del Ministerio de Cultura de Grecia: Pnyx (en griego)». Arxivat de l'original el 2017-03-31. [Consulta: 8 maig 2019].
* ↑ Página del Ministerio de Cultura de Grecia: el palacio de Néstor (en griego)