# Cronologia dels descobriments portuguesos

Els descobriments portuguesos foren una sèrie de viatges marítims i exploracions dutes a terme pels portuguesos entre 1415 i 1543. Els descobriments donaren com a resultat l'expansió de Portugal i foren una contribució essencial per a delinear el mapa del món, impulsats per la Reconquesta i la recerca de vies alternatives de comerç al mar Mediterrani. Amb aquests descobriments els portuguesos començaren l'era dels descobriments europeus que durà des del segle xv fins al XVII, i foren responsables d'importants avenços en tecnologia i ciències nàutiques, cartografia i astronomia, construint els primers vaixells capaços de navegar amb seguretat en aigües obertes per l'oceà Atlàntic.
Tot i que amb antecedents durant el regnat de Dionís I (1279) i en les expedicions a les illes Canàries de l'època d'Alfons IV, és a partir de la conquesta de Ceuta el 1415 —una plaça conquerida amb relativa facilitat, per una expedició organitzada per Juan I—, quan Portugal inicia el projecte nacional de la navegació oceànica sistemàtica.
Després de la Reconquesta, l'esperit de conquesta i cristianització dels pobles musulmans es manté. Els portuguesos es dirigiren després cap al nord d'Àfrica, d'on havien vingut els mouros que envaïren la península Ibèrica i s'hi establiren. Portugal no podia amagar el seu interès econòmic, ja que també era des del nord de l'Àfrica d'on arribaven les espècies, un gènere de gran valor degut a l'esforç per dur-les fins a Europa. Avançant progressivament a l'Atlàntic tot seguint la seva costa, passaren el Cap de Bona Esperança i entraren a l'oceà Índic impulsats per la demanda de rutes alternatives del comerç al Mediterrani. Arribaren a l'Índia el 1498, a la Xina el 1513 i al Japó el 1543. Simultàniament exploraren l'Atlàntic Sud i desembarcaren a les costes del Brasil el 1500.
Les expedicions es perllongaren durant diversos segles, des del regnat d'Enric el Navegant fins al de Joan III, quan l'Imperi Portuguès quedà establert (1557).
Continent segons el color de l'ombrejat :
| Àsia | Àfrica | Amèrica del Nord | Sud-amèrica / Centreamèrica | Oceania |
| Oceans segons el color de l'ombrejat ||||||||
| Atlàntic | Atlàntic | Índic | Pacífic | Pacífic |
L' ombreig destaca els fets que han marcat l'exploració geogràfica, però que no són en si mateixos descobriments.

## Referències

* ↑ B. W. Diffie, Foundations of the Portuguese Empire, 1415-1580, Minneapolis, University of Minnesota Press, pag. 28.
* ↑ Serra Rafols, E. (1961): “El redescubrimiento de las Islas Canarias en el S. XIV”, Revista de Historia, núm. 135-136, pag. 219-234.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 Diffie, Bailey, "Foundations of the Portuguese Empire, 1415–1580", Chronology of Portuguese Expansion.
* 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 Ramos, Rui, Sousa, Bernardo Vasconcelos e, Monteiro, Nuno Gonçalo, História de Portugal, Cronologia seleccionada, pag. 839-54, A Esfera dos Livros, 2009, ISBN 978-989-626-139-9
* ↑ Rodrigues, Jorge Nascimento, Tessaleno Devezas, "Portugal: o pioneiro da globalização: a Herança das descobertas", pag. 91, Centro Atlantico, 2009, ISBN 989-615-077-X.
* ↑ Newitt, Malyn D.D. A History of Portuguese Overseas Expansion, 1400–1668.: Routledge, 2005. ISBN 0415239796
* ↑ Cadamosto (Kerr, p.244; Ital: p.116r Port: p.57
* ↑ Serrão, Joel (1971). "Afonso, Diogo". Dicionário de História de Portugal I. Ed. Torres, Ruy d'Abreu. Lisboa: Iniciativas Editoriais. 49. ISBN 9726611601.
* 1 2 CHAM, Cronologias: ATLÂNTICO, Exploração do (1419-1500)
* ↑ J. H. Parry, The Age of Reconnaissance, 1963, page 149
* ↑ Lopo Gonçalves en Encyclopædia Britannica On-line (em inglés)
* ↑ Pinto, Luiz Fernando da Silva, "Sagres: a strategic revolution", Cronologia, p.268, FGV Editora, 2002, ISBN 8522503885
* ↑ Mary Gunn, L. e. Codd, L. E. W. Codd. Botanical Exploration of Southern Africa: An Illustrated History of Early Botanical Literature on the Cape Flora : Biographical Accounts of the Leading Plant Collectors and Their Activities in Southern Africa from the Days of the East India Company Until Modern Times. CRC Press, 1981. p5-7. ISBN 0869611291
* ↑ Ferguson, D. W. The discovery of Ceylon by the Portuguese in 1506 (Journal of the Ceylon Asiatic Society, vol. xix, no. 59, 1907, pp. 284-384).
* ↑ Donald Frederick Lach, Edwin J. Van Kley, Asia in the making of Europe, pag. 520-21, University of Chicago Press, 1994, ISBN 978-0-226-46731-3.
* ↑ Galvano, Antonio Galvano. The Discoveries of the World from Their First Original unto the Year of Our Lord 1555 (en anglès). BiblioBazaar, LLC, 2009, p. 114. ISBN 1113687479.
* ↑ Manuscrito Newen Zeytung auss Pressilandt dos arquivos Fugger cuevos.
* ↑ Edmonds. [2002] (2002) China and Europe Since 1978: A European Perspective. Cambridge University Press. ISBN 0521524032
* ↑ Li, Tana Li. Nguyễn Cochinchina: southern Vietnam in the seventeenth and eighteenth centuries (en anglès). SEAP Publications, 1998, p. 72. ISBN 0877277222.
* ↑ Yule, Sir Henry Yule, A. C. Burnell, William Crooke. A glossary of colloquial Anglo-Indian words and phrases: Hobson-Jobson (en anglès). Routledge, 1995, p. 34. ISBN 0700703217.
* ↑ Siguiendo las teorías no consensuadas del descubrimiento de Australia por portugueses expuestas en McIntyre, K.G (1977) The Secret Discovery of Austrália, Portuguese ventures 200 years before Cook. Souvenir Press, Menindie, ISBN 0-285-62303-6, y de Peter Trickett en Beyond Capricorn: How Portuguese adventurers secretly discovered and mapped Australia and New Zealand 250 years before Captain Cook, ISBN 978-0-9751145-9-9.
* ↑ Antonio Galvano, Richard Hakluyt, C R Drinkwater Bethune, The discoveries of the world: from their original unto the year of our Lord 1555, The Hakluyt Society, 1862, a partir de la traducción inglesa de 1601 de la edición portuguesa de Lisboa, 1563.
* ↑ Basado en las obras de João de Barros, Armando Cortesão admite que Cristóvão de Mendonça habría arribado a Australia en un viaje ordenado en 1521 por el gobernador-general de las Indias, cuyo propósito era llegar a la no identificada "isla do Ouro". Referencia: Luís de Albuquerque. «Mendonça, Cristóvão de». A: História da Expansão Portuguesa no Mundo. III. Atica, 1939, p. 22. ASIN: B000MZ8VT0.
* ↑ De acuerdo con José Nicolau da Fonseca, Rodrigues yace en Goa con su túmulo con la inscripción: «Acqui jaz Diogo Rodrigues o do Forte, Capitão desta Fortaleza, o qual derrubou os pagodes destas terras. Falleceu á 21 de abril de 1577 annos». José Nicolau da Fonseca, Historical and Archaeological Sketch of the City of Goa, Bombay : Thacker, 1878, pag. 47-48. Reprinted 1986, Asian Educational Services, ISBN 81-206-0207-2.
* ↑ João de Barros, Manoel Severim de Faria, João Baptista Lavanha. Na Regia officina typografica. Da Asia de João de Barros e de Diogo de Couto, Volume 13, p. 91, 1780.
* ↑ Bibliografia - Sítio dos descobrimentos portugueses Arxivat 2014-01-21 a Wayback Machine.
* 1 2 Mutch, T. D.. The First Discovery of Australia (en anglès). Sídney: Mutch, Proyecto Gutenberg de Australia, 1942, p. 55.
* ↑ Wessels, C., 1997 "Early Jesuit travellers in Central Asia 1603-1721", Asian Educational Services, isbn 81-206-0741-4
* ↑ Arxivat 2008-08-29 a Wayback Machine. FATHER ESTEVAO CACELLA'S REPORT ON BHUTAN IN 1627.