# Cova de Montou

La Cova de Montou (en francès grotte de Montou) és un jaciment arqueològic situat al turó del mateix nom, a la comuna nord-catalana de Corbera la Cabana, a la comarca del Rosselló. D'origen càrstic, està formada per diverses galeries i sales.
La boca d'entrada és a 290 m d'altitud sobre el nivell del mar. Està situada en el vessant sud-oest del Montó, un petit massís calcari del devonià.

## Etimologia

Montou, o tal vegada Monttou, prové del llatí mons touus (muntanya tova).

## La cova

La cova conté una xarxa de galeries de gran complexitat. D'una banda, la Cova de Montou pròpiament dita, on al llarg dels anys s'han fet diverses exploracions arqueològiques, com les de Pere Ponsich i el seu equip en els anys 40, les de Françoise Claustre en els anys 70 als 90 i les més recents de Gwenaëlle Le Bras-Goude. Aquestes recerques han permès trobar-hi restes animals d'entre el 60000 i el 40000 aC, i una variada gamma de restes humanes d'habitació (ceràmiques) i funeràries que s'allarguen del paleolític (2000 aC) a l'edat mitjana.
D'altra banda, hi ha la part de la cova anomenada Montou 2, o Xarxa Roja, o Xarxa Fabresse, que conté una cambra, anomenada la Cambra Roja, també donada a conèixer per Ponsich i Claustre, que ha estat sotmesa a una nova interpretació a partir dels 28 dipòsits de ceràmica de vers 6.000 anys enrere que hi han estat trobats. Aquestes primeres exploracions i excavacions es feren entre l'any 1938 i el 1949.
A partir del 1979, Françoise Treinen-Claustre hi va fer noves campanyes de recerca, i va treure a la llum una ocupació humana de la cova del Neolític Mitjà, així com altres elements trobats de l'Edat del Bronze antic i final.

## Referències

* ↑ «La Cova de Montou en els ortofotomapes de l'IGN». Arxivat de l'original el 2016-08-20. [Consulta: 19 agost 2016].
* ↑ «Corbère-les-Cabanes».
* ↑ Salvayre et al, 2005.

## Bibliografia

* Becat, Joan. «45 - Corbera la Cabana». A: Atles toponímic de Catalunya Nord. I. Aiguatébia-Montner. Perpinyà: Terra Nostra, 2015 (Biblioteca de Catalunya Nord, XVIII). ISBN ISSN 1243-2032.
* Becat, Joan; Ponsich, Pere; Gual, Raimon. «Corbera de les Cabanes». A: El Rosselló i la Fenolleda. Barcelona: Fundació Enciclopèdia Catalana, 1985 (Gran Geografia Comarcal de Catalunya, 14). ISBN 84-85194-59-4.
* Claustre, Françoise; Ponsich, P «Complément à l'étude de la céramique néolithique de la galerie close de Montou». Études Roussillonnaises, núm. 13, 2000, pàg. 79-96.
* Claustre, Françoise (dir.) «La grotte de Montou a Corbères-les-Cabanes (Pyrénées Orientales)». Documents d'archéologie française.
* Coromines, Joan. «Corbera». A: Onomasticon Cataloniae: Els noms de lloc i noms de persona de totes les terres de llengua catalana. Barcelona: Curial Edicions Catalanes i la Caixa, 1995 (Onomasticon Cataloniae, IV D-J). ISBN 84-7256-825-3.
* Gascó, Jean «Les composantes de l'Age du Bronze, de la fin du Chalcolithique a l'Age du Bronze ancien en France Meridionale». Cypsela, núm. 15, 2004, pàg. 39-72.
* Iund, Richard. «Les vases à anse à poucier dans les Pyrénées de l'Est». A: Roches ornées, roches dressées: Aux sources des arts et des mythes. Les hommes et leur terre en Prénées de l'est. Actes du colloque en hommage à Jean Abélanet. Perpinyà: Presses Universitaires de Perpignan et Association Archéologique des Pyrénées-Orientales, 2005 (Collection Éstudes). ISBN 978-2-914518-61-1.
* Kotarba, Jérôme; Castellvi, Georges; Mazière, Florent [directors]. Les Pyrénées-Orientales 66. París: Académie des Inscriptions et Belles-Lettres. Ministère de l'Education Nationale. Ministère de la Recherche. Ministère de la Culture et de la Communication. Maison des Sciences de l'Homme, 2007 (Carte Archeologique de la Gaule). ISBN 2-87754-200-5.
* Le Bras-Goude, Gwenaëlle; Claustre, Françoise «Exploitation of domestic mammals in the eastern Pyrenees during the neolithic. Human dietary patterns at the site of Montou (Corbères-les-Cabanes, France) using bone collagen stable isotopes (δ$^{13}$ C et δ$^{15}$ N)». Vie et Milieu, vol. 59 - 2, 2009, pàg. 215-221.
* Le Bras-Goude, Gwenaëlle «La grotte de Montou». Étude des modes de subsistance de populations néolithiques (VIe-IVe millénaires av. J.-C.) dans le nord-ouest de la Méditerranée. Approchepar l'utilisation des isotopes stables (δ$^{13}$ C et δ$^{15}$ N) du collagène [tesi doctoral]. Université de Bordeaux [Bordeaux], 2007, pàg. 210-221. Arxivat de l'original el 2014-04-19 [Consulta: 3 novembre 2010].
* Renault-Miskovsky, Josette; Girard, Michel; Thi Mai, Bui. «De l'Acheuléen à l'Antiquité dans les grottes et les sites archéologiques de plein air du versant nord des Pyrénées, de la Méditerranée à l'Atlantique. Palynologie, climatologie et environnement». A: Roches ornées, roches dressées: Aux sources des arts et des mythes. Les hommes et leur terre en Prénées de l'est. Actes du colloque en hommage à Jean Abélanet. Perpinyà: Presses Universitaires de Perpignan et Association Archéologique des Pyrénées-Orientales, 2005 (Collection Éstudes). ISBN 978-2-914518-61-1.
* Salvayre, Henri; Lenoble, Jean-Louis; Rideau, Patrick. «La «Chambre Rouge» du Montou, Corbère-les-Cabanes (Pyrénées-Orientales)». A: Roches ornées, roches dressées: Aux sources des arts et des mythes. Les hommes et leur terre en Prénées de l'est. Actes du colloque en hommage à Jean Abélanet. Perpinyà: Presses Universitaires de Perpignan et Association Archéologique des Pyrénées-Orientales, 2005 (Collection Éstudes). ISBN 978-2-914518-61-1.
* Treinen-Claustre, Françoise. «Fouilles récentes à la grotte de Montou (Corbère-les-Cabanes, Pyrénées-Orientales». A: Études roussillonnaises offertes à Pierre Ponsich / Estudis rossellonesos dedicats a en Pere Ponsich. Perpinyà: Le Publicateur – Centre National des Lettres, 1987, p. 153-167. ISBN 2-906210-03-X.
* Valentin, F.; Donat, R.; Claustre, Françoise «La gestion de l'espace sépulcral Néolithique moyen de la grotte de Montou (Pyrénées-Orientales): un essai d'interpretation». Bulletin de la Société préhistorique française, núm. 23, 2003, pàg. 301-314.